ČUBRILOVIĆ - Ljubinju treba posvetiti veću pažnju | Trebinje Live\nČUBRILOVIĆ - Ljubinju treba posvetiti veću pažnju\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović rekao je danas da se opštini Ljubinje mora posvetiti veća pažnja, te iznaći način da se u što skorije vrijeme riješe problemi vodosnabdijevanja, elektronapajanja i putne komunikacije prema Stocu, sa kojima se ova lokalna zajednica suočava već godinama.\nČubrilović je nakon razgovora sa predstavnicima opštine Ljubinje izjavio da su problemi sa kojima se ona susreće od ranije poznati, te da je danas dogovoren put i način kako da se iznađu sredstva da bi se riješili prioritetni problemi.\n"Ljubinje je rubna nerazvijena opština koja velikim dijelom graniči sa Federacijom BiH zbog čega često dolazi i do problema u elektrosnabdijevanju", istakao je Čubrilović, napominjući da nije samo riječ o infrastrukturnim, već i egzistencijalnim problemima, s obzirom da veći broj firmi ne radi i da nema uslova za veća ulaganja.\nČubrilović je istakao da opština Ljubinje mora imati više razumijevanja od svih instanci i institucija, ne samo u Republici Srpskoj, već i međunarodne zajednice koja je u ovoj lokalnoj zajednici prisutna putem raznih projekata.\nOn je naveo da opština mora da završi svoj dio posla kada je riječ o kreditnim linijama koje su aktuelne, napominjući da je neophodno da pripremi odgovarajuću dokumentaciju i ekonomsku opravdanost za ulaganja u pojedine projekte, te izrazio nadu da će načelnik opštine Darko Krunić sa saradnicima u narednih nekoliko mjeseci završiti poslove koji su u njihovoj nadležnosti.\n"Ja sam obećao da ću se aktivno uključiti da u narednih nekoliko mjeseci počnemo realizaciju poslova na rješavanju ovih pitanja kako bi život stanovnika ove male opštine učinili lakšim", naglasio je Čubrilović.\nČubrilovbić je u Ljubinju posjetio i Udruženje djece i omladine sa posebnim potrebama "Zračak" i uručio im simboličnu novčanu pomoć.\nOn je izrazio nadu da će ovo udruženje, koje radi na zadovoljstvo djece i roditelja, imati razumijevanje Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske i svih drugih institucija kako bi moglo da i ubuduće funkcioniše.\nNačelnik opštine Ljubinje Darko Krunić zahvalio je predsjedniku Narodne skupštine Republike Srpske što je pokazao interesovanje za ovu opštinu i iskazao spremnost da pomogne pri rješavanju prioritetnih problema.\nOn je ponovio da su problemi koje bi trebalo prvo rješavati putna komunikacija Ljubinje-Stolac, elektronapajanje i vodosnabdijevanje.\nPredsjednik Udruženja "Zračak" Slavica Turanjanin istakla je dobru saradnju sa lokalnom zajednicom, te dodala da im je neophodna finansijska podrška kako bi obezbijedili rad sa djecom duže od dva sata dnevno, koliko sada rade.\n"Zalažemo se za jedan novi vid prava za našu djecu, a to je invalidnina jer njihovi roditelji imaju velike troškove tako da je neophodan neki vid dodatne pomoći", rekla je Turanjaninova.\nKao jedan od problema ona je navela kategorizaciju djece, pojašnjavajući da ona koja su kategorisana do 15. godine poslije smrti roditelja nasljeđuju penziju, dok ona koja nisu nemaju to pravo.


Izvor: Beta, 13.Avg.2020, 18:16\nPredsednik SAD Donald Tramp objavio je danas da su se Ujedinjeni Arapski Emirati (UAE) i Izrael dogovorili da uspostave pune diplomatske odnose u sklopu sporazuma da se zaustavi aneksija okupirane zemlje na kojoj Palestinci teže da osnuju svoju nezavisnu državu. UAE su prva zemlja Zaliva koja je to učinila i treća arapska zemlja koja sada ima diplomatske odnose s Izraelom, posle Egipta koji je mirovni sporazum sa jevrejskom državom sklopio 1979. godine i Jordana koji je to učinio 1994. Ovaj dogovor predstavlja diplomatsku pobedu za Trampa pred izbore u novembru dok u nastojanjima da se sklopi mir izmedju Izraela i Palestinaca nije postignut napredak. Premijer Izraela Benjamin Netanjahu se godinama hvalio da njegova Vlada ima bliže veze s arapskim zemljama nego što se to javno priznaje. Netanjahu je zdušno prihvatio Trampov bliskoistočni mirovni plan koji bi mu omogućio da anektira velike delove okupirane Zapadne obale, dok bi Palestinci imali ograničenu autonomiju na preostalim delovima te teritorije. Za UAE dogovor doprinosi medjunarodnoj kampanji sa ciljem da bude smatran svetionikom tolerancije na Bliskom istoku iako zemljom dugo vladaju autokratski lideri. Za Palestince koji su se dugo oslanjali na arapsku podršku u svojoj borbi za nezavisnost objava uspostavljanja veza izmedju Izraela i UAE ...\nIzrael i arapske zemlje Persijskog zaliva do sada nisu imale diplomatske odnose, ali jačanje uticaja Irana dovelo je do nezvaničnih kontakata...Izrael i Ujedinjeni Arapski Emirati postigli su dogovor o normalizaciji odnosa, izjavio je predsednik Amerike Donald Tramp...U zajedničkom saopštenju Trampa,...


RTS :: Vučić: Nije realno postići rešenja u regionu bez SAD\nPolitika Vučić: Nije realno postići rešenja u regionu bez SAD\nVučić: Nije realno postići rešenja u regionu bez SAD\nNjujork / petak, 22. sep 2017, 18:25 -> 19:56\nAko neko misli da je moguće bez SAD postići bilo kakvo rešenje problema u regionu, to prosto nije realno i nema dodira sa stvarnošću, istakao je Aleksandar Vučić. Predsednik Srbije je u Njujorku imao više od 50 susreta, a posetom je, kaže, veoma zadovoljan jer je imao priliku da razgovara sa brojnim svetskim liderima, ali i sa ljudima koji imaju uticaj i različita viđenja događanja na Balkanu.\nPredsednik Srbije je rekao da su Sjedinjene Američke Države za nas jedan od najvećih partnera u svetu, kao i da sa njima razgovaramo o svemu i moramo zajednički da rešimo probleme.\nAleksandar Vučić, koji se sinoć u Njujorku sastao sa prvom zamenicom pomoćnika državnog sekretara SAD za evropska i evroazijska pitanja Elizabet Milard, preneo je da je razgovor bio dobronameran sa obe strane, iako ne lak, jer se razgovaralo o temama koje nisu prijatne.\n"Kada govorimo o bilateralnim odnosima, tu su teme na kojima Amerikanci insistiraju, kao što je slučaj braće Bitići i paljenje američke ambasade u Beogradu. Mislim da je važno da nijedan zločin ne bude nerasvetljen, pre svega, kada govorimo o slučaju Bitići, bilo bi dobro kada bi naši organi taj posao završili", objasnio je Vučić.\nDodao je da je bilo reči i o mnogo drugih tema.\n"Imali smo druge teme koje su govorile o sve boljim bilateralnim odnosima naše dve zemlje, i o većoj ekonomskoj saradnji, privlačenju još većeg broja investitora u narednom periodu. Naravno, razgovarali smo i o Kosovu i Metohiji i o situaciji u celom regionu", istakao je Vučić.\nPredsednik je ponovio da razgovori nisu bili laki, ali da su neophodni, i da u politici ne smete da se rukovodite emocijama i očekujete da imate prijatne i lepe razgovore.\n"Ako hoćete prijatne razgovore, nemojte da se bavite ovim poslom, jer to ne daje rezultate", naglasio je Vučić.\nKada je reč o slučaju braće Bitići, precizirao je da SAD traže hapšenje lica odgovornih za taj zločin. U vezi sa paljenjem Ambasade SAD u Beogradu, oni, prema njegovim rečima, traže komandnu i političku odgovornost za one koji su, po njihovom mišljenju, uticali na to da policija ne obavi svoj posao kako bi trebalo.\n"Mi smo govorili da je postupak za napad na Ambasadu odavno u toku, kao i da je sudstvo u Srbiji nezavisno, ali i da ne postoji nijedan razlog da se bilo šta zaustavlja na bilo koji način. Mi želimo i smatramo da bi bilo važno da se otkriju počinioci zločina nad porodicom Bitići. Mislimo da bi to bilo važno za naše zdravlje, a ne samo za pravdu za porodicu, što je takođe važno. Nadamo se da ćemo imati uspeha", istakao je i dodao da nije ni tužilac ni sudija da bi to mogao da obavi.\nVučić je preneo da je Milardova bila vrlo ljubazna, a da teme nisu uvek one koje nam idu u prilog, pa je bitno da se rešavaju i da se njima bavimo.\n"UN svesne značaja Zapadnog Balkana"\nAleksandar Vučić se, na kraju višednevne posete Njujorku i učešća na zasedanju Generalne skupštine UN, sastao sa generalnim sekretarom te svetske organizacije Antoniom Guteresom i izrazio uverenje da UN postaju sve svesnije značaja našeg regiona.\n"Imao sam sastanak sa generalnim sekretarom UN Guteresom. Razgovarali smo i o onome što je njegov posao unutar UN i svim problemima na Balkanu. Mislim da UN postaju sve svesnije značaja našeg regiona, ali i problema koji bi mogao da postoji na Zapadnom Balkanu", rekao je Vučić novinarima.\nPreneo je i da je razgovarano i o uticaju Srbije, kao i da Guteres veoma ceni njen uticaj u regionu i da dobro razume ono što Srbija radi.\n"Konsultovali smo se i tražio je mišljenje Srbije o nekim drugim regionalnim pitanjima. Gledao sam da se držim po strani za sve stvari koji se ne tiču direktno Srbije, jer znam koliko su ti problemi duboki i kako ih je teško rešavati", rekao je predsednik Srbije.\nViše od 50 sastanaka u Njujorku\nPredsednik Srbije je, na kraju višednevne posete Njujorku, rekao da je veoma zadovoljan jer je imao priliku da se sastane sa brojnim svetskim liderima, ali i da razmeni reči sa ljudima koji imaju uticaj i različita viđenja na događanja na Balkanu.\n"Veoma sam zadovoljan sveukupnom posetom Njujorku i pokušaćemo da napravimo kompletan spisak svih razgovora koje smo imali, od državnika, predsednika, premijera, ministara, ljudi koji pripadaju različitim organizacijama", rekao je Vučić.\nTokom boravka u Njujorku, predsednik Srbije sastao se sa više od 50 zvaničnika zemalja i organizacija sveta.\nRazgovarao je i sa Džordžom i Aleksom Sorosom, koji su želeli, kako je preneo, da čuju kakva su naša viđenja događaja na Balkanu, situacije i budućnosti u regionu.\n"To je prilika da svoje poglede iznesemo na najrazličitijim, najvažnijim mestima u svetu, kao i da čujemo kako razmišljaju svi oni koji nemaju obavezu da uvek misle kako mi mislimo", objasnio je Vučić.\nIzrazio je uverenje da je delegacija Srbije, koju je predvodio, dobro predstavljala našu zemlju u UN, kao državu koja nije od najvećeg značaja za čovečanstvo.\n"Imali smo dobrih sastanaka, uvaženi smo na mnogim mestima, mislim da nije bilo ni negativnih komentara i reakcija na naš govor", ukazao je predsednik Srbije.\nNaime, dodao je, na govor predsednika jedne države na zasedanju Generalne skupštine UN ne postoji pravo na repliku, ali zato u diskusiji je moguće komentarisati i kritikovati.\nS tim u vezi, Vučić je izrazio zadovoljstvo što i u diskusijama nije bilo defakto kritika.\n"Mislim da je sve dobro bilo i da smo mnogo važnih kontakata ostvarili", zaključio je Vučić.\nDodao je da se sada sa velike svetske scene vraća u Srbiju, gde će pokušati da pokaže našim građanima da mogu da žive bolje i imaju bolji standard, kao i da nije sve bilo uzaludno.\nS tim u vezi je najavio da će u ponedeljak prisustvovati otvaranju puta Žagubica–Krepoljin, a u utorak otvaranju nove fabrike u Šapcu, "Jazaki", o kojoj se mnogo govorilo.\nDodao je i da će u nedelju poznatom svetskom glumcu Rejfu Fajnsu uručiti srpsko državljanstvo. Ocenio je da je to odlična stvar po našu zemlju, posebno imajući u vidu što Fajns ne prihvata srpsko državljanstvo zbog para, već zato što, kako kaže, stvarno voli Srbiju.\n"Dogovoreno da premijer Belgije poseti Srbiju"\nInače, Vučić je tokom boravka u Njujorku ostvario odlične kontakte sa svetskim liderima, a to najbolje svedoči susret koji je danas imao, tokom davanja izjave srpskim novinarima, sa belgijskim premijerom Šarlom Mišelom u sedištu UN.\nZa vreme davanja izjava novinarima, prolazio je belgijski premijer, koji se, videvši Vučića, zaustavio i srdačno pozdravio. Vučić mu je rekao da upravo govori o njemu i razgovorima koje je vodio s njim, na šta se šef belgijske vlade nasmejao.\nPredsednik Vučić je bio posebno zadovoljan razgovorom sa Mišelom, ocenivši da su mu se "vrata nade" šire otvorila pošto zvanični Brisel želi da snažnije podrži brži put naše zemlje u EU.\n"Važno je zato što je Mišel govorio upravo o tome. Čini mi se da prvi put ozbiljno razmišljaju o prijemu Srbije u EU i to su odlični signali za našu zemlju i to pokazuje koliko su građani Srbije poštovani i to je veoma dobro", rekao je Vučić.\nDogovoreno je, kako je preneo, i da premijer Belgije uskoro poseti Srbiju.\nTo bi bila prva poseta posle više decenija predsednika belgijske vlade Srbiji, pošto su do sada posete bile na nižem, odnosno ministarskom nivou.\n"Belgija želi da pomogne što bržem ulasku Srbije u EU"\nVučić je ranije novinarima rekao da je bio iznenađen i zahtevom za bilateralu, ali i sadržajem razgovora sa Mišelom.\n"Očekivao sam da ćemo razgovarati o malim problemima koje imamo oko jedne privatne belgijske kompanije ('Energozelen'), uz sve dobre stvari koje imamo od 'Deleza' pa nadalje. Tema je bila – želja Belgije da se što više upozna sa situcijom u Srbiji", objasnio je Vučić.\nKako je rekao, Belgija želi da pomogne što bržem ulasku Srbije u EU.\n"Kada je tako zainteresovana jedna Belgija, na takav način, moram reći da su mi se nekako vrata nade šire otvorila, posebno što je želeo da čuje srpsku stranu, naše argumente, šta mislimo o Kosovu i Metohiji, vladavini prava, o relativnom brzom učlanjenju u Uniju. Veoma sam zahvalan premijeru Belgije na takvim porukama", poručio je Vučić.\nPredsednik Srbije je upoznao Mišela sa rezultatima ekonomskih reformi i planovima za dalji razvoj srpske ekonomije i dodao da je Srbija mnogo uradila na izmeni poslovne klime.\nKako je rekao, za obe zemlje bilo bi značajno ukoliko bi bio povećan interes belgijskih investitora za ulaganje u Srbiji, naročito u oblasti energetike, poljoprivrede i infrastrukturnih projekata.\nPredsednik Vučić je istakao da su bilateralni odnosi dobri i zahvalio na aktivnoj podršci Belgije evropskom putu Srbije.\nNaglasio je i da je Srbija snažno privržena dijalogu sa Prištinom i dodao da očekuje da prištinska strana konstruktivno pristupi implementaciji Briselskog sporazuma, a takođe je sagovornika obavestio o pokretanju unutrašnjeg dijaloga o Kosovu i Metohiji.\nMišel je izrazio veliko interesovanje za Srbiju, kao i za stavove srpskih zvaničnika i evrointegracije, pozitivno ocenivši evropski put Srbije i nastavak dijaloga sa Prištinom.\nIstakao je da je neophodno raditi na unapređenju ekonomske saradnje Belgije i Srbije radi jačanja privrede dveju zemalja.\n(subota, 23. sep 2017, 08:50)\nTo je nazalost realnost danasnjice.\n(subota, 23. sep 2017, 01:35)\nVazno je resiti probleme u regionu\n(petak, 22. sep 2017, 22:01)\nNa nasu zalost sa SAD ssve pocnje, i sve se zavrsava.\n(petak, 22. sep 2017, 21:44)\n-Slaba i ratoborna Evropa- jaka "Amerika" i "americki" dolar - caka pali vise od stopedeset godina a nas predsednik i dalje o nekim kompromisima.\n(petak, 22. sep 2017, 20:45)\nIzgleda da su uspeli da vas ubede kako samo oni mogu da pomognu Srbiji. A sta se desi ako vi odbijete tu pomoc? Setite se Jugoslavije.\n(petak, 22. sep 2017, 20:33)\nNadajmo se bar da ce nam pomoci u resavanju problema.\n(petak, 22. sep 2017, 20:32)\nMa ko ce mene ubediti ??\nVelike sile resavaju probleme na taj nacin da nikada u buducnost ne\n(petak, 22. sep 2017, 20:28)\nKako bi imali svetlu buducnost, tamnu proslost trebamo ostaviti iza nas. Vucic je to shvatio, trebaju i drugi.\n(petak, 22. sep 2017, 20:17)\nA koja je to prva najmocnija drzava Sveta?\n(petak, 22. sep 2017, 20:14)\nSAD je i učestvovala u kreiranju ovakvog stanja u Regionu, Treba da učestvuje i u razrešenju,


