Gej strejt alijansa | GSA | Dragan Marković Palma osuđen za diskriminaciju LGBT\nDragan Marković Palma osuđen za diskriminaciju LGBT\nPravnosnažnom presudom Apelacionog suda u Beogradu utvrđeno je da je Dragan Marković Palma, predsednik Jedinstvene Srbije (JS), izvršio teški oblik diskriminacije po osnovu seksualnog opredeljenja, kada je 15. avgusta 2011. godine, neposredno pred održavanje Parade ponosa, predstavnicima medija izneo svoje stavove o LGBT populaciji.\n“Stav Jedinstvene Srbije i moj lični stav je: mi smo protiv svakog skupa gde homoseksualci demonstriraju ulicama Beograda i žele da prikažu nešto što je bolest da je normalno”, rekao je tada Marković.\nApelacioni sud je sada ovakvom odlukom preinačio oslobađajuću presudu Prvog osnovnog suda u Beogradu od 17. septembra 2013. godine, odnosno usvojio tužbeni zahtev Gej strejt alijanse (GSA), koja je pokrenula postupak protiv Markovića. Lider JS je u obavezi da GSA isplati 57.300 dinara na ime troškova postupka.\n– Prvi osnovni sud, kao prvostepeni, odbio je tužbeni zahtev smatrajući da Dragan Marković zvani Palma nije izvršio teški oblik diskriminacije, pa je tek nakon žalbe i nakon proteka tri godine Apelacioni sud odlučio da pravilno primeni Zakon o zabrani diskriminacije. Inače, praksa većine osnovnih sudova u zemlji jeste da odbijaju da primene ovaj zakon ili ga pogrešno primenjuju. Međutim, postoje i drugačiji, istina veoma retki primeri, te stoga zaslužuju i posebnu pažnju. Tu posebno mislimo na sudije sa izraženijim ličnim i profesionalnim integritetom – kaže advokat Aleksandar Olenik, punomoćnik GSA.\nOn naglašava da u obrazloženju presude Apelacionog suda predsednica veća – sutkinja Zorica Jašarević – navodi da je “posebna obaveza političara, pa samim tim i tuženog da promoviše vrednosti demokratskog društva, kao što su pluralizam, tolerancija i pravo na različitost”.\n– Ovakvi stavovi suda su u saglasnosti sa Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, na koju se, između ostalog, poziva i sam sud u ovoj presudi – dodaje Olenik.\nNa kraju, Olenik ističe da je odgovornost javnih ličnosti za izgovorenu reč uvek veća, jer njihovi stavovi, pogotovo javno izneti, imaju veliki uticaj.\n– Kako je Dragan Marković Palma javna ličnost – predsednik političke organizacije i narodni poslanik, njegove izjave imaju veliki uticaj na javno mnjenje u Srbiji i svakako su faktički obavezujuće za sve članove političke organizacije čiji je on predsednik, te smatramo da mediji moraju dati zasluženu pažnju ovoj presudi, a sve kako bi se smanjila šteta do koje je već došlo prenošenjem izjava kojima se vrši teški oblik diskriminacije – zaključuje Olenik.\nDragan Marković Palma, predsednik JS, juče nije odgovorio na pozive Danasa da prokomentariše presudu Apelacionog suda u Beogradu.\nIzvor: Danas (B. Karović)


Doneto rešenje o izručenju\nTužilac za ratne zločine Srbije Vladimir Vukčević izjavio je danas da je istražni sudija "doneo rešenje o ispunjenosti uslova za izručenje Haškom tribunalu" optuženog za ratne zločine Radovana Karadžića, uhapšenog u ponedeljak uveče u Beogradu.\n"Koliko mi je poznato, istražni sudija je doneo rešenje o ispunjenosti uslova za izručenje Haškom tribunalu", rekao je\nVukčević na konferenciji za novinare u Beogradu povodom jučerašnjeg hapšenja bišeg lidera bosanskih Srba.\nPrema njegovim rečima, Karadžić je saslušan tokom noći i uglavnom se branio ćutanjem.\nPrema proceduri, Karadžić sada ima tri dana na žalbu na rešenje o izručenju Tribunalu. Nakon toga, Vanraspravno veće Okružnog suda u Beogradu ima tri dana da odluči po žalbi. Na odluku tog veća nema mogućnosti žalbi.\nOdluku o izručenja donosi Ministarstvo pravde Srbije.\nVukčević je rekao da je haški optuženik Radovan Karadžić uhapšen u ponedeljak u večernjim časovima, ali nije izneo detalje akcije. On je još kazao da je akcija počela juče poslepodne, nakon dužeg perioda pripreme.\nTužilac je negirao da su srpske službe bezbednosti dobile obaveštenja o optuženiku od stranih obaveštajnih službi.\nVukčević je kazao da je akcija rađena pažljivo da se ne bi ugrozili oni koji su učestvovali u akciji, kao i da ne bi bio\nugrožen Karadžić. "Bezbednosni rizik je bio sveden na minimum", rekao je Vukčević.\nNa konferencji za novinare, na kojoj je govorio i predsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasim Ljajić, novinari nisu mogli da postavljaju pitanja.


Radna grupa završila nacrt promene Ustava, javna slušanja sledeće nedelje | Novosadski informativni portal 021\nRadna grupa završila nacrt promene Ustava, javna slušanja sledeće nedelje\nU Skupštini Srbije predstavljen je predlog akta o promeni Ustava kao i predlog nacrta Ustavnog zakona.\nO ovim predlozima bi narednih dana trebalo da se Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo.\nRadna grupa za izradu akta o promeni Ustava, zajedno sa članovima nadležnog odbora, radila je od juna na izradi nacrta, ali će zvanični predlog amandmana za izmenu Ustava u delu o pravosudju izraditi Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo.\nKako je na sednici rekao član radne grupe i sudija Ustavnog Suda Vladan Petrov, predlog radne grupe ne obavezuje poslanike, već se naredne nedelje očekuju javna slušanja, razmatranja, pa tek pravi tekst izmena.\n"Ovaj tekst posle javih slušanja i vašeg rada na njemu ide na evaluaciju Venecijanskoj komisiji i to je značajno i zahtevno iz dva razloga. Prvo, neće mišljenje Venecijanske komisije da bude skroz pozitivno ili skroz negativno, i drugo, specifično, neće biti samo mišljenje u vezi sa ustavnim amandmanima već i mišljenje o političkoj situacji u Srbiji, što je pokrenuto u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope početkom ove godine", rekao je Petrov.\nOn je izrazio lično nezadovoljstvo "što smo dozvolili" da to bude inicirano u Parlamentarnoj skupštini.\nInače, nadzorni odbor Prlamentarne skupštine Saveta Evrope 3. februara ove godine doneo je odluku da se od Venecijanske komisije zatraži sveobuhvatno mišljenje o ustavnom i zakonodavnom okviru za funkcionisanje demokratskih institucja u Srbiji.\nPoslanici Srpske napredne stranke na sednici su ponavljali da je ugrožena ravnoteža tri grane vlasti, da je pravosudje danas u boljem stanju nego pre 2012. godine, ali da će sada biti još nezavisnije.\nPoslanici vladajuće stranke izrazili su bojazan da se smanjuje značaj Skupštine Srbije, te da se "pojedine sudije stalno izjašnjavaju o radu poslanika", a da se kritika rada sudija smatra pritiskom.\nPoslanici su govorili o pojedinačnim rešenjima, ali novinarima nije bio dostupan predlog nacrta, tako da se nije moglo pratiti o čemu zapravo poslanici i članovi radne grupe govore.\nNa sednici je rečeno da su i poslanici svoje primerke predloga dobili neposredno pred početak sednice jer se na nacrtu radilo do sinoć, da će sledeće nedelje biti organizovana javna slušanja, a dolazak Venecijanske komisije najavljen je za 28. i 29. septembar.\nskupština srbije\tUstav\n03.09.2021\t• 20:01\nUstav treba da prepozna naciju koja ne postoji? Da li ste vi ludi?\n03.09.2021\t• 19:00\nAko se Ustav ne promeni tako da se priznaju Vojvođani kao nacija, Vojvodini vrati puna autonomija, izvorni prihodi, zakonodavna i izvršna vlast, Srbija ne definiše kao zemlja isključivo Svih svojih građana i srpska latinica ne izjednači sa ćirilicom... uopšte nas ne zanima!\nU Vojvodini ni sam Ustav nije prošao, upravo zbog nedostatka gore pomenutog.