Aimtec predstavlja novu liniju AC/DC pretvarača za montažu na DIN šinu\nNova AMEDX-NZ serija je Aimtec-ov odgovor na veoma tražena AC/DC zatvorena napajanja za monažu na DIN šinu, sa rasponom ulaznog napona od 85 do 264VAC i izlazima od 5 do 48VDC.\nOvi AC/DC pretvarači dostupni su u opcijama od 30, 60, 75, 100 i 120W i dizajnirani su tako da zadovoljavaju IEC/EN/UL62368 i EN61558 standarde, što im omogućava da se koriste u širokom rasponu industrijskih i komercijalnih aplikacija, uključujući one u teškim okruženjima.\nNovi modeli su dizajnirani sa fokusom na visoku efikasnost i izolaciju ulaza i izlaza. Sa naponom izolacije od 4000 VAC, maksimalnom efikasnošću do 91% i radnom temperaturnom opsegom od -40 ℃ do 70 ℃, ova serija pruža poboljšanu pouzdanost i bezbednost sistema i zadovoljavaju većinu industrijskih i komercijalnih zahteva.\nAMEDX-NZ serija takođe dolazi sa standardnom zaštitom na izlazu od kratkog spoja (OSCP), zaštitom od prekomerne struje (OCP) i izlaznom zaštitom od prenapona (OVP). Sa malim šumom i odstupanjem izlaznog napona i visokim MTBF-om za povećanu pouzdanost, ovi modeli se mogu primeniti u različitim aplikacijama kao što su kontrola ulične rasvete, IoT, mrežna napajanja, instrumentacija, industrijske kontrole, telekomunikacije i civilne aplikacije.\nZa informacije o ovoj novoj seriji posetite www.aimtec.com ili pogledajte naš tehnički list ovde:


01.04.2019 u 13:52\nNastavnik iz Tutina osuđen zbog seksualnog zlostavljanja učenice\nNovi Pazar - Osnovni sud u Novom Pazaru osudio je na godinu dana zatvora nastavnika srpskog jezika u isturenom odeljenju Osnovne škole „Ibrahim Bakić” u Suvom Dolu R.M. (61) zbog nedozvoljene polne radnje nad učenicom, objavio je danas radio Sto plus. U tom pravosudnom organu su rekli da se njemu u kaznu uračunava i vreme provedeno u pritvoru. „Presuda je nepravosnažna i osuđeni ima pravo žalbe Višem sudu u Novom Pazaru”, kazali su u Osnovnom sudu. Taj nastavnik je uhapšen u junu prošle godine, a po prijavi učenice da ju je seksualno napastvovao u zbornici škole u Suvom Dolu, selu kraj Tutina, prenosi Beta.\n02.03.2019 u 16:35\nProtesti drmaju koaliciju\nNovi Pazar – Već nekoliko sedmica se nagađa da li će u Novom Pazaru biti protesta građana kao u drugim gradovima u Srbiji. Pokušaji nekih grupa da proteste organizuju preko društvenih mreža su propali, a dve vladajuće bošnjačke stranke imaju različit stav o protestima. U Novom Pazaru, Tutinu i Sjenici lokalnu vlast „drži” koalicija SDA Sandžaka Sulejmana Ugljanina i Sandžačka demokratska partija (SDP), čiji je osnivač Rasim Ljajić. Stranka pravde i pomirenja (SPP) Muamera Zukorlića je opozicija u ovim opštinama. Ugljanin je za proteste, Ljajić smatra da su nepotrebni, a Zukorlić se ne izjašnjava. Predsednik SDA Sandžaka Ugljanin novinarima je rekao da će „narednih dana” da pozove građane da zajedno sa narodnim poslanicima ove partije izađu na ulicu i izraze nezadovoljstvo stanjem u\n27.02.2019 u 12:43\nTUTIN – Štićenica Doma za mentalno ometena lica D.S. udavila se hranom u toj ustanovi. D.S. je prevezena u Opštu bolnicu Novi Pazar radi obdukcije, javlja sajt Indeksonlajn, a prenosi Tanjug. Ta štićenica Doma za mentalno ometena lica bila je dobrog zdravlja. Funkciju direktora u Domu za lica mentalno ometena u razvoju vrši Omer Đondić, kojem je, kako Indeksonline prenosi, mandat istekao u novembru prethodne godine.\n01.02.2019 u 17:07\nOsuđen na 12 godina zatvora zbog ubistva oca\nNovi Pazar - Viši sud u Novom Pazaru osudio je Damira T. (20) iz Tutina na jedinstvenu kaznu od 12 godina zatvora jer je u januaru prošle godine ubio oca Sabra T. (45), objavio je radio Sto plus. Damir T. je osuđen na 11 godina i šest meseci zatvora zbog ubistva, dok je zbog nedozvoljenog nošenja i držanja oružja osuđen na još godinu dana. Kako se radi o prvostepenoj presudi, odbrana Damira T. i Više tužilaštvo mogu uložiti žalbu Apelacionom sudu u Kragujevcu. Damir T. je osuđen jer je 20. januara prošle godine, u selu Pope kod Tutina, usmrtio Sabra T. tako što mu je nožem prerezao vrat, a nakon što je otac, jašući konja, napao majku. Mladić je nakon ubistva iz porodične kuće uzeo pištolj i sakrio se u kući jednog od komšija, gde ga je policija i uhapsila posle dva dana, prenosi


Izvor: Sportske.net, 19.Nov.2019, 17:16\nOčekivan potez tamošnje fudbalske federacije.\nTrener Luis Enrike vratio se danas na mesto selektora fudbalske reprezentacije Španije, pet meseci nakon što je napustio funkciju.\nEnrike je iz privatnih razloga u junu napustio funkciju, a reprezentaciju je preuzeo njegov pomoćnik Roberto Moreno. Enrike je želeo da bude uz bolesnu ćerku, >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << koja je umrla u septembru.\nPod Morenovim vođstvom Španija je neporažena i plasirala se na Evropsko prvenstvo.\nB92: Enrike se posle porodične tragedije vraća za kormilo Španije\nRTS: Luis Enrike posle pet meseci ponovo vodi Španiju


Koalicija NVO "Saradnjom do cilja" saopštila je da Strategija nije odraz potreba nevladinog sektora u Crnoj Gori i da je od najmanje pet ključnih segmenata i predloga koji su tokom javne rasprave o nacrtu Strategije uputile NVO u cilju poboljšanja tog dokumenta, Vlada prihvatila samo jedan.\nIz Ministarstva su Ukazali da Vlada prepoznaje NVO kao važnog partnera u kreiranju i implementaciji strateških javnih politika i da su u pripremi Strategija ispoštovani svi formalni i neformalni standardi participacije zainteresovane javnosti.\n"Postupak pripreme je sproveden transparentno, uz davanje mogućnosti svim zainteresovanim subjektima da daju doprinos, a u konačnom tekstu Strategije uvažene su značajne sugestije zainteresovane javnosti", navodi se u reagovanju Ministarstva.\nRješenja iz Strategije, kako ističu, zasnovana su na analitičkim nalazima relevantnih nacionalnih i međunarodnih dokumenata u ovoj oblasti.\nIz Ministarstva su Ukazali da Strategija prepoznaje potrebu da se razmotri normativno uređenje postupka dodjele državne imovine na korišćenje NVO. Uloga NVO u procesu pristupanja Crne Gore EU, prema njihovim riječima, mora biti osnažena i Strategija na poseban način tretira i tu temu.\n"Sve navedeno ukazuje da su sugestije nevladinog sektora u najvećoj mjeri usvojene, uvažavajući činjenicu da je u pitanju strateški dokument koji daje strateške smjernice u ovoj oblasti, te čudi reakcija Koalicije imajući u vidu da su predstavnici NVO sektora imali mogućnost učešća u procesu pripreme dokumenta kroz rad Radne grupe i postupak javne rasprave", naveli su iz Ministarstva.


Gradiska.com - Prezentacija programa „Budi SOS roditelj“ u Srpcu\npetak, 22 januar 2016 15:21\nPrezentacija programa „Budi SOS roditelj“ u Srpcu\nSrbački Centar za socijalni rad u saradnji sa organizacijom SOS Dječija sela Bosne i Hercegovine provodi aktivnost „Budi SOS roditelj“. Predstavnici ove organizacije koja se brine o djeci bez roditeljskog staranja zainteresovanim kandidatima za ovu aktivnost u Srpcu govorili su o programu i načinu svog rada, te kako se postaje SOS roditelj.\nNa konkurs za prijavu kandidata za SOS roditelja sa područja opštine Srbac prijavilo se 12 porodica i pojedinaca.Jedna od njih je Milka Čeprkić iz Poveliča koja voli djecu, a ima dovoljno prostora i vremena da se o njima brine.\nOva prezentacija samo je dio aktivnosti koju budući SOS roditelji trebaju proći. Proces je kažu iz ove organizacije prilično dug, jer imaju za cilj da zadrže najkvalitetnije i najspremnije kandidate za ova posao. “Sa potencijalnim roditeljima se potpisuje ugovor o radu, i za brigu o djeci će dobijati mjesečnu platu, ali su dužni da im obezbijede topli dom i svu potrebnu ljubav i sigurnost, kao da se radi o njihovoj biološkoj djeci” kaže Siniša Baljo, savjetnik za porodični oblik brige u SOS dječijim selima BiH.\nOva aktivnost i saradnja sa organizacijom SOS Dječija sela BiH pokrenuta je zahvaljujući srbačkom Centru za socijalni rad. „Saradnja sa SOS selima zvanično je počela u avgustu 2014. godine kada su djeca sa područja srbačke opštine upućena u SOS selo u Gračanici. Djeca potiču iz kategorije socijalno ugroženih porodica i smješteni su u hraniteljsku porodicu u kojoj imaju sve potrebne uslove za život, usavršavanje i obrazovanje.Tada smo došli na ideju da pronađemo novi način smještaja djece u hraniteljske porodice i stvorila se mogućnost da pronađemo SOS roditelje u Srpcu, kako bi djeca ostala na teritoriji naše opštine, a opet imala sve potrebne životne uslove. Raspisali smo konkurs na koji se prijavilo 12 porodica, i sada slijede individualni razgovori sa svakom od njih i rad na njihovoj edukaciji, kako bismo procjenili da li imaju uslove da prihvate djecu”,rekla je Cana Stojković iz Centar za socijalni rad Srbac.\nSOS Dječija sela BiH postoje u Sarajevu i Gračanici, te imaju i dječije vrtiće i programe jačanja porodica u Mostaru, Goraždu i Sarajevu. Što se tiče RS prisutni su u Srebrenici. U SOS Dječijim selima BiH borave djeca sa područja cijele BiH. Samo iz srbačke opštine trenutno je smješteno četvoro djece.\nViše iz kategorije: « Novogodišnji mini-sajam u Srpcu\tBoćanje u Bajincima »


Na snazi narandžasti meteo-alarm, podignuta pripravnost u Srbiji – GM Press\nNa snazi narandžasti meteo-alarm, podignuta pripravnost u Srbiji\nRedakcija 17 jula, 2021\t0 Komentara\nLuka Čaušić, v.d pomoćnika ministra za unutrašnje poslove i načelnika Sektora za vanredne situacije kaže za RTS da su lokalne samouprave upozorene da preuzmu preventivne mere da se smanje na minimum rizici od bujičnih poplava. Napominje da se scenario iz 2014. može ponoviti je, kako ističe, ni najmoćnije zemlje nisu bezbedne kada priroda pokaže svoju ćud, kao što je primer u Nemačkoj. Navodi da smo daleko bezbedniji, jer su od 2014. milioni uloženi u ojačavanje i korita i bedema.\n„Podigli smo maksimalno pripravnost naših ljudi, a uputili smo i upozorenje lokalnim samoupravama da preuzmu preventivne mere da se smanje na minimum rizici od bujičnih poplava“, kazao je Čaušić.\n„Kada su u pitanju bujične poplave ne možete tačno da kažete gde se može to desiti. Ali proteklih meseci smo obišli 55 lokalnih samouprava, dakle 10 okruga, tamo gde smo uočili višegodišnje probleme da bi se radilo na preventivi. Republički štab za vanredne situacije je na poslednjoj sednici uputio naloge, pa ćemo sada da pratimo šta se dešava. Preventiva je ono na čemu moramo da radimo, a u operativnom smislu mislim da smo daleko spremniji nego 2014. godine“, kazao je Čaušić.\nNa teritoriji sliva Zapadne Morave koja je posebno izložena riziku od poplava, zemljotresa i klizišta, 18 gradova i opština, među kojima je i Gornji Milanovac, potpisalo je Sporazum o medjuopštinskoj saradnji, kako bi obezbedili bolju prevenciju i bili spremniji da efikasno reaguju u slučaju katastrofa.\nTags: narandžasti meteo-alarm\nDanas oblačno, mestimično sa kišom, do 33 C\nMirko Kecman iz Bosanskog Petrovca pobednik 51. po redu "Kosidbe na Rajcu"


NAJAVLJENA TV PREMIJERA FILMA “SRBIJA U VELIKOM RATU” – Balkanekspresrb.rs\nNAJAVLJENA TV PREMIJERA FILMA “SRBIJA U VELIKOM RATU”\nFILM ⇒U filmu se obrađuju svi najznačajniji trenuci u srpskoj istoriji u periodu od 1914. do 1918. godine a ovo dokumentarno – igrano ostvarenje donosi i ne tako poznate priče o sudbini srpskih vojnih zarobljenika i civila u logorima širom Evrope kao i priče iz okupirane Srbije, gde je skoro četiri miliona ljudi živelo u bugarskoj i austrougarskoj okupacionoj zoni više od tri godine\nDOKUMENTARNO-igrani film “Srbija u Velikom ratu” autorke Slađane Zarić i rediteljke Ivane Stivens biće premijerno prikazan na RTS u ponedeljak, 15. decembra na dan obelezavanja stogodišnjice od Kolubarske bitke. U filmu se obrađuju svi najznačajniji trenuci u srpskoj istoriji u periodu od 1914. do 1918. godine a ovo dokumentarno – igrano ostvarenje donosi i ne tako poznate priče o sudbini srpskih vojnih zarobljenika i civila u logorima širom Evrope kao i priče iz okupirane Srbije, gde je skoro četiri miliona ljudi živelo u bugarskoj i austrougarskoj okupacionoj zoni više od tri godine.\nSrpske vojnike u ratnim scenama verno su odigrali pripadnici Specijalne brigade Vojske Srbije i Treće brigade Kopnene vojske Srbije kao i budući oficir, kadeti Vojne akademije. Simulacije ratnih borbi izvedene su na Pasuljanskim livadama i Deliblatskoj peščari, a prelazak srpske vojske preko albanskih planina sniman je na Kopaoniku.\nNa današnjoj konferenciji za novinare u Domu vojske Srbije predstavnik Ministarstva odrbane, pukovnik Petar Bošković je rekao da je vojsci bila velika ćast da učestvuje u ovom projektu.\n“Ono što mi u našem mikrokosmosu mislimo da znamo o Velikom ratu, to nije dovoljno za svet, a verujte mi ni svet ne zna dovoljno o ulozi Srbije u ratu i filmovi ovakvog sadržaja moraju da idu u svet”, rekao je danas pukovnik Bošković.\nFIlm “Srbija u Velikom ratu” sniman je u 13 zemalja (Srbiji, Albaniji, Grčkoj, Rusiji, Tunisu, Francuskoj ), a ekipa RTS -a je prva novinarska ekipa koja je posle 100 godina prošla putem kojim je sprska vojska išla u periodu od 1915. do 1918. godine. Lokacije su birane na osnovu fotografija Riste Marjanovića. Snimane su albanske močvare i planine, mesta bitnih događaja i skoro svi spomenici i groblja na kojima leže tela srpskih vojnika, civila i zarobljenika. Autorka filma Slađana Zarić je istakla da jedna od stvari koja je pogrešno naučena iz istorije jeste da se glogota srpskog naroda odigrala u albanskim i crnogorskim planinama, a zapravo se malo zna da su najstrašnija stradanja bila u albanskim močvarama.\n“Ovo je jedan vrlo kompleksan film i mi smo se opredelili za hronologiju, jer običnom gledaocu, ako govorimo filmskim jezikom ne može da ne bude nezanimljiva,a zamisao je bila da se snimi svaka stopa gde je bila srpska vojna čizma”, rekla je ona. Zarićeva je istakla da se u filmu prikazuju i kadrovi Dobrog polja sa koga je izvršen proboj Solunskog fronta, a na čiji značaj nije dovoljno ukazano u srpskog istorografiji.\n– Film donosi i novitete kao što je priča o stradanju vojnih zarobljenika i civila u logorima podsetila je autorka filma. Dramatizacije igranih scena rađene su na osnovu autetičnih zapisa iz ratnih dnevnika ili istorijskih knjiga. U igranim senkvencama pojavljuju se najpoznatiji srpski glumci: vojvodu Radomira Putnika igra Voja Brajović, a vojvodu Živojina MIšića Branislav Lečić. Dokumentarno-igrani film “Srbija u Velikom ratu» realizovan je u koprodukciji Radio – televizije Srbije i Ministarstva odbrane odnosno Vojnofilmskog centra “Zastava film”, a pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture Republike Srbije. Pomoćnik ministra za kulturu i informisanje Ana Vučetić je istakla da je ovaj film novo svedoćanstvo o dešavanjima pre jednog veka.\n“Nakon 100 godina, možemo novim generacijama da predstavimo Prvi svetski rat, kroz priču o Srbiji koja je bila na strani pobednika, što iskazujemo sa ponosom, ali činjenica da je trećina građana Srbije izgubila svoje živote obavezuje nas da ratnu pobedu posmatramo bez trijumfalizma”, rekla je ona.\nNa proleće će na programu RTS- a biti emitovan i petodnevni serijal “Srbija u Velikom ratu”.<\nMINISTAR TASOVAC NA MEĐUNARODNOM FORUMU U SANKT PETERBURGU\nKULTURA ⇒ Skup u Sankt Peterburgu posvećen je proslavi 250 godina postojanja muzeja Ermitaž, najvećeg u Rusiji i\nKULTURA ⇒ Svesni sveopšte krize upravljanja i distribucije resursa, želimo da pokrenemo razgovor o mogućoj budućnosti kako Novog\nTagsSrbija u velikom ratu


SARAJEVO, Savez samostalnih sindikata FBiH održao je danas u Sarajevu, povodom 1. maja, protestnu sjednicu na kojoj je usvojen proglas u kojem se traži da zakon o štrajku zaštiti pravo radnika i sindikata da se koriste oruđem koje im je propisano međunarodnim konvencijama.\n“Radnici nikada nisu i neće stupiti u štrajk s ciljem da se uništava imovina i nanose gubici poslodavcima već isključivo i jedino da bi se ispoštavala njihova, zakonom i ugovorima zagarantovana prava“, navodi se u usvojenom proglasu.\nProglasom se traži i usklađivanje prijedloga zakona o doprinosima i porezima te pojačanje inspekcijskkih kontrola čime bi se “ispunile rupe u budžetima”.\nPredsjednik Saveza samostalnih sindikata Ismet Bajramović rekao je nakon sjednice da su proglasom obuhvaćeni problemi od produženja opštih kolektivnih ugovora i potpisivanja granskih ugovora do donošenje zakona koji nisu na štetu radnika.\nRiječ je o zakonima o doprinosu, porezu na dohodak, štrajku, stečaju, povezivanju staža te zakonu o bezbjednosti na radu.\n“Ispred sebe imamo najmanje sedam zadataka koji su izuzetno složeni i imamo glavni zadatak, a to su kolektivni ugovori”, poručio je Bajramović.\nOsvrćući se na činjenicu da su u većem dijelu regije i svijeta organizovani protesti radnika, što u BiH nije slučaj, Barjamović je ocijeno da je teško bilo animirati ljude zbog produženog vikenda.\nDanašnjoj sjednici prisustvovali su članovi organa i tijela Saveza samostalnih sindikata FBiH i granskih sindikata-članica Saveza, te zamjenik generalnog sekretara Evropske konfederacije sindikata Peter Šerer.\nŠerer je naveo da je Evropska konfederacija sindikata prije dva mjeseca na nivou Evrope pokrenula kampanju za povećanje plate.\n“Naš cilj je da u svakom dijelu Evrope radnici dobiju dovoljna primanja za život”, rekao je Šerer i pozvao domaće sindikate da pokažu svoju solidarnost i uključe se u kampanju.\nOn je istakao da Evropska konferederacija sindikata traži socijalnu zaštitu za sve radnike i fer raspodjelu unutar Evrope.\n“Ono čemu smo do sada svjedočili jesu različiti pokušaji da se uvođenjem doprinosa, povećavanjem stope doprinosa iz džepa radnika naplaćuju troškovi”, naveo je Šerer.\nTagovi: pravaradniciSavez samostalnih sindikata FBiHstrajk


Nikolić negirao optužbe koje mu se stavljaju na teret | Analitika - Informativni Portal\nNezakonito zadržali depozit Aerodroma\nNikolić negirao optužbe koje mu se stavljaju na teret\nObjavljeno: 16. 05. 2019 - 06:36 Promjenite veličinu teksta: A A A\nNjima se, kako saznajemo, stavlja na teret zloupotreba položaja u privrednom poslovanju. Nikolić je priveden tužiocu koji mu je odredio zadržavanje do 72 sata, dok je Zečević puštena da se brani sa slobode.\nNikolić i Zečević se sumnjiče da su, mimo zakonskih ovlašćenja, nakon isteka oročenja sredstava, zadržali depozite preduzeća JP Aerodromi Crne Gore u iznosu od tri miliona eura, iako je uprava Aerodroma u više navrata pismeno tražila prebacivanje novca na račun preduzeća. Istražni organi će ispitati i ulogu većinskog vlasnika Atlas banke Duška Kneževića koji je, prema prvim nalazima, uporno sprečavao ovlašćene službenike Atlas banke da ispune nalog Aerodroma Crne Gore. Prema saznanjima Pobjede, JP Aerodromi Crne Gore imali su dva oročena depozita u Atlas banci u iznosu od po tri miliona. Rok oročenja prvog depozita od tri miliona, sa kamatom od 3,2 odsto, istekao je 1. januara 2018. godine i sredstva su, prema zahtjevu deponenta, uplaćena na račun Aerodroma već 5. januara iste godine. Istek oročenja drugog depozita od tri miliona eura uslijedio je 11. avgusta 2018. godine, kada su i počele ozbiljne priče da je Atlas banka u velikim problemima. Krajem avgusta, izvršni direktor Aerodroma Crne Gore Danilo Orlandić zvanično je zatražio transfer tri miliona eura na račun preduzeća. Prema saznanjima Pobjede, osim formalnog dopisa, Orlandić je u više navrata i usmeno zatražio da mu se sredstva prebace, a dobijao je obećanja da će sve biti ,,transferisano u narednih nekoliko dana“. Transfera novca nije bilo, iako je uprava Aerodroma u više navrata pismeno tražila svoj novac. Prema brojnim izvorima, transfer novca – stopirao je lično većinski vlasnik Atlas banke Duško Knežević, vršeći pritisak na ovlašćene službenike, prvenstveno na zamjenicu izvršnog direktora Zečević, koja je, kako kažu izvori Pobjede, u nekoliko navrata bila ispunila nalog za transfer sredstava.\nNakon uvođenja prinudne uprave u Atlas banci, depozit preduzeća JP Aerodromi Crne Gore ostao je ,,zarobljen“, pa je izvršni direktor Danilo Orlandić podnio krivičnu prijavu protiv ovlašćenih lica u banci. Centralna banka Crne Gore uvela je 4. aprila stečaj u Atlas banku. Ukupni depoziti kod ove banke iznose 189 miliona eura, od čega su zaštićeni depoziti u pojedinačnim iznosima do 50.000 i za koje garantuje Fond za zaštitu depozita 89 miliona eura. U međuvremenu, Specijalno tužilaštvo za organizovani kriminal otvorilo je više istraga, podiglo i optužnicu protiv Duška Kneževića i bivšeg izvršnog direktora Atlas banke Đorđa Đurđića zbog nezakonite garancije u slučaju ,,Kaspia“. Otvorene su istrage i za utaju poreza, e-komerc, a raspisana je i međunarodna potjernica za Kneževićem. OPTUŽBE I ODBRANE Prva hapšenja u aferi „Atlas“ bila su krajem decembra prošle godine kada su u Specijalno tužilaštvo privedeni Brankica i Biljana Bašović, Đorđe Đurđić i Marko Nikolić. Tri sedmice nakon toga uhapšeni su Velibor Milošević, Đurđić, Emir Kalamperović, Miodrag Knežević, Tomislav Žižić, Tomica Knežević, Petar Knežević, Vlatko Rašović, a prijava je podnijeta protiv stranih državljana Olge Udilove, Andreja Kononenka, Ekaterine Kononenko, Ariskia Timofejeva, Zvonka Gobeljića i Nebojše Šovrana.\nOni se terete da su dio kriminalne grupe na čijem čelu je Duško Knežević, koji je u bjekstvu i za kojim je raspisana međunarodna potjernica. Istražitelji su protiv njega pokrenuli više istraga zbog sumnje da je prao novac, utajio poreze i doprinose, zloupotrijebio položaj u privrednom poslovanju.\nPovodom jučerašnjeg hapšenja Nikolića i Zečević oglasio se odbjegli biznismen Duško Knežević, ocijenivši da je ova akcija ,,nastavak maltretiranja njegovih prvih saradnika i zaposlenih u Atlas grupi“. Knežević je kazao da je dobio informaciju iz tužilaštva da su Nikolić i Zečević, koji su, kako je naveo, neosporni profesionalci i časni ljudi, uhapšeni zbog depozita javnog preduzeća Aerodromi Crne Gore u Atlas banci. - Aerodromi Crne Gore, kao i mnoge državne institucije i preduzeća, više od 10 godina drže depozite u Atlas banci, a g. Nikolić je glavni izvršni direktor od 2017. godine. On sa tim nema nikakve veze i nije ni znao za pozadinu tog posla - ističe Knežević i tvrdi da je, nakon posljednjeg depozita, navodno došlo do sukoba direktora Aerodroma Crne Gore Danila Orlandića i Ivana Brajovića, predsjednika Skupštine Crne Gore i predsjednika Socijaldemokrata. Knežević opet tvrdi da je direktno sa Brajovćem ,,dogovarao držanje depozita Aerodroma Crne Gore u Atlas banci“ a da je, zauzvrat, zatvorio Brajoviću sve kredite u Atlas banci i dogovorio da Kneževićevi prijatelji Brajoviću plate plac u Bjelopavlićima po višestruko većoj cijeni od realne.\nPodaci iz istrage, prema saznanjima Pobjede, negiraju konstrukciju koju Knežević plasira, a ne postoji ni formalna veza koja bi mogla da dokaže tvrdnje odbjeglog biznismena. Kako nezvanično saznajemo, tokom jučerašnjeg saslušanja u tužilaštvu Marko Nikolić je negirao optužbe koje mu se stavljaju na teret. Danas će Nikolić biti priveden sudiji za istragu, koji će odlučiti da li da mu odredi pritvor. Bivša zamjenica izvršnog direktora banke je, nakon davanja izjave, puštena da se brani sa slobode.\nTagovi: Nikolić Atlas banka TUŽILAŠTVO aerodromi