globalni rast « Pavle Bašić 帕夫莱·巴希奇\nTag Archives: globalni rast\nGlobalni rast i dalje je „Made in China“\nUprkos ogromnoj neizvesnosti koja postoji u svetskoj javnosti oko usporavanja kineske ekonomije, ona i dalje pruža najveći pojedinačni doprinos rastu svetskog BDP-a. Za globalnu ekonomiju koja posrće i gubi dah – a uz to najverovatnije nije ni u stanju da izdrži veliki šok bez ponovnog sunovrata u neku „renoviranu“ recesiju – doprinos Kine sve je važniji.\nNekoliko brojki i statističkih pokazatelja pokazuju ovo. Ako u 2016. rast kineskog BDP-a dostigne 6,7% – u skladu sa zvaničnim ciljem aktuelne kineske Vlade – a što je projekcija samo neznatno iznad najnovijeg predviđanja Međunarodnog monetarnog fonda (6,6%) – Kina može da računa na 1,2 procentnih poena rasta svetskog BDP-a. Sa MMF-om koji trenutno očekuje samo 3,1% globalnog rasta ove godine, Kina će, dakle, ovom rastu doprineti sa skoro 39% od ukupne prognoze.\nTaj udeo nadmašuje doprinos drugih velikih ekonomija. Na primer, dok su Sjedinjene Države naširoko hvaljene zbog svojeg „solidnog oporavka“, očekuje se da će njihov BDP u 2016. porasti za samo 2,2% – dovoljno da ukupnom rastu svetskog BDP-a doprinese sa samo 0,3 procentna poena, ili samo oko jedne četvrtine doprinosa koji daje Kina.\nOčekuje se da će sklerotična evropska ekonomija pridodati samo 0,2 procentna poena svetskom privrednom rastu, a Japan čak ni 0,1 procentni poen. Kineski doprinos globalnom rastu je, u stvari, za 50% veći od svih doprinosa tzv razvijenih ekonomija, koje će zajedno ostvariti tek 0,8 procentnih poena.\nŠtaviše, nema te brzorastuće privrede koja se može iole približiti doprinosu Kine globalnom rastu. Očekuje se da će indijski BDP ove godine imati rast od 7,4%, ili 0,8 procentnih poena više od Kine. Međutim, udeo kineske ekonomije u ukupnoj svetskoj proizvodnji je čitavih 18% (mereno na osnovu pariteta kupovne moći) – što je više nego dvostruko više od Indije, čiji je udeo 7,6% svetske proizvodnje. To znači da će ovogodišnji doprinos Indije globalnom rastu BDP-a verovatno biti samo 0,6 procentnih poena – samo polovina prognoziranog rasta za Kinu, za koju se očekuje da će imati 1,2 procentnih poena.\nGledajući širu sliku, očekuje se da će kineski udeo u ukupnom rastu BRICS zemalja biti čak 73%. Dobici Indije (7.4%) i Južne Afrike (0,1%) su nadoknada onog što se gubi recesijom u Rusiji (-1,2%) i Brazilu (-3,3%). Ne računajući Kinu, očekuje se da rast BDP-a zemalja BRICS u 2016. bude „anemičnih“ 3,2%.\nDakle, bez obzira na to kako je posmatrate i analizirate, Kina i dalje ostaje glavni svetski motor rasta. Istina je da je kineska ekonomija značajno usporila u odnosu na svoj doskorašnji prosečan godišnji rast od 10%, koji je beležen u periodu 1980-2011. Ali, čak i nakon prelaska iz nekadašnjeg uobičajenog rasta na ono što je kinesko rukovodstvo nazvalo “novom normalom”, globalni ekonomski rast i dalje u velikoj meri zavisi od Kine.\nTri ključne implikacije proizilaze iz konstantne, kineske privredne dinamike na globalnom nivou.\nPrvo, i najočiglednije, nastavak usporavanja kineskog rasta imao bi daleko veći uticaj na inače slabu globalnu ekonomiju nego što bi to bio slučaj da je svetski rast bio nešto bliži svom inače dugoročnom trendu od 3,6%. Svetski rast BDP-a u 2016. izuzev Kine, biće oko 1,9% – daleko ispod famoznog praga od 2,5%, koji je često povezan sa globalnim recesijama.\nDruga implikacija, a koja je u vezi sa prvom, jeste da bi široko rasprostranjeni strah od ekonomskog “tvrdog prizemljenja” Kine mogao imati ogroman uticaj na rast globalnog BDP-a. Svaki procentni poen pada kineskog rasta BDP znači direktno usporavanje svetskog BDP-a za 0,2 procentna poena; uključimo li ovde i efekte prelivanja koji potiču iz spoljne trgovine, ukupan globalni uticaj kineskog rasta bio bi oko 0,3 procentna poena.\nDefinišući kinesko „tvrdo prizemljenje“ kao pojavu koja može doslovce prepoloviti tekuće stope rasta od 6,7%, kombinovani direktni i indirektni efekti takvog ishoda bi stoga bili oko jedan odsto ukupnog svetskog rasta. Po takvom scenariju, ne postoji način na koji bi svet mogao da izbegne još jednu potpunu recesiju.\nI na kraju (a po mišljenju pisca ovih redaka, Stivena Rouča, nekadašnjeg predsedavajućeg poslovne grupe Morgan Stanley Asia, a sada njegovog glavnog ekonomiste), tu je i globalni uticaj uspešnog rebalansa kineske privrede. Svet veoma očigledno ima velike koristi ako komponente kineskog BDP-a nastave da se i dalje pomeraju proizvodnjom diktiranog izvoza i investicija na sektor usluga i potrošnju kineskih domaćinstava.\nPod takvim okolnostima, kineska domaća tražnja ima potencijal da prerasta u sve važniji izvor izvoznog rasta u zemlje koje su glavni trgovinski partneri Kine – pod uslovom, naravno, da je tim drugim zemljama obezbeđen slobodan i otvoren pristup rapidno rastućim kineskim tržištima. Uspešan scenario kineskog rebalansa ima potencijal da ponovo „zavergla“ globalnu potražnju sa novim i važnim izvorom agregatne tražnje – to je moćan protivotrov za inače prespori svetski rast. Tu mogućnost ne treba zanemariti, i to u trenutku kada aktuelni politički pritisci prevladavaju nad globalnom trgovinskom debatom.\nSve u svemu, uprkos medijskog fokusa uperenog na SAD, Evropu ili Japan, Kina nastavlja da drži adute u slabašnoj globalnoj ekonomiji kakva je danas. I dok bi kinesko tvrdo prizemljenje moglo biti katastrofalno po svetsku privredu, uspešni rebalans kineske privrede bio bi potpuna blagodet za sve ekonomije sveta. To bi dobrim delom moglo da ustoliči Kinu kao odlučujući privredni faktor gledano iz globalne ekonomske perspektive.\nIako najnoviji mesečni pokazatelji pokazuju stabilizaciju kineske ekonomije, sa stopom rasta oko 6,7% koja je zabeležena u prvoj polovini 2016. godine, ne može biti greške oko prognoze „čeonog vetra“ koji se nadvija nad Kinom tokom druge polovine ove godine. Tu je posebno važno naglasiti mogućnost daljeg „nižeg stepena prenosa“ u sektoru privatnih investicija kroz fiksna sredstva, čime se može pogoršati tekući pritisak u vezi sa razduživanjem, uporno slabom eksternom tražnjom, i posustajanjem ciklusa trgovine nekretninama.\nAli, za razliku od velikih ekonomija u razvijenom svetu, gde je politički prostor strogo ograničen, kineske vlasti imaju dovoljno prostora za akomodativne poteze koji bi mogli da podupru ekonomsku aktivnost i budu njen oslonac. I, za razliku od velikih ekonomija u razvijenom svetu, koje se neprestano bore sa kompromisom između kratkoročnih cikličnih pritisaka i dugoročnih strukturnih reformi, Kina je savršeno sposobna da oba ova izazova rešava istovremeno.\nU meri u kojoj je kinesko rukovodstvo u stanju da održi takvu višedimenzionalnu politiku i fokus na reforme, slaboj i dalje ranjivoj globalnoj ekonomiji privredni rast Kine može samo da koristi. Svetu je uspešna Kina potrebnija više nego ikad.\n(Stephen S. Roach je bivši predsednik bankarske grupacije Morgan Stanley Asia i njen glavni ekonomista, viši je saradnik na Institutu Jackson Global Affairs pri Univerzitetu Jejl i viši predavač u Školi za menadžment pri Univerzitetu Jejl. Autor je knjige „Van ravnoteže: Međusobna zavisnost Amerike i Kine“ (Unbalanced: The Codependency of America and China).\nLeave a comment Posted in Biznis & Finansije, Media, Sveže iz Mreže Tagged BDP, Brazil, BRICS, China, ekonomija, ekonomski rast, fiksna sredstva, globalna ekonomija, globalni rast, Indija, Južna Afrika, Kina, Made in China, MMF, procentni poen, rebalans, rebalans budzeta, recesija, Rusija, Sjedinjene Države, stopa rasta\nMcKinsey: Projekcija globalne ekonomske situacije, septembar 2015\nMcKinsey je izbacio sveže rezultate globalnog istraživanja makroekonomskog stanja u svetu\nKada je u pitanju stanje globalne ekonomije, izveštaj multinacionalne kompanije za menadžerski konsalting McKinsey je pokazao da su mišljenja kompanijskih rukovodilaca sada sumornija nego u bilo kom trenutku ove godine, rezultati su najnovijeg istraživanja o ekonomskim očekivanjima na globalnom planu. Nedavna previranja koja su se desila na globalnim tržištima izazvala su zabrinutost usled posustajanja domaćih ekonomija – a takođe su zabrinuti i ljudi iz sveta ekonomije koji su bili obuhvaćeni ovom anketom. Istovremeno, rukovodioci navode nepredvidljive ekonomske uslove i buduće pravce kretanja, dok, za to vreme, kako kažu oni “ubrzano nastaju velike pretnje po domaći i globalni privredni rast na kratak rok”.\nVećina ekonomista i kompanijskih donosilaca odluka predviđa da će naredne godine cene nafte ostati i dalje niske, što bi potencijalno moglo da podstakne budući privredni rast. Nejasno je, međutim, koliko bi rast “potekao na mlazu” niže cene nafte mogao ublažiti ekonomske rizike oličene u povećanoj nestabilnosti. Poslovni lideri koji operišu na tržištima u razvoju su posebno zabrinuti za domaće nestabilnosti – posebno u Kini, gde četiri petine ispitanika izjavljuje da se njihova ekonomija u poslednjih šest meseci pogoršala. Širom svetskih regiona, domaća i svetska ekonomska perspektiva biće narednih meseci sve uzavrelija. Isto važi i za očekivanja vezana za rast kineske ekonomije, za koju većina ispitanika veruje da će postići (ili se barem približiti) projekciji kineske vlade za 2015. o ciljnom rastu od sedam odsto.\nNestabilnost u usponu\nNestabilnost se, kao glavni remetilački faktor po domaći rast na kratki rok, češće navodi se u ovom najnovijem Mekinsijevom ispitivanju poslovnog mnjenja – nestabilnost je sada daleko učestalija nego u prethodnim istraživanjima. Kod kuće, na domaćem tržištu, nepredvidive ekonomske okolnosti i stanje deviznih kurseva sada su postali veća briga svim onim rukovodiocima koji rade na tržištima u razvoju, posebno u Kini. Četrdeset devet odsto rukovodilaca anketiranih navodi ukupnu ekonomsku nestabilnost kao najveću opasnost domaćem rastu u narednoj godini, u poređenju sa 27 odsto ispitanika koji nisu na rukovodilačkim pozicijama.\nNestabilnost je, takođe, porasla i kao pretnja globalnom rastu u bliskoj budućnosti. Četrdeset osam procenata svih ispitanika sada navodi da je ekonomska nestabilnost glavni rizik tokom narednih 12 meseci, u odnosu na 34 odsto u junu; 32 odsto sada navodi kako je nestabilnost deviznog kursa jedan od glavnih rizika, skočivši sa ranijih 22 odsto. Volatilnost deviznih kurseva je mnogo veći problem za direktore koji rade na brzorastućim tržištima, koji navode da je od juna meseca geopolitička nestabilnost, kao faktor rizika za globalni rast, pala (Primer 2).\nUpitani da daju svoje mišljenje o scenarijima za rast tokom naredne decenije, najveći broj izvršnih rukovodilaca gaji verovanja kako će najverovatnije doći do “globalnog usporavanja” (manjeg ali otpornijeg globalnog rasta), kao i stvaranja “džepova privrednog rasta” (neujednačenog i nestabilnog, mada visokog nivoa globalnog rasta). U poređenju sa prethodnim istraživanjem, međutim, rukovodioci su sada skloniji da identifikuju “ustalasanost regionalnih kriza” (nestabilni i slab globalni rast): 25 odsto njih sada kaže da bi ovo mogao biti najverovatniji pokretač globalne privredne nestabilnosti, u odnosu na 17 odsto u junu.\nKada se o deviznom kursu radi, mnogi rukovodioci očekuju da će u narednih šest meseci američki dolar nadmašiti sve ostale valute. Tri četvrtine rukovodilaca u Kini i u Latinskoj Americi (Argentini, Brazilu, Čileu, Kolumbiji, Ekvadoru, Meksiku, Panami, Peruu, Urugvaju i Venecueli) brzorastućim tržištima veruje da će njihove valute depresirati u odnosu na dolar, dok 60 odsto onih u Sjedinjenim Državama kažu da će dolar apresirati tj. porasti u odnosu na juan (renminbi). Nešto veći broj ispitanika u SAD (64 odsto) očekuje da će vrednost dolara rasti u odnosu na evro, mada samo jedna trećina ispitanika evrozone kaže to isto.\nŠiroko rasprostranjena ekonomska briga\nU protekla četiri istraživanja rukovodioci su stalno davali skromne projekcije o budućnosti globalne ekonomije; najverovatnije bi rekli kako su “trenutni uslovi održivo stabilni”. Ali, u ovom trenutku, ispitanici iz svih svetskih regiona će najverovatnije izjaviti kako je globalna ekonomija u lošijem stanju nego što je bila pre šest meseci. Šezdeset dva odsto njih kaže da su se ekonomski uslovi pogoršali – skoro trostruko više nego u junu, što ih, kao poslovni profil, čini najpesimističnijim ispitanicima po pitanju perspektiva kratkoročne globalne ekonomije još od juna 2012 (Videti Mekinsijevo istraživanje “Snimak ekonomske situacije, jun 2012: Rezultati ankete McKinsey Global”). U proseku, ispitanici najčešće očekuju da se uslovi poslovanja u narednom periodu pogoršaju, naročito u mesecima koji su upravo pred nama.\nUpitani o kratkoročnim izgledima globalne ekonomije, rukovodioci u nekim regionima su nešto optimistilniji nego u drugima. U Indiji, recimo, 44 odsto njih očekuju poboljšanje globalnog stanja ekonomije; 28 odsto njih očekuju da će se stanje pogoršati, u poređenju sa otprilike polovinom svojih kolega u Latinskoj Americi, Kini i razvijenim područjima Azije (Australija, Hong Kong, Japan, Novi Zeland, Filipini, Singapur, Južna Koreja i Tajvan). Ipak, indijski ispitanici, i to njih duplo više nego u junskom istraživanju, očekuju lošije ekonomsko stanje. Generalno gledano, rukovodioci na tržištima u razvoju daju mnogo nepovoljnije projekcije i daleko su pesimističniji nego njihove kolege u drugim delovima sveta: 76 odsto njih kažu da se svetska ekonomija u poslednjih šest meseci pogoršala, u poređenju sa 56 odsto rukovodilaca sa razvijenih tržišta.\nNa nivou zemalja, ispitanici su, po pitanju kratkoročnih ekonomskih perspektiva, sumorniji nego što su bili dosad ove godine, a ovo se naročito odnosi na Aziju i Latinsku Ameriku (Primer 4). Marta ove godine, 40 odsto kompanijskih rukovodilaca u Kini izrazilo je mišljenje da će domaći ekonomski uslovi biti gori. Ali, u ovom najnovijem istraživanju, čitavih je 80 odsto njih koji kažu da su se od marta naovamo uslovi za poslovanje i ekonomska situacija pogoršali.\nPoslovni rukovodioci iz Kine su optimističniji kada se radi o budućnosti a ne o sadašnjosti, mada su i dalje brojniji od drugih ispitanika na globalnom nivou (izuzev onih u Latinskoj Americi) kada se radi o prognozama o pogoršanja domaćih privrednih uslova u narednih šest meseci. Njihove kolege iz razvijenih delova Aziji su podjednako zabrinuti: 40 odsto njih očekuje lošije ekonomsko stanje u narednim mesecima, dok ih je tako govorilo 23 odsto u junu ove godine, odnosno 16 procenata u martu.\nOvakvi izgledi za prisustvo tromog ekonomskog rasta u globalnim okvirima pojavljuje se u trenutku kada su projekcije cene nafte u narednoj godini na najnižem ikada zabeleženom nivou. Pre tri meseca, najveći deo poslovnih rukovodilaca (njih 45 odsto) predviđao je da će cene nafte biti od $60 do $80 po barelu. U ovom trenutku, najveći deo njih (70 odsto) očekuje da će nafta koštati između $40 i $60 po barelu.\nSkromni izgledi za kineski privredni rast\nS obzirom na najnovije reakcije iz Kine, nije iznenađujuće što je na pitanje o njenoj ekonomiji mnogo rukovodilaca dalo oprezne projekcije. Četrdeset devet odsto svih ispitanika veruje da će oštro usporavanje ekonomskog rasta Kine u narednoj godini vrlo verovatno šokirati svetsku ekonomiju, za razliku od 23 odsto njih koji su imali ovakav stav u prethodnom istraživanju.\nMekinsi je takođe upitao anketirane o očekivanoj stopi rasta BDP-a Kine, za koju većina ispitanika predviđa da će ispuniti ili se veoma približiti vladinoj projekciji rasta od sedam odsto za 2015. godinu. Rukovodioci nekih regiona – naročito Evrope i Severne Amerike – češće od drugih očekuje skroman rast (i usporavanje) kineskog rasta (Primer 5). Gledajući globalne ekonomske perspektive još dalje na horizontu, do 2018. godine, ispitanici su manje optimistični. Skoro dve trećine svih ispitanika (i 59 odsto njih u Kini) smatra da će za tri godine godišnja stopa rasta biti 5 odsto ili manja.\nU poređenju sa svojim kolegama iz drugih oblasti sveta, kineski poslovni rukovodioci nisu toliko zabrinuti zbog usporavanja ekonomskog rasta. Samo jedna trećina njih kaže da je veoma ili izuzetno verovatno da će tokom naredne godini doći do oštrog usporavanja rasta kineske privrede, dok ih 40 odsto kaže to isto o privrednom izgledima narednoj deceniji (Primer 6). Kineski kompanijski direktori gledaju s više optimizma nego drugi kada je reč i o stopi rasta BDP-a: 84 odsto njih kaže da će ove godine ekonomija rasti po stopi od šest do sedam odsto. Samo 15 je odsto direktora – u poređenju sa 39 procenata svih ostalih ispitanika – koji kažu da će stopa rasta biti pet odsto ili manja.\nIstovremeno, biznis-rukovodioci u Kini izražavaju zabrinutost na nivou funkcionisanja preduzeća. Oni su zabrinutiji od svojih kolega kada se radi o potražnji za proizvodima i uslugama njihovih (kineskih) kompanija, za koju misle da će se u narednih šest meseci smanjiti. Zajedno s rukovodiocima u Latinskoj Americi, oni očekuju da će, u bliskoj budućnosti, profit njihovih kompanija biti najverovatnije umanjen.\nLeave a comment Posted in Angel Financing, Biznis & Finansije, Media Tagged Anketa, anketirani, apresira, Argentina, Australija, Azija, barel, Brazil, brzorastuća tržišta, budućnost, cena nafte, depresira, devizni kurs, direktor, domaće ekonomije, domaće tržište, donosilac odluka, ekonomska nestabilnost, ekonomska očekivanja, ekonomska perspektiva, ekonomska situacija, ekonomske okolnosti, ekonomski rizik, ekvador, erspektiva, Evropa, Filipini, geopolitička nestabilnost, globalna ekonomija, globalni plan, globalni rast, Hong Kong, ispitanik, ispitivanje, istraživanja, istraživanje, japan, javno mnjenje, Južna Koreja i Tajvan, kineska ekonomija, kolege, Kolumbija, Latinska Amerika, McKinsey, Meksiko, nafta, nestabilnost, Novi Zeland, Panama, Peru, Poslovni lideri, posustajanje, pretnje, privredni rast, projekcija, rast, remetilački faktor, rezultati, rizik, rukovodilac, rukovodioci, severna amerika, Singapur, Sjedinjene Države, tržišta u razvoju, Urugvaj, Venecuela, verovanja, volatilnost, vrednost dolara, Čile


Poseta ministra Dačića Iranu\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić sastao se prvog dana posete Iranu sa ministrom inostranih poslova Islamske Republike Iran Muhamedom Džavadom Zarifom. Šef srpske diplomatije čestitao je kolegi na postignutom Sporazumu o iranskom nuklearnom programu. Izrazio je želju za unapređenjem prijateljskih odnosa dve zemlje u svim oblastima. U tom smislu, dvojica ministara su izrazili interes za intenziviranjem političkog dijaloga na visokom i najvišem nivou, kao i organizacijom političkih konsultacija na nivou pomoćnika ministra. Dve strane su podelile spremnost za sveobuhvatnim konsultacijama na bilateralnom i multilateralnom planu.\nKonstatovano je da ekonomska saradnja ima potencijala za dalje unapređenje, te je razmatrana mogućnost organizacije biznis foruma koji bi doprineo razvoju bilateralne saradnje. U septembru će Srbiju posetiti ekonomska delegacija iz Irana. Obostrano je izražena spremnost za rešavanjem jedinog otvorenog pitanja u odnosima dve zemlje, a to je dug Jugoimport SDPR-a.\nMinistar Dačić zahvalio je na principijelnoj poziciji Irana kada je u pitanju nepriznavanje jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova i Metohije. Iranska strana je istakla da njihovo postavljanje u odnosu na KiM predstavlja jedan od osnovnih principa u spoljnoj politici Irana, a to je racionalno postupanje na osnovu međunarodnog prava.\nBilo je reči i o energetskoj bezbednosti, kao i o pitanju ljudskih prava. Dvojica ministara su se složila da bi trebalo ići u pravcu potpune vizne liberalizacije za državljane Srbije i Irana.\nPlanirani su i sastanci sa predsednikom Irana dr Hasanom Ruhanijem, predsednikom Konsultativne skupštine Irana Alijem Laridzanijem. Delegacija Srbije susrešće se i sa Ali Akbar Velajatijem, političkim savetnikom Vrhovnog lidera Iranske islamske revolucije Alija Hamneija, kao i sa ministrom industrije, rudarstva i trgovine Muhamedom Rezom Nematzadehom (Mohammad Reza Nenatzadeh).\nKljučne reči: saopštenja Iran Ivica Dačić


Odloženi pregovori Turske i Grčke u sedištu NATO | Restart Magazin\nPregovori turskih i grčkih zvaničnika u sjedištu NATO-a o tome kako da se izbegne vojna eskalacija u istočnom Sredozemlju, odgođeni su za četvrtak, saopštili su izvori iz turskog Ministarstva odbrane.\nVojne delegacije dve zemlje članice NATO-a trebalo je danas da ragovaraju u sedištu Alijanse u Briselu, ali turski izvori kažu da je sastanak odgođen do četvrtka, prenosi Rojters.\nTurski ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu optužio je Grčku za odustanje od sporazuma o održavanju tehničkih pregovora, koji se neće baviti osnovnim teritorijalnim sporom, ali bi moglo da se razgovara o uspostavljanju vruće linije između dve vojske i stalnom korišćenju pomorskih pozivnih znakova.\n“Ako Grčka veruje u sebe, ako ima hrabrosti i veruje svojoj tezi, onda neka dođe i sedne za sto”, rekao je Čavušoglu na konferenciji za novinare u Ankari.\nIz Atine poručuju da bilo kakvi razgovori zahtevaju odlazak turskih brodova iz spornih voda, a neimenovani grčki izvor rekao je za Rojters da prisustvo tih brodova dovodi do tenzija i “koncentracije velikog broja vojnih snaga u toj oblasti”.\nGrčka predsednica Katerina Sakelaropulu rekla je da ta zemlja želi dijalog, ali ne “pod pretnjama, ucenama i provokacijama”.\nGrčka, takođe, traži od Evropske unije da uvede sankcije Turskoj.\nPregovori, koje je prošle sedmice najavio generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg, imaju za cilj da spreče eskalaciju koja može da proistekne iz incidenata, poput prošlomesečnog sudara grčkih i turskih vojnih brodova.\n← Tihanovska: Protesti u Belorusiji nisu borba protiv Rusije\nPola godine života uz Covid-19: Cena očuvanja zdravlja →


Plastenici za izbegličke porodice | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Plastenici za izbegličke porodice\nPokrajina je ove godine izdvojila 12 miliona dinara za mere podrške izbegličkoj populaciji na svojoj teritoriji. Jeda od tih mera je i nabavka plastenika za 23 izbegličeke porodice u Vojvodini.\nPorodicu Milišić u Čortanovcima jedna je od 23 izbegličke porodice koje su dobile sredstva za nabavku plastenika na konkursu Fonda za pružanje pomoći izbeglim, prognanim i raseljenim licima AP Vojvodine.\nU ovoj godini je za izbegličku populaciju u Vojvodini obezbeđeno 12 miliona dinara, a u Pokrajinskoj vladi se nadaju da će četvorogodišnji mandat zaokružiti sa ukupno 50 miliona za tu namenu, rečeno je danas tokom obilaska imanja u Čortanovcima.\n“Pokrajina izbegličkoj populaciji pomaže kroz različite mere, od stambenog zbrinjavanja – kupovine kuća i nabavke građevinskog marerijala, za šta su pomoć dobile 1253 izbegličke porodice, do pomoći za nabavku plastenika, poljoprivrednih mašina, razvoj pčelarstva”, rekao je Đorđe Milićević, potpredsednik Pokrajinske vlade.\nOn je podsetio i na izdvajanje sredstava za pružanje jednokratne finansijske pomoći za srednjoškolce i studente iz izbegličkih porodica, a od prošle godine pokrajina realizuje i novu meru ekonomskog osnaživanja žena iz izbegličkih porodica.\n„Imamo sveobuhvatan paket mera usmerenih ka izbegličkoj i raseljeničkoj populaciji, koje treba da doprinesu njihovom ekonomskom osnaživanju kroz samostalno privređivanje i punoj integraciji u društvo“, kazao je Milićević.\nS korisnicima sredstava Fonda danas je razgovarano o tome kako da registruju svoja poljoprivredna gazdinstva i ostvare prava na druge subvencije sa pokrajinskog nivoa.\nPrethodni tekst“Radosno detinjstvo” dobilo centralnu kuhinju\nSledeći tekstVojna koalicija: Napad na naftno postrojenje izveden iranskim naoružanjem


Laguna - Bukmarker - Odlični naslovi na akciji „3 za 999“! - Knjige o kojima se priča\nOdlični naslovi na akciji „3 za 999“!\nU svim knjižarama Delfi, Laguninim klubovima čitalaca i na sajtu www.laguna.rs počinje akcija koja vam omogućava da kupite 3 sjajna naslova po ceni od 999 dinara.\nAkcija „3 knjige za 999 dinara“ počinje u ponedeljak 18. novembra u 10 sati ujutru i trajaće sve do 1. decembra 2019.\nKada pogledate spisak, shvatićete da izbor nije lak! „Poslednja stanica Britanija“ dobitnika Ninove nagrade Gorana Gocića, ili sjajne „Priče misterije i magije“ Ota Oltvanjija ili izuzetna knjiga koja raskrinkava mitove i ruši iluzije „Voli bez zadrške“ Fajta Lindaua. U okviru akcije „3 knjige za 999 dinara“ možete potražiti knjige još jednog ninovca, Vladana Matijevića „Susret pod neobičnim okolnostima“ i „R. C. Neminovno“, kao i još 102 izuzetna naslova.


Apostolova sa Kurtijem: Što pre formirati institucije na Kosovu\nNatalija Apostolova, ilustrativna fotografija\nIzborni proces na severu Kosova, stvaranje mini-Maršalov plana za Zapadni Balkan, te prioritetna pitanja Kosova nakon izbora, bile su teme razgovora specijalne predstavnice EU na Kosovu, Natalije Apostolove sa predsednikom pokreta Samoopredeljenje, Aljbinom Kurtijem, inače prvoplasirane partije na parlamentarnim izborima 6. oktobra.\nApostolova je, kako se navodi u saopštenju Samoopredeljenja, rekla da je važno da se što pre formiraju nove institucije kako bi se otvorio put za raspodelu fondova EU u oblasti pravosuđa, obrazovanja, bezbednosti i životne sredine.\nČestitala je Kurtiju na izbornom rezultatu, navodeći da su izbori protekli uglavnom dobro, osim na severu Kosova gde živi većinsko srpsko stanovništvo. Kurti je izrazio zabrinutost na izborni proces na severu Kosova, navodeći da je potrebno da se reše kršenja i neregularnosti u tom delu, kao i da se otpočne dijalog o razvoju sa lokalnim Srbima.\nKurti je takođe istakao da je Zapadnom Balkanu potreban mini-Maršalov plan Evropske unije, „naročito o ujedinjenju i razvoju podeljenih gradova, što bi omogućilo društveni napredak i zamah ka evropskim integracijama“.\nPodsetimo, Maršalov plan je program finansijske pomoći SAD-a Evropi u svrhu obnove ekonomije nakon Drugog svetskog rata.\nKurti je pozdravio način na koji su Visoka predstavnica za spoljnu politiku EU Federika Mogerini i komesar za proširenje Johanes Han rangirali pitanja od važnosti za buduću vladu, a ona su, dodaje se u saopštenje, ekonomski i društveni razvoj, vladavina zakona, sprovođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i dijalog o normalizaciji odnosa sa Srbijom, navodi se u saopštenju.\nPokret Samoopredeljenje trenutno vodi razgovore sa drugoplasiranim Demokratskim savezom Kosova o formiranju vlade. Ove dve partije do sada su bile u opoziciji. O konačnom dogovoru, najavili su, odlučiće se nakon potvrđivanja izbornih rezultata.