Ministar Trivan ponovo iskopao katastrofu u Obrenovcu - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nGoran Trivan, ministar Goran Djakovic\nMinistar Trivan ponovo iskopao katastrofu u Obrenovcu Истакнут\nАутор Goran Djakovic feb 03, 2018\nПрочитано 2572 пута\nU obrenovačkom ataru jutros je otkrivena nova lokacija sa nelegalno zakopanim potencijalno opasnim otpadom. Akcija otkrivanja nezakonitog skladištenja potencijalno opasnog otpada i zaustavljanja daljih ekoloških posledica po zdravlje ljudi i životnu sredinu, realizovana je zahvaljujući aktivnostima Bezbednosno-informativne agencije, Osnovnog javnog tužilatva iz Obrenovca i Ministarstva zaštite životne sredine.\nMesto gde je otkriven protivzakonito skladišten otpad, odmah je obišao ministar zaštite životne sredine Goran Trivan „Ovo predstavlja stravičan zločin prema nacionalnom zdravlju i prirodi., “ rekao je Trivan i podsetio da je ovo još jedan u nizu takvih događaja. „ Pretpostavljamo da je moguće da se radi o organizovanoj grupi. Ali i ova akcija pokazuje da se se nismo, niti ćemo se zaustaviti, “ kazao je ministar Trivan i ukazao „ Ekološka bezbednost je jedno od vitalnih pitanja celokupne bezbednosti Srbije.“\n„Jedan od načina da se ovi ekološki zločini zaustave, je da se utvrdi gde se i šta nalazi po Srbiji, na čemu se strateški i organizovano radi. Sve što bude pronađeno biće istraženo i analizirano, a javnost će pravovremeno i u potpunosti biti obaveštena o svemu. Važno je da i građani budu podrška, da obaveste ministarstvo ukoliko sumnjaju da na nekim mestima postoji opasni otpad, .“ rekao je Trivan.\nDr Slobodan Tošović savetnik ministra rekao je da se, na na osnovu prvog uvida, može reći da je reč o otpadu industrijskog porekla, mogućem opasnom otpadu, a kako je lokacija slične veličine kao ona u Vukićevici, može se pretpostaviti da su u pitanju i slične količine.\nU daljem toku istrage biće utvrđeno poreklo otpada i u kojoj meri je opasan za život i zdravlje ljudi.\nПоследњи пут измењено subota, 03 februar 2018 11:35\nTri miliona evra za životnu sredinu


Suljagić ima prijedlog za Dodika u vezi sa Oružanim snagama – Vijesti-x.com\n“Mi ćemo ovih dana razmišljati o tome na koji način i kojom procedurom da vratimo stanje na vrijeme kada je Republika Srpska imala svoju vojsku”, kazao je Dodik.\n“To je potpuna glupost i tako nešto nije moguće izvesti legalnom, zakonskom procedurom. To bi bilo moguće izvesti jedino nasiljem i političkom brutalnošću”, istakao je Čavić.\n“Neka Dodik odmah preuzme sve Srbe iz OS BiH koji hoće da budu na njegovom budžetu i neka im plate, doprinose i sve ostalo isplaćuje iz budžeta Republike Srpske. Ako već hoće da srbuju, neka srbuju iz budžeta Republike Srpske”, poručio je Suljagić.\nNakon zabrana sudjelovanja na proslavi Dana RS, retorika se mijenja, i ugrožava postojanje snaga koje su početkom 2000. stvorene koncenzusom svih u BiH – i to u sedam koraka.


Obradović: Od danas stroge kontrole i pojačan inspekcijski nadzor u Guči - LUČANI INFO | Najnovije vesti\nObradović: Od danas stroge kontrole i pojačan inspekcijski nadzor u Guči\n„Od danas će se u Guči vršiti stroge kontrole i pojačan inspekcijski nadozor. Na terenu će biti oko 30 republičkih i lokalnih inspektorskih timova, koji će osim kontrole iz svojih osnovnih nadležnosti, vršiti i vanredni nadzor poštovanja mera za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti Kovid 19“, poručila je ministarka državne uprave i lokalne samouprave Marija Obradović nakon današnje sednice Saborskog odbora u Guči.\nOna je naglasila da je za nju, kao ministra koji predsedava Koordinacionoj komisiji za inspekcijski nadzor, bilo posebno važno da inspekcije budu maksimalno prisutne i svesne rizika, ali i da posetioci Sabora prate sva uputstva organizatora i odgovorno se ponašaju, podsetivši da očuvanje zdravlja ljudi i uspešnost Sabora zavise samo od podele odgovornosti organizatora, inspekcija i posetilaca.\nČlanovi Saborskog odbora podneli su izveštaj ministarki Obradović o merama koje su sve prateće službe, počevši od medicinskih i zdravstvenih službi, preko inspekcijskih organa, do svih komunalnih i lokalnih organizacija koje učestvuju u prirpemi Sabora, preuzele u skladu sa instrukcijama republičkog Kriznog štaba i Koordinacione komisije za inspekcijski nadzor.\n„Lokalna samouprava je napravila odličan plan, koji u najvećoj mogućoj meri garantuje bezbednost svim gostima Dragačevskog sabora formiranjem kontrolnih prstenova. Vakcinisanim građanima i onima sa negativnim PCR testom biće omogućen ulaz u užu zonu, dok je u široj zoni predviđeno i postavljanje brojnih punktova za testiranje nevakcinisanih brzim antigenskim testovima“, objasnila je Obradović.\nOna je istakla da je Sabor trubača, koji ove godine slavi jubilarnih 60 godina postojanja, od izuzetnog značaja za kulturu i ekonomiju ovog regiona, ali i promociju srpske tradicije, zbog čega je važno da bude održan, ali uz restriktivan pristup i poštovanje svih epidemioloških mera.\n„Kao član Kriznog štaba mogu reći da je sve ono na čemu je insistirano ispoštovano od strane organizatora Sabora trubača, a nama ostaje da situaciju pratimo u narednim danima“, zaključila je ministarka, uputivši apel svim posetiocima i učesnicima Sabora, ali i žiteljima Guče i okolnih mesta da poštuju epidemiološke mere i pridržavaju se principa odgovornog ponašanja.\nDanašnjoj sednici prisustvovali su i predsednik opštine Lučani i Saborskog odbora Milivoje Dolović, načelnik Odeljenja sanitarne inspekcije u Ministarstvu zdravlja Svetlana Mijatović, načelnik policijske stanice opštine Lučani, članovi Saborskog odbora i predstavnici opštinskog Crvenog krsta. Nakon sednice, ministarka Obradović obišla je kontrolne punktove za ulazak u Guču.\nProf. dr Dragan Stanić (Ivan Negrišorac) domaćin 60. Dragačevskog sabora trubača u Guči\nProgram 60. Dragačevskog sabora u Guči


Da li je sada pravo vreme za podizanje kredita? – Bankar.rs\nProsečna plata u decembru porasla za 5.000 dinara\nZašto svake godine propada desetine hiljada preduzeća\nHoćete stambeni kredit? Morate kod lekara na pregled\nHome/ANALIZE/Da li je sada pravo vreme za podizanje kredita?\nANALIZEBANKARSKI PROIZVODIKreditiSVE VESTI\nU Srbiji ima više od 131.000 stambenih kredita. Ne čudi zato što je pad Euribora, evropske kamate koja utiče na cenu zaduženja u Srbiji, za pola procenta izazvao pažnju. Ljubica Pantelić sa Beogradske bankarske akademije objašnjava na osnovu čega banke smanjuju kamatne stope.\nOna je za RTS navela da tarifnici banaka nisu propisani zakonskom regulativom i da svaka banka pojedinačno donosi odluke o cenama svojih usluga, što zavisi od tržišnih uslova i internih okolnosti sa kojima se banka suočava.\n“Vrlo je moguće da su određene banke promenile cenu svojih usluga koje pružaju svojim korisnicima, ali svaka promena bilo koje usluge banke podrazumeva da se korisnici o tome obaveste pismeno i imaju rok od 60 dana da se sa time usaglase”, rekla je Ljubica Pantelić tokom gostovanja u Jutarnjem programu.\nLjubica Pantelić je navela da banke povećavaju cene usluga “u krajnjim trenucima” i da su takve odluke nepopularne i ne nailaze na dobar odziv kod klijenata.\n“Obzirom da je prethodni period bio težak i za banke, kao i za sva druga pravna lica i učesnike na tržištu, moguće je da su se neke od banaka suočile sa teškoćama u poslovanju i da su kao izlaz našle poskupljenje transakcionih usluga, odnosno tu krajnju meru da podignu cenu svojih usluga”, istakla je Pantelićeva.\n“Euribor ima trend pada duži niz godina”\nGovoreći o padu Euribora, Ljubica Pantelić je rekla da je u ovom trenutku teško govoriti o kretanju kamatnih stopa, pošto Euribor i sve kamatne stope na tržištu imaju trend pada u dužem nizu godina, izazvan ekonomskim faktorima, a da su u prethodnoj godini tome dodati i neekonomski faktori.\n“Nivo na kojem se sada nalazi Euribor je istorijski minimum, odnosno, za te neke stope je čak maksimalnih -0,5 posto, dok je u prethodnih deset godina bio i pet posto, ako pričamo o oktobru 2008. godine”, kazala je Ljubica Pantelić.\nLjubica Pantelić je navela i druge faktore od kojih zavisi cena rate korisnika kredita koji su inicijalno odobreni i evro-indeksirani sa varijabilnom kamatnom stopom gde je promenljivi deo vezan za Euribor.\n“Obzirom da taj pad nije tako izrazit, uočljivo je smanjenje rate, ali to nije neko drastično smanjenje, to je nekih dva, tri, četiri evra, zavisno od iznosa kredita, od dužine na koju je kredit inicijalno odobren i od momenta u otplati kredita”, kazala je Pantelićeva.\n“Banke nisu u mogućnosti da svakodnevno menjaju kamatne stope”\n“Najčešće je to prilagođavanje polugodišnje ili kvartalno. Iako nama idu u prilog niske vrednosti Euribora, on će se zaista promeniti, verovatno, 31. decembra, kada je bio obračunski period, pa naredni put će se promeniti na kraju marta, na kraju juna, kvartalno ili polugodišnje, zavisi od svakog pojedinačnog modela”, rekla je Ljubica Pantelić.\n“Sada smo videli da je sve moguće. Ova pandemija sa kojom smo se suočili prethodne godine spada u one pojave koje je nemoguće predvideti, a takve situacije nikad ne donose dobre promene, naročito na tržištima koja ne vole neizvesnosti, ne vole drastične promene gde nije ni u dogledno vreme jasno kako će se dalje odvijati stvari”, istakla je Pantelićeva.\n“Ne verujem da će Euribor rasti u naredne dve godine”\n“Sa druge strane, ovi faktori o kojima smo govorili nisu ekonomske prirode, ne pogađaju samo tražnju, već i ponudu, pa stoga, postoji i rizik da se smanji ponuda u kreditima”, rekla je Ljubica Pantelić.\n“Moram da kažem da mi, pored toga što smo se suočili sa izuzetno neprijatnom situacijom i sa šokovima na tržištu, nismo imali pad u kreditiranju. Dakle, banke nisu zaustavile kreditiranje i taj ciklus koji je neophodan za rast i generisanje prihoda u privredi, za potrošnju i sveukupan rast u celini ekonomije je održan u prethodnom periodu”, kazala je Pantelićeva.\n“Država preduzela mere u pravom trenutku”\nLjubica Pantelić je naglasila da je, kada je tokom vanrednog stanja nastao problem između ponude i tražnje, država preduzela mere u pravom trenutku da se taj momenat izmesti i pomeri za kasnije, kao i da se olakša poslovanje privredi i da se sa banaka skine teret kreditnog rizika koji je država podelila sa njima.\n“Evropska centralna banka se bavi time svakodnevno i bori se protiv deflacije raznim merama koje su joj na raspolaganju. To je problem koji je prisutan, nije nužno vezan za situaciju sa koronavirusom i pandemijom, ali je problem sa kojim se privreda bori”, kazala je gošća Jutarnjeg programa.\nRekla je da je to ekonomski faktor i da ti faktori mogu da se reše, a da treba da se radi na tome da neekonomski faktori budu umanjeni i otklonjeni do kraja.\nNBS inovirala servis za plaćanje računa QR ko...


Izvor: B92, 21.Avg.2019, 10:28 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nLeskovac -- Ministar zdravlja Zlatibor Lončar izjavio da je Hitna pomoć iz Surdulice do devojčice kojoj je pozlilo na Vlasinskom jezeru intervenisala brzo.\nMinistar je naveo da je deo nalaza sa obdukcije gotov, >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << ali da se čeka i drugi deo nalaza, te da se prema prvim nalazima može zaključiti da je devojčica bila u teškom stanju.\nLončar je istakao da devojčicina smrt nema nikakve veze sa funkcionisanjem sistema rada u zdravstvu, kao i da je nemoguće da se desi da neko odbije da izadje na teren kada primi poziv da je dvogodišnjoj devojčici pozlilo.\nKonstatovao je da je svakako potrebna bolja organizacija rada hitnih službi, te najavio da će od sledeće godine kada domovi zdravlja predju u nadležnost Republike postojati jedinstven sistem i da će se u svakom trenutku znati gde su kola Hitne pomoći kako bi najbliža ekipa bez obzira kojoj teritoriji pripada stigla na lice mesta da pomogne.\nIzvor: Mondo, 21.Avg.2019\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar izjavio je danas da je Hitna pomoć iz Surdulice do devojčice kojoj je pozlilo na Vlasinskom jezeru, a koja je nakon toga preminula u bolnici, intervenisala brzo i naveo da su stigli za 12 minuta...Foto: MONDO/Stefan Stojanović..Lončar je kazao da bi u tom roku hitnoj...


27-02-2020 09:58 Ratni izveštaji Naoružanje Svet Planeta\nRusija je na pragu da stvori oružje zasnovano na novim fizičkim principima. To je najavio bivši šef izraelske tajne službe “Nativ” Jakov Kedmi.\nPrema rečima Jakova Kedmija, Rusija je u protekloj deceniji ispred SAD-a kada je u pitanju razvoj vojno-industrijskog kompleksa. Pojava hipersoničnih kompleksa u Ruskoj Federaciji poništava sve pokušaje NATO-a i Sjedinjenih Država da tu trku dobiju.\nKedmi je najavio konstruisanje oružja u Ruskoj Federaciji, čije se delovanje zasniva na novim fizičkim principima.\nPrema rečima stručnjaka, reč je o gravitacionom oružju. Ova vrsta je potpuno inovativna i veoma efikasna. Ekspert je dodao da bi Rusija mogla da najavi testiranje takvih sistema u bliskoj budućnosti.\nŠtaviše, u proteklih deset godina Ruska Federacija je napravila značajan proboj u ključnim odbrambenim oblastima i preokrenula svetski poredak, dodao je Kedmi.\nKombinacija novog oružja i modernizacija postojećih sistema obezbediće štit od Sjedinjenih Država.\nPrethodno je Pentagon izvestio da su Sjedinjene Države sprovele “male” vežbe u slučaju ruskog nuklearnog napada na Evropu.\nPrema scenariju vežbi, SAD su izvršile nuklearni napad na Rusku Federaciju.\nKako je rekao predstavnik američkog odbrambenog sektora, prema scenariju vežbe “razmotrena je vanredna situacija u Evropi, u kojoj se pokreće rat sa Rusijom nakon čega se Rusija odlučuje da koristi nuklearno oružje malih dimenzija protiv objekata na teritoriji NATO-a”.\nKoji je Milov najpodmukliji plan do sada pročitajte OVDE.


Lekić: Sve veći pritisak na novinare\nPostavio Yucom - 14/06/2017 Mediji\nNezavisno udruženje novinara Srbije je od početka godine zabeležilo ukupno 40 napada, verbalnih pretnji i pritisaka na novinare, izjavio je danas predsednik NUNS Slaviša Lekić na konferenciji “Medijske slobode i bezbednost novinara u Srbiji – šta je sledeći korak?”.\nPredsednik Asocijacije nezavisnih elektronskih medija Milorad Tadić je ocenio da se “režimi” u Srbiji menjaju, ali da pritisci i napadi na novinare ostaju.\nSekulić smatra da i takvim ljudima treba pružiti zaštitu, bez obzira da li su formalno novinari ili nisu, “jer se čini da život prevazilazi zakonske norme”.\nSekulić je podsetio da političari napadaju i prozivaju novinare i medije na konferencijama za štampu, a na inauguraciji predsednika Srbije videlo se i kako se nekažnjeno napadaju i “odnose od tačke A do tačke B”.\nDirektor Fondacije “Slavko Ćuruvija” Ilir Gaši ocenio je da je situacija u zaštiti novinara posebno teška jer u društvu i među novinarima samima postoji ogromno nepoverenje prema institucijama.\nMatić je kao primer naveo “odnošenje” novinarke Danasa Lidije Valtner sa skupa podrške Aleksandru Vučiću tokom polaganja predsedničke zakletve.\nStrazbur – Poslanica Evropskog parlamenta (EP) iz Grupe socijalista Tanja Fajon ocenila je danas da EP nema dovoljno mehanizama koji bi uticali na situaciju medijskih sloboda u Srbiji i napomenula da “svi znamo da je to vrlo ozbiljno pitanje”.\n“Ja ću na to i dalje upozoravati u razgovorima sa srpskim vlastima, jer to je sigurno nešto gde Srbija ne može da ide dalje i napravi značajan progres prema Uniji”, dodala je ona.


Američki državni sekretar: Kina preti svetskoj stabilnosti\nBeta 18. marta 2021. 23:50\nDelovanje Kine preti poretku zasnovanom na propisima koji garantuje svetsku stabilnost, rekao je danas državni sekretar SAD Entoni Blinken na početku dvodnevnih sastanaka sa svojim kineskim kolegama u američkoj državi Aljasci.\n„Razgovaraćemo o našoj dubokoj zabrinutosti zbog delovanja Kine u Sindjijangu“ gde Vašington optužuje Peking za „genocid“ nad muslimanskim Ujgurima, a zabiuti su i zbog postupanja kineske vlasti prema „Honkgongu, Tajvanu, sajber napada na SAD i ekonomskih pritisaka na naše saveznike“, rekao je Blinken.\nOn je to rekao najvišem zvaničniku Komunističke partije Kine za diplomatiju Jangu Džiečiju i ministru spoljnih poslova Vangu Jiu.\n„Svaki taj čin preti poretku zasnovanom na propisima koji garantuje svetsku stabilnost. Zato se ne radi samo o unutrašnjim pitanjima, i osećamo obavezu da o tome govorimo“, ukazao je Blinken kao odgovor na to što Kina kaže da su to njena unutrašnja pitanja i ne spadaju u domen diplomatije.\nPored njega je savetnik predsednika Ddžozefa Bajdena za nacionalnu bezbednost, Džejk Saliven, koji je rekao da SAD ne žele „sukob“ s Kinom, ali su „spremni i za grubu igru“.\n„Uvek ćemo se boriti za naše principe, za naš narod i za naše prijatelje“, rekao jeSaliven u Enkoridžu na Aljasci.\nNe davimo Beograd: Spomenik despotu Stefanu zamagljivanje pravih…\nProtest u Dobrinji zbog litijuma: Ne damo da nam trujete vodu, zemlju…\nBorko Stefanović: Pravda će u Srbiju stići tek sa promenom ovog režima\nNovosadski radikali prikupljaju potpise za peticiju protiv Predloga…\nVeselinović (Pokret za preokret): Napadači na Milinovića i Stefanovića…\nZvezda pobedila Radnik posle preokreta\nManojlović: Da li je vlast odustala od nacrta kojim se…\nProtest u Dobrinji zbog litijuma: Ne damo da nam trujete…\nRektorka: Univerzitet i SPC da saradjuju, država iskazala…\nNe davimo Beograd: Spomenik despotu Stefanu zamagljivanje…\nVeselinović (Pokret za preokret): Napadači na Milinovića i…\nKoje su boje crnogorski tenkovi?


Firme iz RS sa poslovnicama u FBiH nemaju pravo na subvencije doprinosa - Akta.ba\n15.02.2021. 09:22 / Izvor: Akta.ba\nKonkurencijsko vijeće BiH pokrenulo je postupak po Zahtjevu podnesenom od strane Privredne komore Republike Srpske protiv Poreske uprave Federacije BiH, radi utvrđivanja postojanja zabranjenih konkurencijskih djelovanja u smislu člana 4. stav (1) Zakona o konkurenciji, potvrdio je za Akta.ba portparol Privredne komore RS Vladimir Blagojević.\n"Problem je nastao kada je Poreska uprava FBiH propisala da pravo na subvencionisanje doprinosa imaju samo poreski obveznici sa sjedištem u FBiH i samo za zaposlene koji rade u FBiH, te da pravo na subvencionisanje nemaju poslovne jedinice na području Federacije, koji su dio privrednih subjekata čije je sjedište u Republici Srpskoj ili Brčko Distriktu", navodi Blagojević.\nNaime, Poreska uprava FBiH je na osnovu Zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica 15.5.2020. godine, donijela Uputstvo o načinu podnošenja poreskih prijava i zahtjeva za subvencionisanje doprinosa, kao dio seta ekonomskih mjera radi pomoći privrednim subjektima iz Federacije BiH u cilju ublažavanja negativnih ekonomskih posljedica prouzrokovanih pandemijom virusa korona.\n"Donošenjem ovog akta Poreska uprava FBiH direktno je spriječila, ograničila i narušila tržišnu konkurenciju, jer je primijenila i još uvijek primjenjuje različite uslove za identične transakcije sa drugim privrednih subjektima, te podijelila tržište i izvore prihoda, odnosno privredna društa iz Srpske i Brčko Distrikta dovela u nepovoljan položaj u odnosu na privredna društva iz Federacije BiH", naglasio je.\nDakle, dodaje, privredna društva iz Republike Srpske i Brčko Distrikta, koja djelatnost obavljaju putem poslovnih jedinica na teritoriji Federacije BiH, na način kojim se flagrantno krše pravila konkurencije, isključena su iz mjera pomoći federalnih organa javne vlasti zbog činjenice da se registrovano sjedište društva nalazi izvan teritorije FBiH, odnos na teritoriji Republike Srpske ili Brčko Distrikta.\n"Na taj način dovedena je u pitanje likvidnost velikog broja poslovnih subjekata koji nisu ostvarili pravo na subvenciju dopsinosa u skladu sa spornim uputstvom. Drugim riječima, radi se o jasnom, očiglednom i teškom ograničavanju, sprječavanju i narušavanju tržišne konkurencije, te podjeli tržišta na privredna društva sa sjedištem na teritoriji FBiH, sa jedne strane i prirvedna društva sa sjedištem na teritoriji Republike Srpske i Brčko Distrikta, sa druge strane", ističe Blagojević.\nNapominje da Zakon o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica, za razliku od spornog uputstva, ni u jednom svom članu ne podstiče navedenu tržišnu diskriminaciju, odnosno ne pravi razliku između privrednih društava s obzirom na njihovo registrovano sjedište i garantuje pravo na subvenciju doprinosa svim subjektima Zakona.\n"U poslovnim jedinicama društava sa sjedištem u Republici Srpskoj koje posluju na teritoriji Federacije BiH, zaposleno je oko 1.500 radnika, koji su isključivo radnici sa prebivalištem na teritoriji FBiH. Za sve radnike, privredna društva iz RS i Brčko Distrikta, koja posluju u FBiH putem svojih poslovnih jedinica, ostvarili su ekonomski gubitak ili trošak u iznosu nesubvencionisanog doprinosa, a potrebno je naglasiti da su u pitanju većinom preduzeća kojima je mjerama nadležnih organa FBiH u potpunosti bio zabranjen rad zbog sprječavanja širenja virusa korona", smatra on.\nS druge strane, navedeni gubitak, odnosno trošak neće imati privredna društva sa sjedištem na području Federacije BiH, niti njihove poslovne jedinice u Republici Srpskoj ii Brčko Distriktu, budući da su poslovne jedinice svih društava iz FBiH, u Republici Srpskoj, ostvarile pravo na subvenciju doprinosa i/ili isplatu najniže plate u bruto iznosu.\n"Poreska uprava FBiH, donoseći sporno uputstvo, u potpunosti zanemaruje činjenicu da privredna društva sa sjedištem u RS, odnosno Brčko Distriktu, koja imaju poslovne jedinice na teritoriji FBiH, redovno vrše uplatu doprinosa za osobe zaposlene u poslovnim jedinicama na teritoriji Federacije BiH i da su u tom smislu u potpunosti izjednačeni sa privrednim društvima iz FBiH, a sve u skladu sa Zakonom o doprinosima Federacije BiH", zaključuje Blagojević


Izvor: Capital.ba, 09.Dec.2019, 13:06\nPRAG – Stopa nezaposlenosti u Češkoj je u oktobru 2019. godine iznosila 2,2 odsto. Prema podacima Češke agencije za statistiku (CZSO), stopa nezaposlenosti u toj zemlji je iznosila 2,2 odsto, što je više za 0,1 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Stopa nezaposlenosti kod muškaraca je iznosila 1,8 posto, a kod žena 2,7 posto. Podacima Češke agencije za statistiku su takođe pokazali da je stopa zaposlenosti u oktobru 2019. godine iznosila 75,3 posto, što je više za 0,2 prosto u odnosu na isti period 2018. godine. Stopa nezaposlenosti u Češkoj je u drugom kvartalu 2019. godine iznosila rekordnih 1,9 posto, što je tada bila ujedno i jedna od najnižih stopa nezaposlenosti u Evropi. Prema podacima Agencije za statistiku...\nIzvor: Blic, 10.Dec.2019, 12:46


Javni poziv za učešće na sajmu „Hannover Messe 2014” – ICR\nAgencija za strana ulaganja i promociju izvoza po treći put organizuje nastup srpskih privrednika u okviru nacionalnog štanda na stručnom sajmu „Industrial Supply“ (izložba rešenja industrijskih dobavljača i lake gradnje) u okviru tehnološkog događaja „Hannover Messe 2014“, koji će se održati od 7. do 11. aprila 2014. godine u nemačkom gradu Hanoveru.\n„Hannover Messe“ se održava više od 60 godina i predstavlja vodeći tehnološki sajam na tržištu Evrope, pod čijim krovom će ugostiti sedam međunarodnih stručnih sajmova. U 2013. godini na sajmu je učestvovalo više od 6.550 izlagača iz preko 65 zemalja, dok je sajam posetilo više od 225.000 stručnih posetilaca.\nU okviru stručnog sajma „Industrial Supply“ nacionalni štand Srbije će se nalaziti u hali 4 koja će biti specijalizovana u oblasti: kovanja, obrade metala plastičnom deformacijom, mašinske obrade metala, kao i sistemima i podsklopovima. Na predstojećem sajmu Srbija će se predstaviti sa svojim proizvodima na ukupnoj površini od 110 m².\nRok za prijavu je petak 22. novembar 2013, a više informacija o uslovima učešća, kao i prijavu za učešće možete videti ovde.