Odbijen zahtjev kluba delegata Bošnjaka u Vijeću naroda RS - Klix.ba\nOdbijen zahtjev kluba delegata Bošnjaka u Vijeću naroda RS\n21.11.2009. u 16:15\nUstavni sud BiH odbio je kao neosnovan zahtjev Kluba delegata iz reda bošnjačkog naroda u Vijeću naroda Republike Srpske za donošenje privremene mjere kojom bi ovaj sud obustavio primjenu člana 52. stav 2. Poslovnika Ustavnog suda RS do konačne odluke o ustavnosti tog akta.\nČlanom 52. stav 2. Poslovnika Ustavnog suda RS reguliše se pitanje odlučivanja u meritumu (dvotrećinskom većinom).\nU saopštenju iz Ustavnog suda BiH navodi se da će rasprava u ovom predmetu, u ostalom dijelu, biti nastavljena na narednoj plenarnoj sjednici, koja će biti održana 29. i 30. januara naredne godine.\nKlub delegata iz reda bošnjačkog naroda u Vijeću naroda RS podnio je apelaciju Ustavnom sudu BiH, kojom je tražio pobijanje odluke Ustavnog suda RS od 8. jula kojom je utvrđeno da nije povrijeđen vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda u vezi sa Zakonom o teritorijalnoj organizaciji RS.\nPredsjednik Ustavnog suda BiH Mirko Zovko rekao je novinarima nakon sjednice 8. jula da je u ovom predmetu bilo pitanje da li je članom 5. povrijeđen vitalni interes, jer je u njemu izostavljen pridjev "bosanski" ispred naziva općina Brod i Kostajnica.\nZovko je ovu odluku Ustavnog suda RS, između ostalog, obrazložilo i činjenicom da pridjev "bosanski" potiče od naziva BiH, koja je zajednička država tri konstitutivna naroda kao i ostalih građana, te da je nesumnjivo da se podjednako odnosi na sve građane i da se ne može smatrati da pripada isključivo bošnjačkom narodu.\nPredsjednik Kluba bošnjačkog naroda u Vijeću naroda RS Edin Ramić ranije je, obrazlažući podnošenje apelacije, rekao da predlaže da Ustavni sud BiH ukine ovu odluku Ustavnog suda RS i da sam odluči o predmetu, te da prilikom odlučivanja o apelaciji izvrši uvid u zapisnik o glasanju i utvrdi rezultate glasanja i način odlučivanja Ustavnog suda RS.\nZahtjev za izmjenu Poslovnika o radu Ustavnog suda RS, Klub Bošnjaka u Vijeću naroda RS podnio je Ustavnom sudu RS 16. jula, nakon što je dva dana ranije obustavio rad u Vijeću naroda RS tvrdeći da Poslovnik nije u skladu sa Ustavom RS.\nUstavni sud RS 2. septembra je jednoglasno odbio da raspravlja o ovom zahtjevu.\nDelegati bošnjačkog kluba smatraju da Poslovnik nije u skladu sa Ustavom RS kada je riječ o načinu glasanja za određene predmete iz sfere vitalnog interesa i da je zbog postojećeg Poslovnika omogućeno preglasavanje bošnjačkih predstavnika.\nKlub Bošnjaka u Vijeću naroda RS smatra da je to razlog što je Vijeće za zaštitu vitalnog interesa Ustavnog suda donijelo odluku prema kojoj je ustavan Zakon o teritorijalnoj organizaciji RS, kojim je iz naziva općina Brod i Kostajnica izbrisan pridjev "bosanski".


Koliko još ljudi treba da strada da bi gradska vlast sanirala mostove ka levoj obali - NOVA stranka\n11.11.2018 Press služba Naslovna 0\nDa Beograd odavno ne krase karakteristike prave evropske prestonice, koja na prvo mesto ističe bezbednost svojih građana, odavno je jasno svima koji svakodnevno prilikom prelaska nekog od gradskih mostova sa strepnjom gledaju u dotrajale zaštitne ograde ili pokvareno osvetljenje.\nUpravo takve neslavne primere zatičemo na Pupinovom mostu, gde se na popravljanje rasvete čeka već dva i po meseca, te vožnja u večernjim i noćnim satima postaje ekstremno opasna po život. Ništa bolja slika nije ni na Pančevačkom mostu, čija je bezbednost ozbiljno dovedena u pitanje nakon tragedije u kojoj su pre samo mesec dana živote izgubili otac i ćerka, jer oštećena ograda nije uspela da zadrži njihovo vozilo. I mada su iz Puteva Srbije ubrzo najavili kompletnu rekonstrukciju, do danas nije precizirano kada će i da li do nje uopšte doći.\nGradski odbor Nove stranke Beograd pita zato beogradsku vlast koliko još ljudi treba da strada da bi se pitanju bezbednosti naših sugrađana pristupilo ozbiljno, a na popravke ne bi čekalo u nedogled. Ne postoji ništa svetije od ljudskih života, ali su oni, nažalost, bahaćenjem i nemarom lokalnih moćnika odavno obesmišljeni. Uveren u racio Beograđana, beogradski odbor NOVE upozorava vrh gradske uprave da ovako neće moći doveka, te da će nemar prema životima zasigurno biti kažnjen na prvim sledećim izborima.\nPrevious article\tIzložba laži na Trgu Soje Jovanović: Vesiću, šta je sa obećanom rekonstrukcijom Kalenić pijace Next article\tŽivković u emisiji Autoritet: Vučićeva vlast zasnovana na politici laži


Crna Gora nije prošla u FINALE EVROVIZIJE, ali svi i dalje pričaju o OVOM ISPADU: Blam od kojeg ne mogu da se oporavde GODINU DANA - Zena.rs\nOvogodišnji predstavnik Crne Gore na Evroviziji, bend D-Mol, nije uspeo da se plasira u finale najvećeg muzičkog takmičenja u Evropi. Razdragana numera nije ostavila utisak na stručni žiri i publiku, ali prošlogodišnji predstavnik Crne Gore je ostavio jak utisak na Evropu. Razlog nisu ni pesma, ni nastup, već vic koji je ispričao.\nCrna Gora Evrovizija Foto: screenshot\nVanja Radovanović je prošle godine predstavljao Crnu Goru na Evroviziji sa pesmom "Inje". Ledene igle su poletele u njegovom smeru nakon što je konferenciji za štampu ispričao vic koji je okarakterisan kao neprihvatljiv i neumesan.\nVanja RadovanovićFoto: Profimedia\nNaime, novinar na konferenciji je pitao Vanju da ispriča neki vic jer je čuo od svojih kolega da je crnogorski predstavnik duhovit.\n— денис 🇳🇱 (@dats__d) May 6, 2018\nMeđutim, to nije bila jedina problematična izjava.\nNastup Crne Gore na EvrovizijiFoto: Profimedia\nNa ceremoniji otvaranja Evrovizije 2018. godine voditelji na crvenom tepihu su želeli da postave pitanje pratećim vokalima, ali Vanja je stao ispred žena sa kojima je došao i rekao: "One su žene, ja sam muškarac. Nikoga nije briga za žene".\nA post shared by Vanja Radovanović (@vanjadragomije) on May 12, 2019 at 6:30am PDT\nVanja i dalje peva i piše pesme, i zbija šale, uspešne i one manje uspešne.\nNastup na Beoviziji posle kojeg ljudi nisu mogli da se smire: Pevačica na kraju pesme je napravila ČUDO


Otvorena nova prodavnica\nNova Telenor prodavnica počela je sa radom 19. februara u Zrenjaninu, adresa Nikole Pašića 7.\nNovi kratki kodovi\nNove kratke kodove (USSD) za proveru trenutnog zaduženja na postpejd računima, za proveru tarifnog paketa, kao i za informacije o broju žiro računa i pozivu na broj, fizička i pravna lica na pojedinačnom ugovoru mogu koristiti od 19. februara.\nU poređenju sa prethodnom, prihod Telenora je porastao za 37% u 2006. godini, na 91,1 milijardu norveških kruna (11,2 milijardi evra). Dobit nakon oporezivanja i manjinskih interesa je više nego udvostručena u poređenju sa 2005. godinom, dostigavši 15,9 milijardi norveških kruna (1,9 milijardi evra).\nTelenor i SOKOJ potpisali protokol o saradnji\nRegulisanje autorskih prava za sve muzičke sadržaje distribuirane preko Telenor mreže\nTelenorov Džinovski izbor veći, pogodnije plaćanje\nTelenorov „Džinovski izbor“ od 9. februara broji više od 25 modela, telefona, koji će sada moći da se plate i kreditnim karticama, uz dodatni popust. Ovo je do sada najveći izbor telefona koji se na našem tržištu nude korisnicima po povoljnim cenama, uz tarifne pakete.\nNorveški ministar spoljnih poslova u poseti Telenoru\nNa samom početku svoje zvanične dvodnevne posete Srbiji Ministar spoljnih poslova Norveške posetio je sedište kompanije Telenor d.o.o, u Beogradu.


Završena rekonstrukcija pruge: Vozovi idu 80 umesto 20 kilometara na sat\nZavršena je rekonstrukcija pruge Kumane – Banatsko Miloševo (Novo Miloševo), duge 28,5 kilometara, saopštilo je danas preduzeće „Infrastruktura železnice Srbije“. U pitanju je regionalna pruga koja se nalazi na železničkom pravcu Kikinda – Zrenjanin.\nUrađena je kompletna zamena šina, pragova i tucanika. Pruga je rekonstruisana polovnim materijalima sa magistralnih pruga, kao i novim materijalima.\nVrednost investicije iznosi 11,36 miliona evra.\nPROČITAJTE JOŠ: Ukoliko putujete iz Zrenjanina za Novi Sad ili obrnuto – obratite pažnju\n„Završetkom radova stanovnicima ovih mesta obezbeđena je znatno bezbednija i kvalitetnija saobraćajna veza, a za privrednike je omogućen brži i efikasniji transport“, navodi „Infrastruktura železnice Srbije“.\nDeonica Kumane – Banatsko Miloševo je jedna od najstarijih pruga na teritoriji Srbije, a puštena je u rad 1883. godine. Interesantno je da ova deonica nikada nije kompletno rekonstruisana za proteklih 138 godina. Delimični radovi na uređenju pruge izvođeni su tridesetih godina prošlog veka, a poslednja ulaganja u popravku železničke mreže na ovom pravcu izvedeni su pre skoro šest decenija.\nTo je i uticalo da je brzina vozova pre rekonstrukcije iznosila svega 20 kilometara na sat. Sada je povećana na 80 kilometara na sat u putničkom saobraćaju, dok je u teretnom povećana na 60 kilometara na sat. Zahvaljujući rekonstrukciji pruge omogućeno je povećanje i osovinskog opterećenja sa 16 na 22,5 tona.\nRekonstrukcija pruge obavljena sredstvima preduzeća\nSve radove na obnovi pruge Kumane – Banatsko Miloševo izvela je „Infrastruktura železnice Srbije“ sopstvenim sredstvima, opremom i ljudstvom, u okviru programa obnove regionalnih pruga u Srbiji.\nZa putnike je obezbeđeno po tri polaska vozova iz Kikinde prema Zrenjaninu i obrnuto. Rekonstrukcijom pruge obezbeđen je bezbedan i brz transport za potrebe Metanolsko-sirćetnog kompleksa Kikinda.\nPored radova na samoj pruzi, uređeni su i stanični koloseci u Novom Bečeju i Banatskom Miloševu.\nČak 11 putnih prelaza je rekonstruisano, postavljene su nove šine, a na same prelaze postavljene su betonske ploče kako bi, pre svih, poljoprivrednicima bio olakšan prelaz preko pruge. Na prelazima su postavljeni znaci drumske signalizacije.\n„Infrastruktura železnice Srbije“ tim povodom upućuje apel svim učesnicima u saobraćaju da poštuju saobraćajne propise, budu oprezni na putnim prelazima i vode računa o bezbednosti. To je posebno značajno kada se zna da na ovoj deonici nije bilo železničkog saobraćaja u proteklom periodu, a da su pre rekonstrukcije vozovi saobraćali izuzetno malom brzinom.\nTagoviInfrastruktura železnice Srbije rekonstrukcija pruge železnica\nSalapura dobitnik „Majske nagrade“: Novčani deo u humanitarne svrhe


Cvijanović: Građani nemaju razlog za strah jer neće biti sukoba niti sankcija zbog odluka RS-a - USKinfo.ba\nObjavljeno na dan 18.10.2021 - 07:54 | Izvor: USKinfo.ba | klix.ba / Foto: N1\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je da građani nemaju razloga za strah jer neće doći niti do sukoba, niti uvođenja bilo kakvih sankcija zbog odluke Republike Srpske da vrati ovlaštenja koja ima po Dejtonskom mirovnom sporazumu.\nKomentarišući najavu da će Republika Srpska povući saglasnost za uspostavljanje Oružanih snaga BiH, sigurnosnih agencija i pravosudnih tijela, te da će se proglasiti ništavnim sve odluke što su ih u proteklim godinama donosili visoki predstavnici, Cvijanović je za "EuroBlic" rekla da se rukovodstvo RS-a vodi određenim ustavnim principima.\n"Želimo pravo ustavno uređenje u kojem će funkcionisati i Republika Srpska i BiH. Moramo se držati onoga na šta smo dali saglasnost, a to je vrlo jasno opisano i sadržano u Aneksu 4 Dejtonskog sporazuma, koji jeste Ustav BiH. Prema tome, mi smo legalisti koji žele da se ono što imamo u praksi odražava kroz ono što je rekao Ustav. Trenutno imamo jedno nakaradno stanje", dodala je ona.\nCvijanović smatra da od rata "nad RS-om sve vrijeme traje tortura, da je stalno nastojanje da se promijeni ono što je dao Dejton, što je rađeno različitim metodama, a veći dio nametanjem od visokih predstavnika".\n"Došli smo u fazu da se preko tog suda ispunjavaju ciljevi nasilnog prekrajanja Ustava, umjesto da se štiti ustavnost. Ispada sad da institucije moraju da štite Ustav od Ustavnog suda. Krenulo se od oduzimanja poljoprivrednog zemljišta RS-a, pa šuma, pa se najavljuju vode, pa neka putna infrastruktura i slično", kaže ona.\n"Ustav je jasno rekao šta kome pripada od nadležnosti. Smatram da uvijek trebamo da razgovaramo u okviru države, da se vidi na koji način će se određene stvari riješiti. Svjedoci smo toga da Bošnjaci poručuju da im se uopšte ne razgovara sa nama. Republika Srpska im je stalno meta i stalno im je za nešto kriva. Mi moramo da vodimo računa kako da zaštitimo RS u jednoj takvoj skalameriji kakva je BiH u koju su nas smjestili", rekla je Cvijanović.\n"Razgovor je neophodan i mi smo za taj razgovor otvoreni. Hrvatski predstavnici su nam rekli da su isto vrlo zainteresovani za razgovor. Onda imate neku treću stranu koja kaže da nije zainteresovana. U redu, niste zainteresovani, znači snosite odgovornost za to. Da li neko želi da mi kaže da je normalno živjeti u državi u kojoj se ne razgovara, i u kojoj je normalno da ti neko nešto nametne, a ti se ne smiješ tome usprotiviti. Ne, to nije normalno", dodala je Cvijanović.\n"Piše li negdje u Ustavu da ne može? Nigdje ne piše da ne može. Ne piše da može, ali ne piše ni da ne može. U Ustavu nigdje ne piše ni da vam visoki predstavnik nameće zakone i na silu mijenja Ustav. Čak ni u tim izmišljenim bonskim ovlaštenjima to ne piše", rekla je Cvijanović.\nMilorad Dodik Republika Srpska Željka Cvijanović