Nikolić na čelu tela za saradnju sa Rusijom i Kinom - UGLJEVIK.INFO\nNaslovna Region Nikolić na čelu tela za saradnju sa Rusijom i Kinom\nOdlazeći predsednik države u junu dobija novo zaduženje. Očekuje se da Vlada donese odluku u naredne dve nedelje.\nPO isteku mandata 30. maja, odlazeći predsednik Tomislav Nikolić trebalo bi odmah da pređe na novi posao u Nacionalnom savetu za saradnju sa Kinom i Rusijom – saznaju „Novosti“ iz nezvaničnih izvora.\nOčekuje se da Vlada u naredne dve nedelje o tome donese odluku, čime bi bila rešena dilema u kom vidu će odlazeći šef države nastaviti svoj radni angažman kada „ključeve“ Andrićevog venca preda u ruke Aleksandra Vučića.\nNikolić je i sam krajem prošlog meseca izjavio da se sa novoizabranim predsednikom Vučićem dogovorio da će nastaviti da pomaže Srbiji prijateljstvom koje je ostvario sa predsednicima mnogih država, posebno Rusije i Kine.\nMoguće je da već polovinom juna Nikolić otputuje u Moskvu, na ranije dogovoreni susret sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, koji, kako je najavljeno iz Moskve, treba i da ga odlikuje priznanjem Ruske federacije.\nKrajem marta, Nikolić je boravio u Kini kada se sastao sa najvišim kineskim zvaničnicima – predsednikom Si Đinpingom, premijerom Li Kećijangom, predsednikom Svekineskog narodnog kongresa Džang Deđijangom, kao i brojnim kineskim privrednicima, i tom prilikom je proglašen za počasnog građanina Pekinga.\nOn je tada rekao da je u Kini već bio tri puta – jednom u zvaničnoj poseti kao predsednik, a dva puta dok je bio u opoziciji, i da se iz svake od tih poseta „rodilo nešto dobro u odnosima između Kine i Srbije“, tako da danas dve države imaju odnose koji su među najboljima u svetu.\nPrevious article UVOZ ELEKTRIČNIH AUTOMOBILA: Sertifikat uslov\nNext article Kako spriječiti anemiju


U Zemaljskom muzeju BiH otkriven Kamen mira iz Hirošime\nKamen mira koji je gradu Sarajevu darovao japanski grad Hirošima, a kojim se na simbiličan način promoviraju trajni mir i harmonija u svijetu, svečano je otkriven danas u Botaničkoj bašti Zemaljskog muzeja Bosne i Hercegovine.\nKamen mira otkrili su gradonačelnik Sarajeva Abdulah Skaka i predsjednik Asocijacije "Kamen mira iz Hirošime" Michio Umemoto u prisustvu ambasadora Japana u BiH Kazuya Ogawe.\nSarajevo je tako postalo 111. grad Evrope i svijeta koji je preuzeo Kamen mira iz Hirošime.\nKamen mira je jedan od 200 autentičnih kamena kojim su bile popločene ulice u Hirošimi kad je na taj grad bačena atomska bomba 6. augusta 1945. godine, a radi se o granitnoj ploči visokoj pedesetak centimetara i teškoj 50 kilograma.\nPloča je jedan od 200 kamenih fragmenata izvađenih ispod tramvajskih šina kod Aioi mosta, koji se nalazio samo 200 metara sjeverno od mjesta eksplozije.\nU svaku ploču je uklesan lik japanske božice milosti Kannon i riječi "Iz Hirošime", a bilo je potrebno 10.000 ljudi i sedam godina rada da bi se isklesali svi kameni blokovi.


Ljudi Archives - Page 60 of 89 - Fondacija Srpski legat\nRođen je slikar i akademik Đorđe Krstić\nNa današnji dan, 19. aprila 1851. godine u Staroj Kanjiži je rođen jedan od najznačajnijih naših slikara, akademik Đorđe Krstić. Nakon osnovne škole i obućarskog zanata, završio je Gimnaziju i Bogosloviju u Sremskim Karlovcima i Beogradu, da bi 1873. godine, zahvaljujući tome što ga je primetio knez Milan, dobio državnu\nUmrla je etnomuzikolog Danica Janković\nNa današnji dan, 18. aprila 1960. godine, umrla je etnomuzikolog Danica Janković. Rođena je maja 1898. godine u Lešnici, u Podrinju, a gimnaziju je završila u Beogradu, posle čega je studirala na Filozofskom fakultetu, na grupi predmeta: jugoslovenska i uporedna književnost sa teorijom, srpska istorija, francuski i engleski jezik. Pošto\nRođen je istoričar, profesor i akademik Andrej Mitrović\nNa današnji dan, 17. aprila 1937. godine u Kragujevcu je rođen istoričar, profesor i akademik Andrej Mitrović. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u rodnom gradu, a diplomirao je na Filozofskom fakultetu u Beogradu, na grupi za istoriju, gde je potom i doktorirao. Asistent na istom fakultetu postao je 1961.\nNa današnji dan, 15. aprila 1913. godine u selu Saraorci kod Smedereva je rođen pesnik i prevodilac Tanasije Mladenović. Još tokom školovanja u Smederevu pokrenuo je časopis „Književni krug“, a nakon završenog Pravnog fakulteta u Beogradu radio je kao advokatski pripravnik. Tokom Drugog svetskog rata učestvovao je u NOB-u i\nNa današnji dan, 14. aprila 1969. godine u Beogradu je umro istoričar književnosti i akademik Petar Kolendić. Rođen je 17. septembra 1882. godine u Dubrovniku, odakle je po završenoj gimnaziji otišao u Beč na studije slavistike i klasične filologije, gde je i doktorirao 1908. godine. Bio je istaknuti filolog i\nRođen je je ekonomista i ministar prosvete i finansija, Kosta Cukić\nNa današnji dan, 12. aprila 1941. godine, poginuo je istoričar i akademik Vladimir Ćorović. Rođen je 27. oktobra 1885. godine u Mostaru, gde je završio osnovnu školu i gimnaziju, i potom u Beču upisao studije slovenske i germanske filologije. Kao najbolji student Univerziteta u Beču, stekao je pravo na „Zlatan\nRođen je Branimir Džoni Štulić\nNa današnji dan, 11. aprila 1953. godine u Skoplju je rođen Branimir Džoni Štulić, najpoznatiji kao autor, pevač, gitarista i frontmen grupe „Azra“. Sin oficira bivše JNA, rođen je na jednom mestu, a odrastao na drugom, u Zagrebu, gde je porodica otišla kada mu je bilo pet godina, jer je\nRođen je pravnik, diplomata i ministar pravde, Kosta Hristić\nNa današnji dan, 10. aprila 1852. godine u Beogradu je rođen pravnik, diplomata i ministar pravde, Kosta Hristić. Nakon školovanja u rodnom gradu i završene Velike škole, studirao je i pravo u Nemačkoj i Francuskoj. Po povratku u Srbiju, radio je u sudu u Valjevu, pa u Beogradu, bio potom\nRođen je košarkaš Željko Rebrača\nNa današnji dan, 9. aprila 1972. godine u Apatinu je rođen košarkaš Željko Rebrača. Prvo je trenirao rukomet, a košarkom je počeo da se bavi sa petnaest godina u rodnom gradu, da bi ubrzo prešao u Novi Sad, a onda 1991. godine u beogradski „Partizan“, sa kojima je već naredne\nNa današnji dan, 8. aprila 1849. godine u Beogradu je rođen slikar Miloš Tenković. Nakon što je izučio litografski zanat pri Državnoj štampariji, kao stipendista Ministarstva prosvete učio je slikarstvo u Beču i Minhenu, i odlazio na studijska putovanja, pored Nemačke i Austrije, i po Švajcarskoj i Italiji. Po povratku\nRođen je glumac Taško Načić\nNa današnji dan, 7. aprila 1934. godine u Kruševcu je rođen glumac Taško Načić. Prvu ulogu imao je kada mu je bilo desetak godina, a glumu je diplomirao na beogradskom Fakultetu dramskih umetnosti u klasi Mate Miloševića. Još kao student je igrao u predstavama Narodnog pozorišta, a potom je glumio\nRođen je filozof i akademik Branislav Petronijević\nNa današnji dan, 6. aprila 1875. godine u Sovljaku kod Uba, rođen je filozof, profesor i akademik Branislav Petronijević. Nakon školovanja u rodnom mestu, Valjevu i Beogradu, otišao je u Beč na studije medicine, da bi ubrzo prešao na studije filozofije u Lajpcigu. Njegova interesovanja bila su raznovrsna pa je\n1 … 57 58 59 60 61 62 63 … 89


Evropske zemlje insistiraju na uvođenje etiketa „nutri skor”\n07. april 2021. 10:24:05\tPročitano 33 puta\nSedam evropskih zemalja koje su odobrile oznaku „nutri skor” insistiraju da se ove oznake pojavljuju na što više proizvoda. Belgija, Francuska, Nemačka, Luksemburg, Holandija, Španija i Švajcarska najavile su prošle nedelje da će pokrenuti zajedničke akcije kako bi što veći broj kompanija i maloprodaja usvojilo propise o obeležavanju proizvoda.\nNa zajedničkom sastanku je odlučeno da će se u praksi saradnja odvijati tako što će po dva predstavnika iz svake zemlje biti deo tela koje će raditi na tome da se oznaka pokaže na što većem broju artikala. Sa druge strane naučno telo bi trebalo da razmatra naučna pitanja i moguće izmene propisa u skladu sa potrebama tržišta. Ovu inicijativu je podržao i BEUC i istakao da je reč o potrebi da se ova praksa usmeri ka što većem broju kupaca. BEUC se i dalje zalaže za to da „nutri skor” postane obavezna oznaka na prednjoj strani pakovanja na proizvodima širom Evropske unije. Inače, do sada je ova oznaka najefikasnija etiketa koja pomaže potrošačima da donesu zdraviji izbor prilikom kupovine.\nOd kada je predstavljen u Nemačkoj u novembru 2020. godine, 116 kompanija se već registrovalo za upotrebu nutritivne oznake. U Francuskoj je broj prehrambenih kompanija koje su se obavezale da uvedu „nutri skor” porastao za oko 20 odsto tokom poslednjih sedam meseci (sa 415 u julu 2020. na oko 500 u februaru 2021). Gotovo 94 procenta francuskih potrošača podržava uvođenje nutritivnih oznaka i otprilike je toliko i onih koji bi voleli da ovakvo označavanje postane obavezno.\nInače i u pojedinim domaćim trgovinama mogu se naći proizvodi sa ovim oznakama kao pomoć u izboru i balansiranju namirnica. Prilikom izračunavanja ukupnog skora proizvoda, odnosno slovne oznake koju proizvod dobija, sagledava se pozitivan uticaj koji u formuli imaju sadržaj proteina, vlakana, procenat voća i povrća, kao i negativan uticaj, koji na ukupan skor imaju sadržaj soli, zasićenih masnih kiselina, šećera i kalorija. Iako je danas među sedam zemalja koje podržavaju ovakvo obeležavanje proizvoda, Nemačka je, da podsetimo, pre nekoliko godina bila protiv toga da se širom Evrope uvede jedinstveno označavanje hrane u skladu s nutritivnim vrednostima (nutri skor). Ova zemlja, navodno, tada nije imala zakonski okvir u koji se uklapa etiketiranje hrane po bojama sa skalom od A, što je zdravije, do E, kao manje zdrav izbor namirnica. Kako je ranije preneo nemački „Evroaktiv”, grupe za zaštitu potrošača su se pobunile, pa čak i uputile kritike Ministarstvu poljoprivrede jer, navodno, sprečava uvođenje ovih izmena koje se već primenjuju u nekim evropskim zemljama. Međutim, resorno ministarstvo je objasnilo da bi u ovakve promene i izradu pravila na tržištu trebalo da budu uključeni potrošači, budući da svaki sistem označavanja namirnica ima i prednosti i mane. Jedan od predloga koji je ponuđen na nemačkom tržištu, ipak prema mišljenju potrošačkih organizacija, nije bio dovoljno pojednostavljen niti jasan kupcima koji bi ubuduće prema boji kojom je označen proizvod trebalo da kupuju namirnice.\nPrema navodima nemačkog „Evroaktiva”, ministarka poljoprivrede je kritikovala „nutri skor” jer, navodno, u nekim slučajevima potrošačima može da pruži potpuno pogrešnu informaciju. Na primer, sveže isceđen sok od pomorandže bi, prema ovim pravilima, dobio crvenu etiketu, a poznati gazirani napitak zelenu, jer sadrži manje šećera. Neki nemački proizvođači se nisu složili s tim, pa su ipak počeli da na ovaj način obeležavaju svoje proizvode, ali su im sudovi u međuvremenu to zabranili.\nViše iz ove kategorije « Jagode opet prve na listi po sadržaju pesticida Fiskalne kase od sledeće godine obavezne za čitav niz delatnosti - evo koje »\nHomeVestiZa kašnjenje bez kredita tri godine Na vrh strane


Sportske.net - Provera uspešna, Pavlović popravio utisak iz prvog poluvremena!\nPiksi je video ko koliko može u reprezentaciji.\nSrbija i Jamajka su se sastale danas na Kirin kupu u Japanu, a pobednika nije bilo, 1:1. Možemo reći da su obe reprezentacije bile bolje u jednom poluvremenu, Jamajka u prvom, Srbija u drugom, pa je rezultat realan.\nNikolić je imao problema u prvom poluvremenu, nastavio je sa greškama i nema sumnje da će po zlu pamtiti ovaj meč ukoliko se ne desi neko čudo u nastavku. Imao je u 40. minutu novu grešku kada je loše ispucao, ali Grej ovoga puta nije iskoristio njegov kiks.


Ameriku ne vole Srbi i Pakistanci - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Ameriku ne vole Srbi i Pakistanci\nAmeriku ne vole Srbi i Pakistanci\nSrbija, zajedno s Pakistanom, deli prvo mesto na listi zemalja čija javnost najčešće iskazuje negativne stavove prema SAD, pokazalo je najnovije istraživanje agencije Medium Galup.\n0Piše: R. D. 06. jula 2009. 20.11\nPrema rezultatima ankete, nasuprot odnosa prema SAD, po pitanju odnosa prema Rusiji Srbija je na petom mestu liste zemalja s pozitivnim stavom. Ukupno 53 odsto ispitanika imalo je pozitivno mišljenje o Rusiji, dok je 61 odsto njih imalo negativno mišljenje o SAD.\nDok se u većini zemalja obuhvaćenim istraživanjem beleži poboljšanje stavova prema SAD, u Srbiji i Pakistanu negativni stavovi su još češći nego pre tri godine, u Srbiji za 18 odsto, a u Pakistanu za 13 odsto. Među zemljama regiona, Srbija je ubedljivo prva na listi u negativnim stavovima, daleko ispred Bosne i Hercegovine, gde ima 30 odsto onih koji iskazuju negativno mišljenje. Istovremeno, većina stanovnika Albanije, Makedonije i Rumunije ima pozitivan stav prema SAD.\nStudija je sprovedena u 42 zemlje od marta do maja ove godine, a ispitano je više od 43.000 ljudi. Nacionalni uzorak u Srbiji bio je 1.008 ispitanika.