Uncategorized Archives - Страница 7 од 8 - Atlantski Savet Srbije\n21 aprila, 2020\tUncategorized\nIsporuka medicinske opreme Španiji i Italiji iz Turske, maski Bosni i Hercegovini iz Amerike kao i zaštitnih odela Severnoj Makedoniji iz Češke samo su neke od najvećih nedavnih akcija koje je od izbijanja pandemije koronavirusa sproveo EADRCC, NATO-ov Centar za koordinisano reagovanje na prirodne katastrofe i vanredne situacije. EADRCC ...\nPredsednik ATA poslao pismo saučešća povodom smrti Prof. Dr Dragana Markovića\n18 aprila, 2020\tUncategorized\nDuboko sam rastužen gubitkom prof. Dr Dragana Markovića, osnivača i uglednog člana Upravnog odbora Atlantskog Saveta Srbije. Njegova posvećenost, kao i njegov doprinos osnivanju i aktivnostima u Atlantskom Savetu predstavljaće vodič i inspiraciju za buduću generaciju i inicijative ATA-e. U ime ATA-e i lično, molimo Vas da prihvatite naše najiskrenije ...\n15 aprila, 2020\tUncategorized\nDržavni sekretar SAD-a Majkl Pompeo je pohvalio američku ambasadu u Srbiji na svom Tviter nalogu zbog uspešno izvedenog povratka četvorogodišnjeg dečaka Vuka iz Srbije njegovoj majci koja živi u Sjedinjenim Americkim Drzavama, u Majamiju. Kako je objasnio Entoni Godfri, ambasador SAD-a u Beogradu na svom Tviter nalogu, sve je počelo ...


U saopštenju Ministarstva za vanredne situacije, između ostalog se navodi:\n"Da bi se osigurala bezbednost Kupa konfederacije angažovano je 23.000 ljudi, oko 2.000 komada opreme i 66 letelica."\nRuska novinska agencija TASS navodi da će službenici Ministarstva biti na dužnosti oko objekata za smeštaj sportista i predstavnika timova, saobraćajne infrastrukture, zone za navijače i hotela.\nU obezbeđenju će učestvovati i studenti više obrazovnih institucija ruskog Ministarstva za vanredne situacije koji govore strane jezike.\nStručnjaci smatraju da Kup konfederacija predstavlja probu za organizatore pred Svetsko prvenstvo naredne godine u Rusiji.\nTakmičenje se održava na četiri stadiona u Rusiji - stadion "Spartaka" u Moskvi, u Sankt Peterburgu, "Fišt" u Sočiju i "Arena" u Kazanju.\nOsim domaćina, na Kupu konfederacija učestvuje svetski prvak Nemačka, evropski prvak Portugal, šampion Azije Australija, pobednik Kupa afričkih nacija Kamerun, Meksiko kao pobednik Kupa Severne, Centralne Amerike i Kariba, selekcija Čilea kao pobednik Kupa Amerike i Novi Zeland - pobednik Kupa Okeanije. U provm meču Rusija je savladala Novi Zeland sa 2:0.


source.ba | Kosovo i Srbija korak bliže dogovoru\nSpecijalni predstavnik EU za dijalog Prištine i Beograda Miroslav Lajčak rekao je da su dogovoreni neki dijelovi budućeg sporazuma, te da za svaki dogovor mora da postoji samo jedno tumačenje svih aktera.\nLajčak, koji je proteklih dana razgovarao sa zvaničnicima Beograda i Prištine, rekao je da se zalaže da je svima jasno šta je dogovoreno.\n"Dogovorili smo neke dijelove budućeg sporazuma, vezano za nestala lica, za unutrašnje premještena lica i ekonomsku saradnju. Tu nema dvostrukog tumačenja. Кo, kada i kako će to da ostvari tamo je dogovoreno. Tekstovi nisu objelodanjeni, jer dogovaramo jedan sveobuhvatni sporazum", rekao je Lajčak za N1 BiH.\nOn je istakao da je teško implementirati bilo šta ako dvije strane imaju različita tumačenja. Na pitanje da li je donio "papir" i predstavio ga predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću i pobjedniku prištinskih izbora Aljbinu Кurtiju, Lajčak je rekao da "papir postoji"."Dogovoren je između Vučića i /trenutnog premijera Prištine Avdulaha/ Hotija. Oni znaju šta se pregovara, kakav je proces. Taj papir i neke druge sam donio i predao Кurtiju. Mora da ima punu informaciju", rekao je Lajčak.\nLajčak je naveo da je glavni zaključak razgovora da postoji volja za dijalog, da on nema alternative i da je ključan za normalizaciju odnosa, evropski put i normalnu atmosferu.\n"Sada pregovaramo o sveobuhvatnom sporazumu između Srbije i Кosova, koji će riješiti sva pitanja, i koja nisu bila na stolu i ona pitanja koja nisu završena", istakao je Lajčak.\nLajčak je rekao da pobjednik izbora na Кosovu i Metohiji Aljbin Кurti razumije da je dijalog potreban i da je spreman da ga nastavi, te da je spreman da dođe u Brisel i sastane se sa Vučićem.\n"Imamo prostora za ozbiljan proces, Кurti je ubijeđen da može da riješi sva pitanja brzo", rekao je Lajčak.\nNavodeći da Srbija očekuje izbore sljedeće godine, Lajčak je ocijenio da ima prostora da se svi do kraja godine usredsrijede na dijalog.\nLajčak je rekao da EU ne donosi ultimatume, nego radi sa partnerima koji žele da postanu dio EU.


Beta 22. juna 2018. 18:40\nAktivisti Pokreta slobodnih gradjana (PSG) organizovali su danas u Pionirskom parku ispred Predsedništva Srbije akciju tokom koje su upitali nadležne organe zašto ne štite gradjane Srbije i podsetili da još uvek nema odgovora na pitanja o ubistvu lidera Gradjanske inicijative SDP Olivera Ivanovića.\nNekoliko desetina okupljenih medju kojima je bio i lider Pokreta Saša Janković razvili su dva velika transparenta: „Ko je ubio Olivera Ivanovića?“ i „Zašto ljudi nisu bezbedni?“, kao i nekoliko manjih: „Ko ubija ljude u Srbiji?“, „Gde je policija u Beogradu?“, „Kako da hapsi svoj svoga?“ i „Kako je osudjeni za ubistvo na 14 godina otišao na Mundijal?“.\nŠef pravnog tima Pokreta slobodnih gradjana Aleksandar Olenik rekao je novinarima da se na javnim mestima dogodilo 82 ubistva od kada je naprednjački režim preuzeo vlast u Srbiji i upitao zašto nadležni ne štite gradjane.\nUpitao je i zašto su gradjani Srbije nezaštićeni na ulicama Beograda i na ulicama drugih mesta.\nOn je rekao da je osnovni posao policije da obezbedi sigurnost svima, a ne da kažnjava gradjane koji učestvuju u protestu.\n„Da li je posao policije da štiti režim od svojih gradjana ili je posao policije da štiti svoje gradjane u svakom mestu i svako vreme“ upitao je on.


СВЕЧАНИ ДОЧЕК ПРВАКА У ДОЊОЈ ТРЕПЧИ – Pokrajinski sekretarijat za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost\nSVEČANI DOČEK PRVAKA U DONJOJ TREPČI\n4. septembra 2017. Urednik Vesti 0\nSvečanom dočeku đaka prvaka u Osnovnoj školi „22. decembar“ u Donjoj Trepči u petak 1. septembra 2017. prisustvovali su ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević, predsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković i pokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost prof. dr Zoran Milošević.\n„Prvaci danas postaju veliki ljudi i stvaraju novo životno doba. Cilj Srbije, Vlade i Ministrarstva ja da sva deca imaju iste šanse, bez obzira da li žive u gradu ili selu. Doneli smo vam računare, a do sledećeg jubileja škole obezbedićemo i jednu pametnu tablu, da deca i ovde imaju jednake uslove za učenje kao i đaci u Čačku, Beogradu ili bilo gde“, rekao je Šarčević.\n„ U 120 godina postojanja ove škole ovo je prvi put da je jedan ministar Vlade Srbije došao u posetu da vidi kako izgleda školovanje dece na selu. I Vladi, i predsedniku Vučiću i svima nama je podjednako važno da deca na selu imaju jednake uslove tokom školskog obrazovanja i odrastanja, kao i deca u gradovima“,poručila je Gojković.\nŠkola „ 22. decembar“ u Donjoj Trepči ima 93 učenika, a u prvi razred ove godine krenulo je ukupno devet prvaka.\n„ Malo je neobično ako pokrajinski sekretar dođe u Donju Trepču, ali ako ministar dolazi u Novi Sad ili Mokrin, razmišljamo o naučno-tehnološkom parku. Potpuno je logično da se, ako želimo dobro Srbiji, nađemo i ovde. Osnovno i srednje obrazovanje je temelj uspeha visokog obrazovanja. Oni koji će popuniti fakultete i naučno-tehnološke parkove stasavaju ovde“, rekao je pokrajinski sekretar Milošević.


DAČIĆ O ADMINISTRACIJI SAD: Amerikanci su sad voljni da saslušaju i kreativna rešenja Srbije za KiM! - Informer\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić istakao je da je savetnik za nacionalnu bezbednost u Beloj kući Džon Bolton rekao da su SAD spremne da saslušaju kreativna rešenja za Kosovo\nDačić je za Glas Amerike rekao da je najveća promena koja je došla sa novom administracijom SAD ta što su "voljni da saslušaju i argumente Srbije", navodeći da "do pre dve godine, kad s nekim razgovarate, rekli bi vam ''to je rešeno pitanje''".\nDačić sa Boltonom\nSada kažu ''treba da se nađe kompromis'', rekao je Dačić i istakao da je to velika razlika.\nŠef srpske diplomatije izrazio je zadovoljstvo razgovorima koje je imao u Vašingtonu sa pomoćnikom državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Vesom Mičelom i Boltonom.\nDačić je rekao da je za Beograd posebno značajna činjenica da je na mestu pomoćnika državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Ves Mičel, jer je "imao sluha i pokazao razumevanje za interese Srbije".\nDačić sa Mičelom\nIstiče i da je savetnik za nacionalnu bezbednost Džon Bolton spreman da sasluša i drugačija rešenja za Kosovo.\nKako je rekao Bolton, američka spoljna politika u prethodnom periodu, dakle pre Trampa, bila je vođena nekim autopilotom, naglasio je Dačić i dodao da to znači da je vođena u jednom smeru "koji je utvrđen tada i tada".\n- "Prvi put, evo citiram reči, oni su spremni da saslušaju kreativna rešenja mogućih problema, uključujući i Kosovo - istakao je šef srpske diplomatije.\n- To je za nas veoma važna stvar i jako je važno da oko toga postoji saglasnost ovde u Vašingtonu - zaključio je Dačić.\nDAČIĆ: Amerika je konačno svesna žrtve koju je Srbija podnela u Prvom svetskom ratu\nIvica Dačić SAD administracija Srbija\nNIJE MIGRANTSKI TALAS, NEGO TERORISTIČKA NAJEZDA! Došli su da ostanu ovde - SVE JE DOGOVORENO! Islamska država niče na Balkanu?!\nTek sad ih se treba cuvati. Navucice nas na tanak led.\nKompromis je poštovanje zakona, tj. 1244. Srbija je u nametnutom kompromisu od okupacije Kosova i Metohije. A ovo samo pokazuje promene koje se dešavaju u svetu.


Vesti online / Vesti / Srbija / Rama predstavio projekat "ujedinjenja Albanije i Kosova"\nPremijer Albanije Edi Rama je, na današnjoj zajedničkoj sednici kosovske i Vlade Albanije u Peći, predstavio ideju o "nacionalnom projektu ujedinjenja Albanije i Kosova".\nKako je prenela prištinska GazetaExpres, Rama je pozvao premijera privremenih prištinskih institucija, Ramuša Haradinaja, da započne sa izradom "zajedničke strategije ujedinjenja Albanaca do 2025.".\nPrema njegovim rečima, na pripremi tog projekta će raditi kosovsko i ministarstvo spoljnih poslova Albanje.\nPrištinska Koha je prenela da je na zajedničkoj sednici kosovske i Vlade Albanije prihvaćen predlog ministra spoljnih poslova Bedžeta Pacolija, o izradi studije "Albanska nacija u narednih 50 godina".\n- Suočeni sa mnogim izazovima, Albanci moraju imati zajedničku budućnost - rekao je Pacoli, nakon sednice.\nRama je, navodi se, kazao da Albanija ne može beskonačno da čeka odluku EU o pristupanju toj organizaciji, te da su i Tirana i Priština umorni od čekanja vizne liberalizacjie za Kosovo.