VELIKA AKADEMSKA PORODICA: Integracija dve ustanove visokog obrazovanja u Čačku | EpicentarPress\nVELIKA AKADEMSKA PORODICA: Integracija dve ustanove visokog obrazovanja u Čačku\nDatum: 30.10.2019. 14:56\nVisoka škola tehničkih strukovnih studija u Čačku i Fakultet tehničkih nauka u Čačku biće velika akademska porodica sa lepezom studijskih programa od osnovnih strukovih i osnovnih akademskih do master strukovnih i doktorskih akademskih studija.\nReforme visokih škola u celoj Srbiji podrazumevale su grupisanje ili u akademije visokih škola ili integracije sa fakultetima koji imaju srodne studijske programe. Kriterijumi za odlučivanje Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje bili su prevashodno teritorijalna pripadnost, kompatibilnost studijskih programa, kao i zajednički kadrovski i tehnički resursi koji će doprineti kvalitetnijem obrazovanju studenata.\nVlada Republike Srbije donela je Odluku o spajanju uz pripajanje Visoke škole tehničkih strukovnih studija Čačak Fakultetu tehničkih nauka u Čačku Univerziteta u Kragujevcu sa stupanjem na snagu od 12. oktobra 2019. godine, a razlozi su, kako je u Odluci navedeno, doprinos efektivnijim, efikasnijim i ekonomičnijim ciljevima visokog obrazovanja.\nU praksi ova odluka će značiti da će Fakultet tehničkih nauka u Čačku imati i strukovne i akademske studije, da će studenti strukovnih studija studirati po započetim studijskim programima, nastavnim planovima, uslovima i pravilima studiranja propisanim Zakonom o visokom obrazovanju. Korist za studente ogledaće se u širim mogućnostima kako unastavnim tako i u vannastavnim aktivnostima.\nOčekuje se da će to biti veliki tim kvalitetnih mladih ljudi koji će sa diplomom strukovnih ili akademskih studija moći uspešno da odgovore na zahteve privrede.\nNovina je što će na diplomama studenata strukovnih studija ubuduće pisati Fakultet tehničkih nauka u Čačku Univerziteta u Kragujevcu.\nNastavnici i ostali zaposleni radiće kao do sada, uz mogućnost da u skladu sa potrebama nastave i ličnim afinitetima imaju mogućnost za profesionalnim napredovanjem.\nAdministrativna usaglašavanja u stručnim službama među kolegama su počela, a za eventualne dileme dobiće se instrukcije od nadležnih institucija.\nNikako se ne sme zaboraviti da je visoko obrazovanje u Čačku počelo 1960. godine osnivanjem tadašnje Više tehnike, a sada Visoke škole tehničkih strukovnih studija.\nSledeće godine kao jedinstvena "kuća" biće obeležena dva jubileja: 60 godina postojanja strukovnih i 45 godina postojanja akademskih studija u Čačku.\nDa potsetimo, kroz decenije, u čitavoj državi više puta su bile reforme na svim nivoima obrazovanja pa i u visokom. Takođe, više puta su se događale statusne promene visokoobrazovnih ustanova.\nZajednički cilj studenata i zaposlenih kao velike akademske porodice je da se u skladu sa potrebama tržišta rada obrazuju što kvalitetniji kadrovi koji će odgovoriti na savremene zahteve privrede.


Dostupna studijska oblast: Language Sciences\nSvi kandidati moraju ispratiti prijavnu proceduru Univerzitetu „Pol Valeri“ Monpelje III, koja se vrši putem onlajn portala.\nSa procedurom za prijavu možete se upoznati OVDE i OVDE.\nKako izgleda onlajn prijava možete pogledati OVDE.\nPotrebna dokumenta za prijavu putem onlajn portala:\nPotvrda/sertifikat o poznavanju francuskog jezika (nivo B1/B2) (preuzmite formular)\nRok za prijavu: 30. septembar 2016. godine\nNakon što završite onlajn prijavu, potrebno je odštampati prijavni formular koji potom potpisuju fakultetski i institucionalni Erazmus + koordinatori. Tako pripremljen dokument, zajedno sa Ugovorom o učenju, šaljete na adresu koja je navedena u uputstvu za prijavu (Preuzmi uputstvo).\nRok za pristizanje dokumenata na Univerzitet „Pol Valeri“ Monpelje III: 15. oktobar 2016. godine\n2. Prilikom pripreme Ugovora o učenju potrebno je da se studenti konsultuju sa Erazmus + koordinatorom na svom fakultetu (prof. dr Anđelka Pejović), odnosno sa šefom Katedre i predmetnim nastavnicima.\n3. Takođe, zainteresovanim kandidatima se predlaže da konsultuju Erazmus + koordinatore sa Univerziteta „Pol Valeri“ Monpelje III u vezi odabira predmeta.\n4. Univerzitet „Pol Valeri“ Monpelje III odlučuje o finalnoj selekciji kandidata u skladu sa odobrenim brojem stipendija namenjenih Univerzitetu u Kragujevcu.


DS : „Kragujevac ponovo žrtvovan“ – Veliki Park\nSaopštenjem koje prenosimo u celosti, Ivan Dubljanin, Predsednik Gradskog odbora Demokratske stranke u Kragujevcu, osvrnuo se na izostanak velikih investicija u gradu u tekućoj godini :\nNa veliku žalost svih onih koji vole Kragujevac, Gradski odbor Demokratske stranke nema dobre vesti za naše sugrađane.\nGrađevinska sezona kako u Srbiji, tako i u Kragujevcu uveliko teče. Već smo na pragu juna meseca i postaje izvesno da nijedna velika investicija najavljena za ovu godinu u našem gradu, neće biti realizovana. Ne tako davno, pompezno je za ovu godinu najavljena izgradnja Severne obilaznice oko grada, sa industrijskom zonom na njenom početku. Trg Radomira Putnika već je uveliko morao da bude u izgradnji, ako je suditi prema najavama gradskih čelnika. Predsednik Vučić je lično najavljivao početak izgradnje nove zgrade Univerzitetskog Kliničkog centra ali ni od toga očigledno neće biti ništa u ovoj godini. Filološko-umetnički fakultet ostaće još jedna predizborna najava a izgradnju novog fudbalskog stadiona na mestu postojećeg objekta „Čika Dače“ više ne pominju ni najlakovernijim građanima. Ne isključujemo u potpunosti da će SNS vlast pod pritiskom javnosti u nekom trenutku teatralno odpočeti izgradnju nekog od ovih objekata ali jedino sa namerom da zavaraju građane, jer je izvesno da Kragujevac za ovu godinu nije na listi prioriteta. Dokaz za to je i izjava predsednika Srbije od pre par dana gde najavljuje mogućnost usporavanja određenih projekata ali će ipak na njegovu intervenciju neki biti i pogurani. Tako smo saznali i da je tunel kroz jednu od ukupno dve planine u Vojvodini, trenutno važniji od, na primer činjenice da jedan od najvećih gradova u Srbiji nema obilaznicu.\nI tako naš grad još jedanput pada kao prva žrtva ekonomskog sunovrata zemlje, koji će doći kao posledica kalkulantske politike Aleksandra Vučića.\nNa investicionu politiku vlade Srbije, koja će ignorisati Kragujevac, nadovezuje se i bezgranična nesposobnost lokalne vlasti da dovrši bilo koji započeti projekat. Sećamo se neverovatne rekonstrukcije vrtića Bambi, tragične intervencije na zgradi gradske tržnice koja je danas i bukvalno zakorovljena, pa sve do okačene table na Trgu Radomira Putnika koja je sada samo podsetnik lažnih obećanja lokalne vlasti, ali i probijanja svih mogućih rokova na rekonstrukciji fasada u centru grada.\nAko od najavljenih investicija nismo ni imali velika očekivanja, zaista smo se nadali da će makar udarne rupe zaostale iz zimskog perioda, biti sanirane ovoga proleća. Praktično dočekasmo leto, a ni ulicama oko same Skupštine grada, poput Vladike Nikolaja Velimirovića, nije moguće proći bez ozbiljnog rizika po automobile i prolaznike, te samo možemo da zamislimo u kakvom je stanju gradska periferija.\nPoštovani sugrađani Demokratska stranka je u obavezi da i u predizbornoj kampanji ali i nakon nje govori samo istinu. Upozoravali smo građane šta ih očekuje, čim vlast proglasi izbornu pobedu. Za sve one koji su obećanjima Aleksandra Vučića i Srpske napredne stranke poverovali, buđenje će biti teško i sa glavoboljom, ali se nadamo da će i oni ipak progledati, poučeni ovim iskustvom.\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, Politika, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, Vesti\t/ 2 Responses / by Milan 26 маја, 2022\n2 thoughts on “DS : „Kragujevac ponovo žrtvovan“”\n(26 маја, 2022 - 10:39 pm)\nDS je trenutno jedina politička organizacija u gradu, koju vode ljudi koji nisu sarađivali sa SNS-om nikada. Treba da postanu stožer okupljanja prave opozicije u gradu.\n(26 маја, 2022 - 10:41 pm)\nIvan Dubljanin je jedini pravi opozicionar ovoj vlasti u Kragujevcu. Svaka čast majstore !