Predsjednik Evropske komisije (EK) Žan-Klod Junker (Jean-Claude Juncker) kazao je da očekuje da će Crna Gora i Srbija postati članice Evropske unije (EU) prije 2025. godine.\n- Mislim da će Srbija i Crna Gora biti članice EU i prije 2025. - odgovorio je Junker, na pitanje Tanjuga o namjerama Unije koje bi trebalo da budu predstavljene u Strategiji o uspješnom pristupanju dvije države koju je Junker iznio u radnom programu EK.\nJunker je poslije sastanka s premijerom Bugarske Bojkom Borisovim iznio zadovoljstvo namjerama Bugarske da EU integracije zapadnog Balkana stavi među prioritete bugarskog predsjedavanja EU u prvoj polovini sljedeće godine.\nSredinom maja u Sofiji će biti organiziran samit EU sa liderima država zapadnog Balkana.\n- Hoću da ponovim svoje uvjerenje da je neophodno da zadržimo otvorenu EU perspektivu za zapadni Balkan. U ovom trenutku izgleda da nije moguće da primimo nove članice u 2019., ali želim da se evropska perspektiva vidi ne kao pozivnica već kao kontinuirana potreba u ovom dijelu Evrope - poručio je Junker.\nJunker je najavio posjetu zemljama zapadnog Balkana tokom proljeća naredne godine.\nJunker: U Evropi nema mjesta za pukotine\nMakron: Pariz na strani Madrida\nPlenković pisao o Pelješkom mostu Junkeru i Zvizdiću\nPUBG prodat u preko 20 miliona kopija, uskoro stiže i na Xbox 08.11.2017 18:53\nU akciji "Zamak" uhapšeno šest osoba, zaplijenjena droga, pribor i oružje 08.11.2017 19:04


Havana Belgrado - O nama\nHavana Belgrado je grupa mladih ljudi koja promovise kubansku kulturu i plesove sirom Srbije a i dalje. Svoje znanje prikupljali su od najpriznatijih kubanskih profesora kako na samoj Kubi tako i u Evropi. Kao zaljubljenici u kubanske plesove istrazivali su i ucili one od kojih vuce korene danas najpoznatiji ples koji vezujemo za ovu egzoticnu zemlju a to je SALSA. Svoj prvi uspeh Havana Belgrado postize na najvecem internacionalnom takmicenju Cubamemucho u Minhenu 2010. godine. http://www.cubamemucho.com/ruedaworldchampionships/index.php\nOd tada sve je vise zaljubljenika u ovaj mladi tim i njihovu pozitivnu energiju koju sire tako da su putovanja po Evropi i gostovanja po inostranim festivalima sve cesca. Naravno, da ne zaboravimo i Srbiju gde postoji veliki broj ljudi koji stoje uz Havana Belgrado zeljni znanja, plesa i zabave.\nPored sopstvenog Havana Belgrado istice i uspeh ucenika na takmicenju u kategoriji Rueda de Casino na Ruedafestival-u u Stutgartu 2013. godine gde je odabrani tim devojaka osvojio prvu nagradu. Nadamo se da ce se ova prica prosiriti dalje, da ce sve vise kako starijih tako i mladih ljudi pozeleti da plese, da se skloni sa ulica i otkrije jedan novi nacin zabave.\nNe bi li se ovo ostvarilo u Beogradu se organizuje veliki festival kubanske kulture, muzike i plesa pod nazivom HAVANA EN BELGRADO. Ovaj festival je svoj prvenac doziveo u novembru 2011.godine kada je okupio preko 500 ljudi od kojih je bar plovina bila iz inostranstva (Francuska, Poljska, Engleska, Bugarska, Juzna Afrika, Crna Gora, Hrvatska). Od tada prica se siri, festival iz godine u godinu ima veci program i okuplja sve veci broj ljudi. Nadamo se da ce drzava i grad podrzati ovaj veliki kulturni dogadjaj koji budi Beograd i docekuje strance koji ce pozeleti da se vrate i dozive ga na pravi nacin uz muziku, ples i druzenje.\nPratite nas Twitter


Možete da pristupite lokaciji tima na SharePoint matičnoj stranici, u odeljku datotekeOffice 365 grupe ako je omogućen Office 365 grupe ili u pokretu uz SharePoint aplikacija za mobilne uređaje. Takođe možete da pronađete SharePoint datoteke u usluzi OneDrive.\nNapomena: Neke funkcionalnosti se postepeno uvode u organizacije koje su podesile opcije ciljanog izdanja u usluzi Office 365. To znači da možda još uvek ne vidite ovu funkciju ili da ona izgleda drugačije od onoga što je opisano u člancima pomoći.\nOffice 365 grupe je moćna i produktivni platformu za SharePoint Online korisnika koji spaja razgovora i kalendara iz Outlook, informacije i datoteke iz SharePoint Onlinezadatke iz Planneri deljene OneNote beležnice u jednom saradnju prostor za tim. Ako je omogućeno Office 365 grupe , sve novih i postojećih Office 365 grupe se na lokaciji tima.\nVažno: Trenutno, integracija sa Office 365 grupe je samo dostupna sa SharePoint Online i samo ako je vaš administrator omogućio Office 365 grupe . Ako ste administrator, pogledajte članak Upravljanje ko može da kreira Office 365 grupama za korake da biste omogućili Office 365 grupe za vašu organizaciju. Bez integraciju u Office 365 grupama, koje neće imati pristup usluzi Office 365 grupu resursa kao što su deljene poštansko sanduče programa Outlook ili deljeni kalendar u programu Outlook.\nAko je omogućeno Office 365 grupe , kada kreirate na lokaciji tima, na Office 365 grupa se automatski kreira. Neki korisnici koje dodajete na lokaciju tima automatski se dodaju na vaš Office 365 grupe. Slično tome, kada kreirate e Office 365 grupe u programu Outlook, na lokaciji tima SharePoint Online se automatski kreira i bilo koji korisnik dodate u vaš Office 365 grupe da dodate lokaciju tima.\nSvi članovi Office 365 grupe imaju pristup lokaciji tima i svim članovima tima lokacija imaju pristup Office 365 grupe. Članovi mogu da dodaju dodatnih biblioteka, lista i Veb aplikacije po potrebi. Nema potrebe da biste kreirali listu distribucije ili grupu SharePoint .\nPored pristupate vaša datoteka biblioteke dokumenata direktno sa lokacije tima, možete doći do njih tako što ćete kliknuti na dugme datoteke na gornjoj traci za navigaciju na vaše Office 365 grupa u programu Outlook. Da biste došli na lokaciji tima koja je povezana sa vaše Office 365 grupu, kliknite na lokaciju.\nDa biste se vratili na Office 365 grupu sa lokacije tima, kliknite na naslov lokacije da biste otvorili kartica grupe i zatim kliknite na ikonu za aplikaciju koju želite da odete.\nJeste li spremni da kreirate na lokaciji tima?\nKorake za kreiranje lokacije tima, pogledajte članak Kreiranje lokacije tima u sistemu SharePoint Online.


LISABONSKI SPORAZUM: Zbog spornih predloga zakona u Poljskoj EU po prvi put razmatra aktiviranje Člana 7 koji može da dovede do oduzimanja prava glasa optuženoj državi u svim institucijama EU\nUspon populističkih vlada u centralnoj i istočnoj Evropi naterale su zvaničnike EU da zaprete aktiviranjem Člana 7 Lisabonskog sporazuma koji može da dovede do oduzimanja prava glasa optuženoj državi u svim institucijama EU.\nAktivaciju ovog člana, koji je do sada bio samo slovo na papiru, mogla bi da uzrokuje Poljska, tačnije njena autoritarna vlada sa kontroverznim predlozima izmene Zakona o Vrhovnom sudu i Zakona o državnom sudskom veću, po kojima bi parlament i ministar pravosuđa imali glavnu ulogu u imenovanju sudija, i na taj načn praktično stekli kontrolu nad ovim institucijama.\nJoš krajem 2015. Poljska donela kontroverznu reformu Ustavnog suda, ograničivši njegove ingerencije i promenivši njegov sastav, što je bio jasan znak za alarm u EU, i od tada traju pregovori i upozoravanje Poljske na moguće posledice.\nČlan 7 uspostavljen je pre 17 godina kao oruđe kojim EU može da kazni sve države članice koje krše ljudska prava. Države-članice EU moraju da ispune sve uslove demokratske vladavine i pravila o poštovanju ljudskih prava kako bi se uopšte i pridružile Uniji, a Član 7 je neka vrsta osiguranja da se zemlje sa diskutabilnom prošlošću ne vrate starim, lošim navikama. EU do sada nikada nije koristila Član 7, a sveopšta percepcija da se radi o ekstremnoj meri doprinela je da Član 7 dobije bombastični nadimak – “nuklearna opcija”.\nČlan 7 uveden je u vreme kada se EU širila na istok, kako bi se članice, postojeće i buduće, jasno upozorile šta ih čeka u slučaju da prekrše osnove postulate Evropske unije. Krajem devedesetih godina, pojedine države članice upozoravale su da je kršenje ljudskih prava “vrlo verovatno u zemljama čija je bliska prošlost usko povezana sa autoritarnim režimima”.\nPoljska je pored Mađarske (zbog odnosa prema migrantima) za sada možda i jedina članica EU kojoj prete sankcije obuhvaćene Članom 7. Međutim, primena ovog člana neće ići tako lako. Zašto? Evropska komisija je 2014. godine postavila dodatne barijere na putu ka primeni ovog kaznenog postupka, i to usvajanjem tzv. “mehanizma u tri koraka” koji služi za prepoznavanje “sistematskih pretnji po vladavinu zakona u zemljama članicama”. Ovaj mehanizam dobio je naziv Član 7.1, a mora da bude ispunjen pre nego što na sto dođe diskusija o primeni Člana 7.\nEvropska komisija je ovaj mehanizam aktivirala januara prošle godine, nakon što je Poljska sprovela kontroverznu reformu Ustavnog suda, što je EU ocenila kao “zaokret ka autoritarizmu”. Po pravilima mehanizma, Evropska komisija treba da “proceni situaciju”, zatim “napravi preporuku za dalju akciju nakon konsultacija za dotičnom državom”, i na kraju “nadgleda da li se postignuti dogovor poštuje”.\n“Dojče vele” konstatuje da Evropska komisija nema mogućnosti uvođenja sankcija protiv država-članica, već to može samo Evropski savet, dakle telo u kojem su predstavljene vlade svih 28 članica. Savet EU može, prema Članu 7 Lisabonskog ugovora, četvoropetinskom većinom da utvrdi da u Poljskoj postoji "jasna opasnost od teškog kršenja" zajedničkih vrednosti. Poljska bi dobila preporuku kako da taj nedostatak ukloni. Ako se to ne dogodi, Savet EU može da utvrdi da postoji "teško kršenje pravila". To mora da se utvrdi jednoglasno, a ukoliko u Evropskom parlamentu dobije podršku, optuženoj članici oduzima se pravo glasa u Evropskom parlamentu i Evropskom savetu.\nTeško je, međutim, poverovati da bi svih ostalih 27 članica, uključujući i Veliku Britaniju (koja je i dalje članica) donelo takvu odluku protiv poljske vlade, konstatuje “Dojče vele” i dodaje da se Evropska komisija, u stvari, trudi da ne izazove još više kriza u EU.\nVelika većina evropskih lidera spremna je da se opkladi da Član 7, koliko god opasno zvučao, nikada neće biti primenjen, smatra “Politiko”, pozivajući se na procene političkih analitičara iz svih delova Evrope koji smatraju da su komplikacije koje može izazvati ukidanje prava glasa jednoj državi članici jednostavno – prevelike.\nUpravo zbog toga je Član 7.1 daleko prihvatljivija opcija za većinu EU članica. Čak i ako ne uspe, šalje jasnu političku poruku.\nIzvor: Blic, 26.07.2017.


Dobojski Info - Korona nije svezala njemački jezik\nponedeljak, 05 oktobar 2020 11:36\nFOTO: Dobojski Info | Korona nije svezala njemački jezik\nDoboj, Glossa centar za njemački jezik Doboj,\nPandemija virusa korona u BiH nije zaustavila građane u namjeri učenja njemačkog jezika i eventualne selidbe te, kako kažu u školama stranih jezika u BiH, interes je isti kao i prije pandemije, a u pojedinim školama tvrde da imaju i više zainteresovanih.\nU Centru za edukaciju "Germania" Banjaluka kažu da interes za učenje njemačkog jezika nije smanjen, nego da je zainteresovanost i dalje velika.\n"Veliki je interes, posebno zbog toga što su mnogi ljudi ostali bez posla ili su im prihodi smanjeni. Zbog toga i dalje u velikom broju žele da se zaposle u zemljama njemačkog govornog područja radi njihove porodice, boljih uslova i većih prihoda", kažu u ovom centru.\nOni ističu da su kandidati najviše zainteresovani za njemački jezik, potom slijede švedski, slovenački, engleski, italijanski i ostali jezici, ali i da je broj zainteresovanih za sve jezike, osim njemačkog, znatno pao.\nKako pojašnjavaju, broj kandidata za online učenje je znatno veći nego prije pandemije zbog sigurnosti i manje izloženost riziku zaraze.\nDodaju da su imali prekid rada početkom marta te da su s radom počeli 1. juna.\n"Naša škola bila je zatvorena skoro tri mjeseca, prihoda nije bilo, a računi su redovno pristizali, što je ostavilo velike posljedice u poslovanju naše škole", dodali su u Centru "Germania".\nAdmira Kalabić, direktor poslovnice Centra za njemački jezik "Glossa" u Tuzli, kaže da nisu osjetili pad zainteresovanosti kandidata ni tokom pojave virusa korona.\nNaglasila je da su razlozi za učenje ovog jezika mnogobrojni te da ga izučavaju ljudi raznih zanimanja, ali da je najviše zdravstvenih radnika i ljudi kojima je potreban početni nivo njemačkog jezika zbog spajanja porodice.\n"Pad nismo osjetili iz razloga što smo imali već sve pripremljeno za online nastavu čim je nastupila novonastala situacija. Odmah smo iz učionica stupili u online učionice, pa pad nismo ni osjetili. Imali smo potrebu malo da edukujemo ljude koji su iz klasične učionice prešli u online učionicu, odnosno online nastavu", pojasnila je Kalabićeva.\nOna kaže da su pojedini građani odustali od učenja zbog pojave virusa korona, ali da se sve izbalansiralo sa građanima koji su zbog pandemije morali ostati kod kuće pa su taj period iskoristili za učenje njemačkog jezika.\nKalabićeva ističe da nikada nisu imali više zainteresovanih za online učenje iz stranih zemalja, jer su kursevi u BiH mnogo povoljniji od onih u inostranstvu, pa su se zbog toga mnogi iz Hrvatske, Srbije i Crne Gore odlučili za online učenje kod njih.\n"Imamo mnogo i onih koji su već otišli u Njemačku te zbog virusa korona nemaju mogućnost tamo da uče u učionicama pa sada jezik unapređuju na našim online kursevima", kaže Kalabićeva.\nJelena Timarac iz Ispitnog centra "Dialog" Banjaluka, kaže da je njihov rad u prethodnom periodu bio obustavljen, ali da su sada nastavili da rade velikim intenzitetom te da kandidati nisu posustali.\n"I dalje je najveći interes za učenje njemačkog jezika, zbog odlaska sa ovih prostora. Najviše kandidata su medicinari i ljudi drugih zanimanja koji jezik uče zbog spajanja porodice", kaže Timarčeva.\nOna kaže da skoro četiri mjeseca nisu radili, jer nisu radile ni ambasade, a granice su bile zatvorene, međutim situacija se sada vraća u normalu.\nDodala je da je sve više građana zainteresovano za online učenje njemačkog jezika.\nViše iz ove kategorije « SUTRA POČINJE NASTAVA ZA VIŠE OD 2.000 BRUCOŠA Studenti će biti podjeljeni u grupe, a vježbe će biti prilagođene trenutnoj situaciji DOBOJSKI INFO NAJAVLJUJE: Sutra radionica „Kad porastem biću umjetnik” »


Nemačka šalje avione „tornado“ u Siriju - 26.11.2015, Sputnik Srbija\nNemačka planira da pošalje svoje izviđačke avione „tornado“ u Siriju kako bi pružila podršku u borbi protiv Islamske države, saopštio je danas poslanik... 26.11.2015, Sputnik Srbija\nevropa, politika, vesti, svet, nemačka, sirija, hening ote, islamska država\n18:45 26.11.2015 (Osveženo: 18:50 26.11.2015)\nNemačka planira da pošalje svoje izviđačke avione „tornado“ u Siriju kako bi pružila podršku u borbi protiv Islamske države, saopštio je danas poslanik Hrišćansko-demokratske unije (CDU) Hening Ote.\n„Nemačka će igrati aktivniju ulogu nego ranije“, naveo je Ote, koji je i portparol za odbrambenu politiku u stranci nemačke kancelarke Angele Merkel.\n25 Novembar 2015, 22:42\nIako vlada te zemlje još nije izdala saopštenje, Ote je, kako prenosi AFP, poručio da Nemačka neće samo ojačati misiju obuke na severu Iraka već će, rekao je, pokazati posvećenost borbi protiv terora Islamske države slanjem izviđačkih aviona „tornado“.\nOte smatra da Islamska država može jedino biti poražena vojno, tako da, kako navodi, nijedna ideja ne treba da bude isključena u vreme kada se borimo protiv terorizma Islamske države.\n„Terorizam je pretnja Nemačkoj i svetskom miru. Zajedno sa Francuskom i svim drugim državama koje se protive teroru Islamske države, mi ćemo obezbediti sve što je neophodno za borbu“, rekao je on.\nNemačka je od završetka Drugog svetskog rata tradicionalno odbijala da šalje svoje vojnike u druge zemlje, iako se priključila misijama UN na Balkanu i koalciji NATO u Avganistanu.\nNemačka nije do sada učestvovala u vazdušnim napadima na ID u Siriji i Iraku.


IZ BiH ponudila Sebastianu Kurtzu 800€ mjesečno da pusti bradu, skrati tole\nIslamska zajednica BiH, u saradnji sa IZ Austrije, a u odgovoru na provokantne komentare austrijskog ministra vanjskih poslova Sebastiana Kurza ponudili su ovom političaru posebnu tarifu “ako pusti bradu i skrati tole” kroz koju bi ovaj mjesečno dobijao gotovo 800€, prenijela je ÖPA.\nKako navode iz IZ, ponuda je stigla nakon šokantnih tvrdnji da “neko” “nekom” u BiH plaća kako bi se nosio u skladu sa šerijatskim pravilima.\n“Mi nemamo informacija o institucionalizovanom plaćanju za ‘pokrivanje’, i ove izjave koje je Kurz iznio njemačkom Handelsblatt-u, u geopolitičkom tekstu o uticajima Ruije, Turske i UAE na Balkanu, su nas jednostavno frapirale. Zaključili smo da je jedina prava reakcija na ovo da i njemu ponudimo ovakav deal, iako ovaj biznis model nama inače ne odgovara.” objasnio je predsjednik IZ Austrije, Ibrahim Olgun ovim povodom.\nSebastian Kurz nije bio dostupan za komentar nakon upita naših novinara, a pošto je roaming skup, nismo zvali opet.\nSa zaključivanjem ovog teksta nije bilo sigurno hoće li Kurz pristati na ovu ponudu. Iz izvora bliskih alternativnim strujama u IZ saznajemo da bi na Kurzovu adresu mogla stići i ponuda da umjesto kraćih tola počne nositi nikab, ali bi u ovom slučaju dobijao samo 50% od maksimalne svote mjesečne isplate koja mu je ponuđena prvobitno.


OSM Televizija - Šešelj: Dokazaću da u Srebrenici nije bilo genocida\nPredsjednik Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj izjavio je da apsolutna laž da je u Srebrenici bilo genocida i da će to i dokazati.\n"Јa spremam knjigu od tri toma u kojoj ću dokazati da nije bilo genocida u Srebrenici" , rekao je Šešelj novinarima ispred Specijalnog suda gdje je sa članovima SRS došao da prati suđenje osmorici policajaca Republike Srpske optuženih za ubistvo 1.200 muslimana u selu Kravice kod Srebrenice 1995.\nTo su, kako kaže, optužbe koje su muslimanski pravosudni organi plasirali našim “pokvarenim tužiocima koji primaju zdravo za gotovo sve što dobiju iz Sarajeva“.\n“Neće proći puno vremena a mi ćemo suditi i postupajućem tužiocu u ovom predmetu i bivšem tužiocu za ratne zločine Vladimiru Vukčeviću i svima koji su se ogriješili o srpski narod zastupajući lažne optužbe“, naveo je lider radikala.\nOn je novinarima rekao da je 13. jula 1995. grupa od 15 srpskih policajaca vodila - ne više od 300 muslimanskih zarobljenika, u poljoprivrednu zadrugu “Kravice“ i sa njima su normalno kontaktirali.\n“Kada su stigli tamo, jedan musliman je zgrabio pušku srpskom policajcu Krsti Dragičeviću i ubio ga, a htio je da puca i u ostale ali mu je jedan policajac uhvatio cijev i uperio pušku uvis i cijeli šaržer je tako ispaljen“, naveo je Šešelj.\n“Nakon toga je nastala nervoza - 300 zarobljenih nevezanih muslimana protiv 15 naoružanih policajaca. Oni su zapucali i tako je došlo do pogibije 300 muslimanskih zarobljenika“, rekao je Šešelj.\nOn je dodao da u Beogradu više neće moći da prolaze lažne optužnice koje zastupaju, kako kaže, potkupljeni tužioci, strani agenti i razne organizacije poput Žena u crnom i takozvane “Majke Srebrenice“.\nMajke Stebrenice su, kako je rekao, ogromno bogatstvo stekle na krvi možda ubijenih sinova i muževa, a možda im je “lijepo da glume kako su žrtve da bi dobijale pare da optužuju srpski narod za genocid“.\nNakon izjave novinarima Šešelj je prisustvovao suđenju u postupku u kom optužnica tereti osmoricu pripadnika Specijalne brigade MUP-a Republike Srpske Nedeljka Milidragovića, Aleksu Golijanina, Milivoja Batinića, Aleksandra Dačevića, Boru Miletića, Јovana Petrovića, Dragomira Parovića i Vidosava Vasića.\nNa teret im se stavlja krivično djelo ratni zločin protiv civilnog stanovništva u saizvršilaštvu, zbog sumnje da su u hangaru "Kravice" kod Srebrenice 14. jula 1995. godine ubili 1.313 muslimana.\nNjima je krajem 2016. godine počelo je suđenje zbog zločina nad civilima u selu Kravice kod Srebrenice 1995. godine, a u međuvremenu je bilo u zastoju skoro pet meseci zbog procesnih propusta u optužnici, koji su otklonjeni.\nJoš iz iste kategorije: « Đurić: Srbi neće odustati od formiranja ZSO Đurić: U Prištini spremaju rat »


U Beogradu obeležena godišnjica Ujedinjenih nacija\nBeta\t 25. oktobra 2016. 18:35\nUjedinjene nacije (UN) i Vlada Srbije obeležile su danas u Palati Srbija u Beogradu 71. godišnjicu osnivanja UN, uz podsećanje na zajedničku posvećenost ostvarenju Ciljeva održivog razvoja.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić, šefica Kancelarije UN u Beogradu Simona-Mirela Mikulesku i stalna koordinatorka Tima UN u Srbiji Irena Vojačkova-Solorano priredili su tim povodom prijem, na kome su se obavezali da će uložiti zajedičke napore za sprovodjenje Agende za održivi razvoj do 2030. godine.\n“Ovaj dan je prilika da se preispitamo i sagledamo da li u dovoljnoj meri činimo sve što je u našoj moći da sprečimo patnje ljudi širom sveta. Bez obzira na svoje uspehe, UN su i danas nužne, skoro koliko i u vremenima kada su formirane i njihova relevantnost ne sme biti dovedena u pitanje”, izjavio je Dačić.\nŠef srpske diplomatije čestitao je dan UN, rekavši da je važno naglasiti ključnu ulogu te organizacije u savremenom svetu, a to se, kako je naveo, pre svega odnosi na oblasti očuvanja medjunarodnog mira i bezbednosti, poštovanja i zaštite ljudskih prava, ostvarivanja sloboda i jednakosti, kao i ekonomsko-socijalnog razvoja.\n“Srbija je ponosna što spada u osnivače jedine medjunarodne organizacije svih suverenih država koja već više od sedam decenija deluje i služi kao univerzalna platforma za mirno rešavanje sporova, razmenu mišljenja i stavova država članica o brojnim pitanjima od značaja za živote ljudi”, rekao je Dačić.\nOn je istakao da su UN “šansa za mir, jednakost, pravdu i razvoj”, izrazivši uverenje da će novi generalni sekretar Antonio Gutereš svojim iskustvom i posvećenošću doprineti daljem jačanju uloge svetske organizacije, kao i procesima rešavanja brojnih izazova s kojima se svet danas suočava.\n“Srbija ostaje snažno posvećena ciljevima i principima Povelje UN. Odlučni smo u odbrani medjunarodnog prava, uključujući rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti kojom se štiti suverenitet i teritorijalni integritet naše zemlje, kao i odbrani naših nacionalnih interesa na Kosovu i Metohiji”, rekao je šef srpske diplomatije.\nŠefica Kancelarije UN u Beogradu Simona-Mirela Mikulesku izjavila je na prijemu u Palati Srbija da u vreme unutrašnje tranzicije sa osmog na devetog generalnog sekretara, UN ostaju usredsredjene na ostvarenje političke i ekonomske stabilnosti i poštovanje ljudskih prava za sve.\nOna je takodje navela da je Srbija lider medju zemljama zapadnog Balkana u broju vojnih i policijskih snaga koje doprinose mirovnim misijama UN.\nSimona-Mirela Mikulesku je na kraju govora ponovila reči generalnog sekretara UN Ban Ki Muna, koji je ljudima da budu “gradjani sveta, sa strašću i saosećanjem, da bismo mogli da gradimo bezbedniji i održiviji svet”.\nStalna koordinatorka Tima UN u Srbiji Irena Vojačkova-Solorano kazala je na svečanom prijemu povodom godišnjice UN da su “vlade shvatile da čovečanstvo nema drugog načina da opstane osim ako ne udruži snage i zajednički radi na stvaranju nove ere održivosti – uz globalnu obavezu da će ispuniti obećanja iz Agende za održivi razvoj do 2030 godine”.\n“Kao i ranije, Tim UN u Srbiji nastaviće da pruža podršku Vladi Srbije u stvaranju prosperitetnog životnog okruženja za sve ljude u Srbiji, kao i u obezbedjivanju utočišta svima kojima je neophodna zaštita”, rekla je ona.\nPodsetila je da su se prošlog meseca svetski lideri okupili na Generalnoj skupštini UN i usvojili Njujoršku deklaraciju o izbeglicama i migrantima koja izražava njihovu političku volju da zaštite prava izbeglica i migranata, da spasu živote i da podele odgovornost u vezi s velikim kretanjima na globalnom planu.\nMedju zvanicama na prijemu bile su i ministarka zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović i ministarka bez portfelja Slavica Djukić Dejanović.\nUN su osnovane 24. oktobra 1945. godine u San Francisku, i tada su brojale 51 članicu, medju kojima je bila i Jugoslaviju. Danas UN imaju 193 članice, dok Palestina i Vatikan imaju status posmatrača. Sedište UN je u Njujorku.