Proleće 2022 – juriš na titulu, Sparta, ali i evropske perspektive u naredne dve sezone (2022/23 i 2023/24)! – FK Partizan\nProleće 2022 – juriš na titulu, Sparta, ali i evropske perspektive u naredne dve sezone (2022/23 i 2023/24)!\nPartizan ima iza sebe, rezultatski gledano i kada se uzmu u obzir sva tri takmičenja (dva domaća i jedno evropsko) u kojima po pravilu učestvuje, najubedljiviju i najuspešniju jesenju polusezonu u svojoj istoriji. O tome je na ovom mestu pre šest dana (18.12.2021.) s pravom objavljen poseban tekst, a u ovom tekstu ćemo pokušati da vam približimo to koliki je OGROMAN ZNAČAJ prolećne polusezone koja za Partizan počinje za otprilike mesec i po dana, odnosno 12.02.2022. kada igramo prvenstvenu utakmicu 22. kola protiv Radničkog u Nišu.\nPrvi, tj. glavni cilj Partizana u prolećnoj polusezoni biće nesumnjivo to da se odbrani liderska pozicija na prvenstvenoj tabeli i da se šampionska titula posle punih pet godina (tj. četiri takmičarske sezone) napokon vrati u Humsku. Ovom cilju će sve, ali apsolutno sve ostalo biti podređeno. Jeste bitan baraž za osminu finala UEFA Lige konferencije protiv praške Sparte (17/24.02.2022.), svakako da se ni domaćeg kupa, kao drugog po značaju domaćeg trofeja, Partizan neće odreći tako lako (plasirao se u četvrtfinale, ono je na programu 06.04.2022, a u žrebu za četvrtfinale će svih 8 klubova biti u jednom „ćupu“, dakle neće više biti nosilaca, niti nepovlašćenih ekipa…uz napomenu da su crno-beli igrali u 7 poslednjih finala kupa, a poslednja dva su izgubili na penale, što je dodatni motiv sada da se i trofej kupa vrati u Humsku), ali su oba ova takmičarska fronta ipak sporedna u odnosu na prvenstvo.\nOsvajanje šampionske titule nema cenu. To nije bitno samo zbog toga što je reč o najvrednijem domaćem trofeju, već i zato što samo titula u sezoni 2021/22 garantuje Partizanu veoma lepu evropsku perspektivu u narednoj sezoni 2022/23. Igranje kvalifikacija za Ligu šampiona u ovom ciklusu (2021-2024), u kojem po prvi put posle dužeg vremena imamo tri evropska klupska takmičenja, predstavlja praktično TROSTRUKU ŠANSU za šampiona Srbije za dostizanje neke od grupnih faza. Ispadne li se narednog leta iz kvalifikacija za LŠ, prelazi se u naredno kolo kvalifikacija za LE (odnosno u njenu grupnu fazu ako se ispadne iz plej ofa LŠ), a ispadne li se kojim slučajem i iz kvalifikacija za LE onda se prelazi u naredno kolo kvalifikacija za LK (odnosno u njenu grupnu fazu ako se ispadne iz plej ofa LE). Drugim rečima, potrebno je u kvalifikacijama za LŠ uspešno prebroditi samo 2. kvalifikaciono kolo (ono je i naredne sezone početno kolo za šampiona Srbije) i već u tom trenutku je, u najgorem slučaju, obezbeđena grupna faza LK. A vi sve to uporedite sa prethodnim letom, sa Partizanovim kvalifikacijama za LK koje su za naš klub bile veoma teške i mučne, iako je sve vreme on bio nosilac u žrebovima – moralo se biti bolji od vicešampiona Slovačke, a onda i od predstavnika takvih jakih fudbalskih zemalja kao što su Rusija i Portugal, a sve to bez prava na popravni ispit, jer ko ispadne iz kvalifikacija za LK taj onda može u nastavku sezone samo da se posveti domaćim takmičenjima, dok Evropu može da zaboravi! E, da takve muke ne bismo imali i narednog leta, cilj je jasan – osvojiti titulu, tako sebi umnogome olakšati nov izlazak u Evropu, a drugima u Srbiji rado prepustiti da malo oni uživaju u čarima kvalifikacija za Ligu konferencije!\nImajući konstantno u vidu to da je domaća titula prioritet svih prioriteta na proleće, Partizan ipak sebi ne sme da dopusti luksuz da, kada je već jesenas u Evropi uspešno prebrodio grupnu fazu LK, mečeve protiv praške Sparte u baražu za osminu finala shvati iole nonšalantno. Nije bio baš tako davno februar 2018. godine i naši mečevi 1/16 finala Lige Evrope protiv takođe češke ekipe, Viktorije iz Plzenja…Posle 1:1 u Beogradu, u utakmici u kojoj je gostima sramotno u finišu priznat izjednačujući gol iz čiste ofsajd pozicije, Partizan je u Plzenju odigrao utakmicu u kojoj je za 90+ minuta napravio jednocifren broj faula! To ne sme da se ponovi. Sparta iz Praga je jak i priznat evropski i klub i tim, od kojeg nije sramota biti eliminisan, međutim ako tako nešto i bude neizbežno – to može, sme i mora da se desi samo tako što će Partizan da „iskrvari“ protiv Čeha i natera ih da i oni daju svoj maksimum maksimuma kako bi nas eliminisali! Pritom, da ne bude zabune, navijači Partizana svakako očekuju da njihovi crno-beli eliminišu Čehe, tako da se petnih žila treba potruditi da se opravdaju njihove nade i očekivanja…\nPartizan će pripreme započeti 12.01.2022, na Kipar se seli 23.01.2022, odande se vraća u Beograd 06.02.2022, a u Nišu je utakmica 12.02.2022. Vidite na gornjoj fotografiji i redosled takmičarskih utakmica crno-belih do kraja februara (derbi sigurno neće biti u subotu 26.02. kako stoji na fotografiji, biće u kasnijem terminu), a pre tih takmičarskih mečeva će se naravno na Kipru igrati i neke pripremne utakmice – u ovom trenutku protivnici još nisu definitivno poznati, ali nema sumnje da će se oni tamo birati tako da što više po stilu i načinu igre podsećaju na ekipe iz Češke, pre svega na Spartu iz Praga.\nKada je u pitanju naš sledeći evropski rival, on će se u januaru pripremati u španskoj Marbelji, gde je za 22.01.2022. već zakazao utakmicu protiv Salcburga, učesnika osmine finala Lige šampiona. Česi će sigurno nakon te utakmice imati barem još jednu proveru, praktično generalnu probu pre starta prvenstva (05.02.2022.), ali protivnika još traže. Češko prvenstvo inače počinje sedam dana pre planiranog početka našeg prvenstva (12.02.2022.), a istog dana kada mi budemo igrali na niškom Čairu njih očekuje derbi protiv Viktorije Plzenj (na polusezoni, na vrhu tabele u Češkoj je Slavija sa 48, ispred Viktorije Plzenj sa 47 i Sparte sa 45 bodova), koji će im, pred dolazak Partizana u Prag (17.02.2022.), sigurno oduzeti dosta fizičke i mentalne snage i energije…\nProleće 2022. godine je, to smo već napisali, jako bitno i kada je u pitanju naredna sezona 2022/23. Osvojimo li titulu, očekivale bi nas kvalifikacije za LŠ, a za naše navijače i posetioce klupskog sajta smo napravili trenutni presek situacije širom Evrope, da vidimo kako bi te kvalifikacije izgledale kada bi one „sutra“ započele, shodno trenutnom stanju stvari:\nPartizanov trenutni klupski koeficijent za narednu sezonu iznosi 24,500 boda i on bi mu garantovao ulogu nosioca u žrebu za 2. kolo kvalifikacija, a vrlo verovatno i za 3. kolo kvalifikacija. Kažemo da je u pitanju „trenutni“ koeficijent s obzirom da je Partizan još uvek u Evropi u ovoj sezoni i ukoliko eliminiše Spartu u baražu za osminu finala (u baražu inače ne može da se jača klupski koeficijent, pa čak i ako bi se pobedilo u obe utakmice baraža i tako se ekipa plasirala u osminu finala) mogao bi u kasnijim rundama još više da ga ojača (svaki remi od osmine finala vredi 1, pobeda 2 boda, a dostizanje polufinala i finala donosi i po 1 bonus bod).\nTokom prolećne polusezone treba krajičkom oka pratiti rasplet prvenstva u Hrvatskoj, jer bi nas osvajanje titule bilo koga a da to nije Dinamo podiglo za jedno mesto na listi – kako Osijek, tako i Rijeka i Hajduk imaju slabije koeficijente od Partizana, a sva tri kluba imaju trenutno realne šanse na vrhu tabele da se ravnopravno „biju“ sa Dinamom za titulu šampiona. Na isti način nas interesuje ponovo Češka, samo ovaj put sa aspekta tamošnje borbe za titulu. Za razliku od trenutno vodeće Slavije, kao i prvog pratioca Viktorije Plzenj, naš evropski rival Sparta ima slabiji koeficijent od nas, pa bi zaista bilo lepo ukoliko bismo je eliminisali iz Evrope i omogućili joj da se ona sa svim svojim resursima posveti borbi za titulu u Češkoj, a onda je i osvoji. Pratićemo situaciju i sa azerbejdžanskim Karabagom. Iako je on gotovo sigurno stari-novi šampion Azerbejdžana (a time i učesnik kvalifikacija za LŠ 2022/23), a ispred nas je jer ima trenutno za pola boda bolji koeficijent (25,000 naspram naših 24,500 bodova), postoji šansa da ga ipak stignemo i prestignemo – ukoliko on u baražu za 1/8 finala LK bude eliminisan od Marseja, a mi prođemo Spartu i onda u 1/8 finala zabeležimo makar jedan remi.\nSa druge strane, preti nam pad za po jedno mesto na listi kada su u pitanju raspleti u Švajcvarskoj i u Danskoj. Za razliku od trenutno vodećih Ciriha i Midjilanda (oba nam odgovaraju jer imaju slabije koeficijente od Partizana), ne odgovaraju nam njihovi pratioci Bazel i Jang Bojs u Švajcarskoj, odnosno Kopenhagen u Danskoj, pošto sva ova tri kluba imaju jače koeficijente od crno-belih. Izraelski Makabi Tel Aviv nam ne bi odgovarao ukoliko bi postao šampion svoje zemlje, a deluje umirujuće za nas da on trenutno zaostaje ogromnih 12 bodova za vodećom ekipom Hapoel Ber Ševa, a onda i 10 bodova za drugoplasiranim Makabijem iz Haife. Ekipa Mladena Krstajića ima inače trenutno potpuno identičan klupski koeficijent kao Partizan, ali je ispred nas na rang listi zbog većeg broja bodova osvojenih ove, ali i prošle sezone. U baražu LK oni gostuju holandskom PSV-u i svakako bi bilo bolje da ispadnu, mada je najbitnije od svega da su oni daleko od osvajanja titule u Izraelu. Moldavski Šerif (koeficijent 22,500 bodova) će sa ogromnom verovatnoćom biti stari-novi prvak Moldavije, ali bi sa koeficijentom mogao da nas prestigne samo ukoliko bi najpre u baražu za 1/8 finala LE eliminisao Bragu, a onda u 1/8 finala LE zabeležio barem jedan remi, a da mi više uopšte ne ojačamo naš trenutni klupski koeficijent. To će se teško desiti, uz sav respekt prema moldavskom klubu.\nNo dobro, sad je ipak tek kraj decembra 2021. godine, sve ovo gore treba shvatiti ipak tek kao neku početnu projekciju za naredno leto, pred nama je čitava prolećna polusezona, a svakako je bitnije od svega da Partizan osvoji titulu, pa makar nakon toga sve ostalo opisano u drugim evropskim ligama išlo i završilo se „naopako“ iz našeg ugla…\nI na kraju, ne možemo a da ne pomenemo i onu drugu narednu evropsku sezonu 2023/24, s obzirom da će se tokom ove prolećne polusezone koja je pred nama rešavati bitne stvari i za tu sezonu! O ovoj temi je tokom jeseni puno pisano svuda….\nPotpuno je izvesno da ćemo u leto 2023. imati čak 5 predstavnika u Evropi, ali ćemo sad tokom proleća, u zavisnosti od toga šta srpski večiti rivali urade još u Evropi, odnosno šta sa druge strane urade belgijski Gent, pa i švajcarski Bazel (oba kluba imaju osigurane 1/8 finala LK), videti da li ćemo uspeti da zadržimo sadašnje 11. mesto, ili ćemo morati da se zadovoljimo sa 12. ili čak 13. mestom. Uopšte nije svejedno da li ćemo završiti kao 11. ili lošije plasirani, a to će biti jasnije nakon uvida u sledeću grafiku:\nElem, iako se na prvi pogled čini da je raspodela mesta u Evropi identična za klubove iz 11. i 12. zemlje na listi (Ukrajina je trenutno prva iza nas, a ona nas svakako ne može prestići jer više nema predstavnika u Evropi), to vrlo verovatno u praksi neće biti tako. One zvezdice, kao simboli kod označavanja termina starta šampiona 11. zemlje u kvalifikacijama (plej of za LŠ), pružaju dole u legendi pojašnjenje da će šampion 11. zemlje imati obezbeđen direktan plasman u grupnu fazu LŠ 2023/24 ukoliko LŠ 2022/23 osvoji klub koji će u istoj toj sezoni i preko svog nacionalnog šampionata obezbediti sebi mesto u grupnoj fazi LŠ. Takav jedan slučaj je potpuno realan ako se zna da prva četiri tima iz najjačih evropskih zemalja i liga (Engleska, Španija, Italija i Nemačka), ili recimo prva dva kluba iz Francuske i Portugala imaju obezbeđenu grupnu fazu LŠ, a reč je svake godine svakako o najvećim favoritima za osvajanje LŠ.\nIz svega napisanog i opisanog nije teško zaključiti da će specifična težina i značaj fudbalskog proleća 2022. godine biti enormno veliki za klub kao što je Partizan. Valja se jako dobro pripremiti za to proleće, a to, osim kvalitetno odrađenih priprema na Kipru, obuhvata i jedan dobro odrađen zimski prelazni rok, nakon kojeg će Partizan u personalnom i u kvalitativnom smislu biti još jači nego što je to bio jesenas.\nKarakter momaka trenera Stanojevića ne treba da se menja ni za jotu! Način na koji su oni proslavili pobedonosni gol u poslednjem prvenstvenom kolu protiv Kolubare (a u principu je to bila samo jedna, možda najubedljivija repriza ranije slavljenih golova tokom jeseni) govori sve svetske jezike – oni zaista svi dišu istim plućima.


RASTE BROJ UZORKOVANIH OSOBA U Jablaničkom okrugu drugi dan bez pozitivnih na koronu | Novosti.RS\nRASTE BROJ UZORKOVANIH OSOBA U Jablaničkom okrugu drugi dan bez pozitivnih na koronu\n04. 11. 2020. u 11:43\nU POSLEDNJA 24 časa u leskovački Zavod za javno zdravlje (ZZJZ) stiglo je 11 rezultata analiza na prisustvo virusa korona koji imaju negativan nalaz.\nOvo je drugu dan bez novopotvrđenih slučajeva kovida 19.\nZa to vreme je značajno porastao broj uzorkovanih osoba čiji se rezultati još uvek čekaju i to za 54 u odnosu na dan ranije.\nZZJZ u Leskovcu je saopštio da, iz laboratorije „Vatreno oko“ u Nišu, očekuje ukupno 93 rezultata pacijenata koji su, prethodnih dana, uzorkovani u ovoj ustanovi, leskovačkoj Opštoj bolnici i domovima zdravlja Jablaničkog okruga.\nPREMINULE JOŠ DVE OSOBE OD POSLEDICA KOVIDA: Za dan pedeset novoinficiranih u Pomoravlju\n04. 11. 2020. u 11:33\nOSTALO SAMO 300 MESTA U BEOGRADSKIM BOLNICAMA: Oglasio se ministar Lončar, dramatičan porast broja zaraženih\n04. 11. 2020. u 11:22\nU KAKVOM JE STANJU DOKTOR STEVANOVIĆ? Glavna sestra otkriva kako se oseća direktor Infektivne klinike i člana Kriznog štaba\n04. 11. 2020. u 11:12\nSTUDENTI U SAMOIZOLACIJI: Sedmoro akademaca sa Medicinskog fakulteta u Kragujevcu bili u kontaktu sa zaraženom osobom\n04. 11. 2020. u 11:04\nkorona u Leskovcu Leskovac korona korona virus korona


Predsedavajući Odbora za pravosuđe, demokrata Džerold Nedler\nDemokrate u Predstavnilčkom domu pišu predlog opoziva predsednika Donalda Trampa i Odbor za pravosuđe bi mogao o tome da glasa tokom predstojeće sedmice, rekao je u nedelju predsedavajući odbora Džerold Nedler.\nNedler je u intervjuu CNN-u rekao da odbor "treba da razmotri mnogo stvari" dok utvrđuje koje će optužbe podneti protiv Trampa.\nOdbor će u ponedeljak održati javni pretres na kojem će biti razmatrani dokazi prikupljeni tokom istrage, u čijem fokusu je bio Trampov zahtev Ukrajini da istraži bivšeg potpredsednika Džoa Bajdena, jednog od vodećih kandidata za osvajanje predsedničke nominacije Demokratske stranke.\nPredsedavajući Odbora za obaveštajna pitanja, koji je vodio istragu, Adam Šif rekao je u nedelju da bi predlog opoziva Trampa trebalo da bude usredsređen na najveću pretnju po američku bezbednost: integritet narednih izbora.\nO predlogu opoziva Trampa, posle usvajanja u Odboru za pravosuđe, mora da se izjasni donji dom Kongresa u punom sastavu, pre nego što bude održano suđenje u Senatu na kojem dvotrećinska većina odlučuje o tome da li bi Tramp trebalo da bude smenjen. Većinu u Senatu imaju republikanci i malo je verovatno da će glasati za smenu američkog predsednika.


CIA SE VRAĆA 'TRADICIONALNOJ ŠPIJUNAŽI': Povećava broj agenata stacioniranih u inostranstvu - GlobalCir\nGlavna špijunska agencija SAD sprema se da poveća prisustvo širom planete kako bi eliminisala takozvane “obavještajne rupe” i odgovorila na sve veću prijetnju drugih velikih sila poput Rusije i Kine, navodi “Glas Amerike”.\nPovećava broj agenata stacioniranih u inostranstvu\nDirektorka CIA Ðina Haspel nazvala je zaokret od kontraterorizma ka tradicionalnijoj špijunaži protiv pojedinačnih država-nacija “strateškim prioritetom”, navodeći da je potreba za dobijanjem boljih obavještajnih podataka o sadašnjim i potencijalnim američkim rivalima među “najtežim pitanjima” s kojima se špijunska agencija suočava.\n“Pojačavamo fokus na protivnike iz država-nacija”, rekla je Haspel u ponedjeljak u obraćanju publici na svom nekadašnjem fakultetu – Univerzitetu Luivila – u prvom javnom nastupu od kada je u maju položila zakletvu kao direktorka CIA.\nTakođe je navela da špijunska agencija “sarađuje tješnje nego ikada ranije sa saveznicima širom svijeta.”\nKomentari Ðine Hapsel odražavaju prioritete koji su, krajem prošle godine, izneti u široj američkoj Strategiji nacionalne bezbednosti, a koja predviđa američki odgovor na poteze različitih neprijatelja načinjene kako bi se promenila globalna ravnoteža moći na štetu SAD, navodi “Glas Amerike”.\n“Želimo da te zemlje budu svesne sopstvenog suvereniteta i toga da strane investicije u njihovu strukturu i infrastrukturu njihove nacionalne bezbjednosti mogu da, u jednom trenutku, dovedu do ugrožavanja tog suvereniteta”, istakla je ona.