Rešavanje krize, nade u međunarodni pritisak | KoSSev\nRešavanje krize, nade u međunarodni pritisak\nČetvrtak 11. februar 2016, 01:28\nIntervenciju međunarodne zajednice kako bi se pronašlo političko rešenje za kosovsku krizu, politički analitičari vide kao neophodnu.\nInsistiranje stranaka na vlasti i onih u opoziciji da se ne pomere iz svojih početnih položaja, poznavaoci političkih prilika smatraju da predstavlja odraz obe strane, te se sada može očekivati samo to da li će biti neke vrsta pritiska iz inostranstva.\nPolitički analitičar, Bljerim Burjani, smatra da u ovoj fazi, ne samo predsednica Kosova, Atifete Jahjaga, već nijedna druga politička ličnost u zemlji, ne mogu biti korekcija strankama.\nStoga, Burjani očekuje samo intervenciju iz inostranstva, odnosno iz Sjedinjenih američkih država i Evropske unije, koje bi gurnule stranke ka postizanju političkog sporazuma, bilo da je to raspisivanje prevremenih izbora, ili formiranje prelazne vlade.\n"Bez kredibilnog i važnog posrednika za stranke neće se moći razrešiti trenutna situacija - jer je trenutna situacija dovela do betoniranja stavova na obe strane; kao i moć opozicije," rekao je Burjani.\nU međuvremenu, Naim Rašiti iz grupe za balkansku politiku, kaže da će dva nosioca vladajuće koalicije - premijer Kosova, Isa Mustafa i njegov prvi zamenik, Hašim Tači, pre ili kasnije, morati da sednu za razgovoraraju sa opozicijom.\nOn upozorava da, što se duže bude odlagalo ovo pitanje, više može da se zakomplikuje ceo proces oko postizanja dogovora.\n"Premijer i zamenik premijera (Mustafa i Tači) moraju da postignu kompromis u vezi sa rešavanjem ovog stanja. Da li će se sada to desiti - pre izbora predsednika, u odsustvu predsednika (nakon isteka mandata predsednice Atifete Jahjage), ili, na kraju, posle šest meseci, nije poznato, ali kompromis mora da se postigne," rekao je Rašiti.\nDok se od političkih partija čuju izjave da se zemlja raspada, rastu i žalbe građana, Bljerim Burjani kaže da se radi više o političkoj retorici stranaka i pojedinaca.\nPrema njegovim rečima, ljudi su veoma pasivni, jer su shvatili da koalicione stranke i opozicija vode glavnu borbu za vlast, a ne za njihovu dobrobit.\n"Situacija nije tako loša, pogotovo kako opozicija govori. Situacija nije tako loša, a građani su pasivni i ne interesuje ih nijedna stranka, previše su očajni zbog činjenice da su ove političke stranke dovele situaciju u ovakvo stanje i blokirale institucionalni život. Građani nisu zainteresovani za grupne interese, političke ili za lidere. Oni brinu o sopstvenom blagostanju," ocenio je Burjani.\nDrugi analitičar, Naim Rašiti, smatra da se situacija ne nalazi u tom stepenu da se mogu očekivati građanski nemiri. Ali, on je podsetio da vlasti drže najveći deo odgovornosti za krizu i eventualnu eskalaciju.\n"Mi smo zabrinuti da se ide ka građanskom ratu. Postoji bojazan da zemlja propada. To je kriza koja traje duže i za koje institucije treba da preuzmu veću odgovornost," rekao je Rašiti.\nTrenutno, koalicione stranke insistiraju da se nastavi sa izborom predsednika i nastavkom rada ustanova, u skladu sa ustavnim mandatom. S druge strane, opozicija insistira da vlada podnese ostavku i da se raspišu prevremeni izbori.\nSuprotstavljanje legitimitetu sadašnje Vlade od strane opozicije manifestuje se kroz ulične proteste i proteste u parlamentu.\nOvi protesti počeli su mesecima unazad, suprotstavljajući se sporazumima Kosova i Srbije u Briselu postignutim 25. avgusta u pogledu osnivanja Udruženja opština sa većinskim srpskim stanovništvom, kao i obeležavanje granice sa Crnom Gorom.\nOpozicioni lideri su upozorili na protest 17. februara, dana kada se obeležava 8. godišnjica od proglašenja nezavisnosti.


Završen sastanak u Vladi o zagađenju vazduha: Nema razloga za paniku | Insajder\nZavršen sastanak u Vladi o zagađenju vazduha: Nema razloga za paniku\nPredstavnici ministarstava životne sredine i zdravlja obavestili su premijerku Anu Brnabić da je zagađenje vazduha Srbiji čestičnog tipa, kao i da varira u zavisnosti od perioda dana, klimatskih uslova i samog prisustva izvora zagađenja, saopšteno je iz Vlade. Kako se navodi, nadležne zdravstvene institucije naglasile su da nema razloga za paniku, te da podaci zdravstvenih ustanova pokazuju da nema povećanja broja dece koja su primljena na lečenje u odnosu na isti period u prethodnim godinama.\nSastanak u Vladi povodom zagađenja vazduha Foto: Vlada Srbije\nPremijerka Ana Brnabić sastala se danas sa predstavnicima svih relevantnih institucija i ministarstava, sa kojima je razgovarala o aktuelnim podacima merenja kvaliteta vazduha u Srbiji i merama prevencije koje treba preduzeti kako bi se problem ključnih aerozagađivača sistemski rešio, saopšteno je iz Vlade.\nU saopštenju se navodi da će Vlada Srbija formirati telo koje će koordinirati rad svih državnih organa, obaveštavati javnost i predlagati i analizirati efekte mera koje sprovodi u cilju zaštite životne sredine.\n„Ministarstvo zdravlja i Institut za javno zdravlje Srbije naglasili su da nema razloga za paniku, da podaci zdravstvenih ustanova pokazuju da nema povećanja broja dece koja su primljena na lečenje u odnosu na isti period u prethodnim godinama. Predstavnici Ministarstva zaštite životne sredine i Ministarstva zdravlja obavestili su predsednicu vlade da je trenutno zagađenje vazduha u našoj zemlji čestičnog tipa, i da varira u zavisnosti od perioda dana, klimatskih uslova i samog prisustva izvora zagađenja“, navodi se u saopštenju.\nProblem kućna ložišta, fosilna goriva, veliki broj vozila...\nKako se dodaje, kao najveći efekti koji negativno utiču na kvalitet vazduha označeni su kućna ložišta, grejanje na fosilna goriva, veliki broj motornih vozila i nepovoljni meteorološki uslovi. Podaci Agencije za zaštitu životne sredine pokazuju da nema dramatičnih promena u stepenu zagađenja u odnosu na ranije godine.\n„Skoro 60 odsto domaćinstava u Srbiji koristi čvrsto gorivo za grejanje, što je identifikovano kao jedan od ključnih problema zbog čega će se ubrzati proces gasifikacije. Stimulisaćemo građane da se priključe na sistem centralnog grejanja gde god postoje uslovi za tako nešto“, navode u Vladi i dodaju da je samo u Beogradu u poslednjih nekoliko godina zatvoreno preko 1.200 individualnih kotlarnica koje su koristile čvrsto gorivo.\nU saopštenju Vlade se navodi da će u narednom periodu fokus biti prebacivanje lokalnih toplana na gas, „imajući u vidu da 10 odsto njih koristi mazut, a 15 odsto ugalj“.\n„Elektroprivreda Srbije je do sada uložila više od 475 miliona evra u projekte zaštite životne sredine, kao što su rekonstrukcija ili zamena postojećih elektrofiltera na blokovima termoelektrana, odsumporavanje dimnih gasova na blokovima, dok je vrednost projekata koji su u toku 486 miliona evra“, piše u saopštenju.\nRigoroznija kontrola u saobraćaju\nNa sastanku u Vladi je konstatovano da iz godine u godinu „imamo sve veći broj automobila zbog čega će MUP pokrenuti rigorozniju kontrolu učesnika u saobraćaju kada je reč o emitovanju izduvnih gasova, sa posebnim fokusom na pooštravanje kontrole tehničkih pregleda“.\n„Budžetom za 2020. godinu već su predviđene subvencije za kupovinu električnih i hibridnih vozila. U saradnji sa JP Putevi Srbije uvode se električni punjači za automobile u gradovima i na autoputevima“, navodi se u saopštenju.\nU Vladi dodaju da će nastaviti sa pošumljavanjem, kao i da su tokom 2018. i 2019. godine 24 jedinice lokalne samouprave dobile sredstva za projekte pošumljavanja što će biti nastavljeno i 2020. godine.\nNa kraju se ističe da prema prema zvaničnim merenjima Republičkog hidrometeorološkog zavoda, na godišnjem nivou ne postoje veće promene u odnosu na prethodnu kalendarsku godinu, kada je u pitanju kvalitet vazduha u Republici Srbiji. Praćenje podataka merenja kvaliteta vazduha, kako je objašnjeno, sprovodi se po istom principu kao i u većini zemalja Evropske unije, a to je satno merenje u baznim stanicama čiji se podaci automatski obrađuju i u koje građani mogu da imaju uvid.


AEM: Mediji da poštuju privatnost porodica žrtava – Sjever Crne Gore\nAEM: Mediji da poštuju privatnost porodica žrtava\nElektronski mediji i portali prilikom izvještavanja o nesrećama ili porodičnim tragedijama, moraju poštovati pravo na privatnost porodice žrtava i drugih osoba koje su pogođene tim događajima, saopštili su iz Agencije za elektronske medije, navodeći da će sankcionisati sve elektronske medije koji prekrše standarde.\nU elektronskim medijima, navode iz AEM-a, i publikacijama je zabranjeno objavljivanje informacije kojom se otkriva identitet maloljetnika i iznošenje pojedinosti iz porodičnih odnosa i privatnog života djeteta.\n„Otkrivanjem indentiteta i pojedinosti iz porodičnih odnosa i privatnog života maloljetnika može se nanijeti šteta njihovom duševnom razvoju i ugrožavanju dostojanstva“, kazali su oni.\nPrema njihovim riječima, ne dovodeći u pitanje javni interes da se ukaže na opravdanost ili osnovanost učestalih apela za animiranje javnosti u svrhu obezbjeđenja pomoći ugroženim licima, kao i na ulogu ili angažovanje nadležnih institucija u rješavanju takvih slučajeva, posebno kad su uključeni maloljetnici, Agencija ne može opravdati otkrivanje indentiteta i pojedinosti iz porodičnih odnosa i privatnog života maloljetnika.\nZbog toga će, kako poručuju, sanikcionisati sve elektronske medije koji prekrše navedene standarde.\n„Takođe, elektronski mediji i portali su dužni da dosljednom primjenom profesionalnih i etičkih standarda novinarskog kodeksa na primjeren način realizuju obavezu informisanja javnosti i potrebu za iskazivanjem saosjećanja, uz eliminisanje rizika od senzacionalizma. Budući da svako narušavanje privatnosti mora biti opravdano dokazivim javnim interesom, a naročito kada se radi o maloljetnicima, apelujemo na elektronske medije i portale da poštuju pravo na privatnost porodice, koja je preživjela porodičnu tragediju gubitka člana porodice“, zaključuju iz AEM-a.\nPrevPredhodniSlabiji zemljotres kod Plava\nSledećiOdbojkaš Jovan Delić najbolji sportista Bijelog PoljaNext


Misija odbrane, predstavljanje i kontakti - La France en Serbie\nNaslovna strana > Ambasada > Odeljenja ambasade > Misija odbrane > Predstavljanje i kontakt > Misija odbrane, predstavljanje i kontakti\nMisija odbrane, predstavljanje i kontakti [fr]\nO misiji odbrane\nVojni izaslanik / Šef misije za saradnju u oblasti bezbednosti i odbrane : potpukovnik Filip DELSOL\nPomoćnik vojnog izaslanika: zastavnik prve klase Stefan VERIJE\nIzaslanik odbrane potpada pod nadležnost ministra odbrane i predstavlja sve uprave Ministarstva za velike oblasti bilateralnih odnosa iz domena odbrane : razmene, posete delegacija, saradnju, obuku, promovisanje francuske politike i industrije u oblasti odbrane.\nIzaslanik odbrane radi pod nadležnošću ambasadora čiji je savetnik za pitanja odbrane.\nVojna saradnja između Francuske i Srbije je određena godišnjim planom saradnje koji definiše aktivnosti za narednu godinu. Izaslanik odbrane definiše svoju saradnju na osnovu smernica Generalne direkcije za međunarodne i strateške odnose DGRIS. Većina aktivnosti se odnosi na obuku kadrova u Francuskoj (Ratna škola), na ekspertize u oblasti doktrine i simulacije, kao i na obuku iz francuskog jezika u vojnoj sredini. Ove aktivnosti finansira Ministarstvo za Evropu i spoljne poslove / Uprava za saradnju u oblasti bezbednosti i odbrane DCSD, iMinistarstvo odbrane (EMA/PRIM). Misija odbrane učesstvuje i u odvijanju ili u osmišljavanju značajnog broja aktivnosti vezanih za sećanje na dva svetska rata.\nIzaslanik odbrane ima iste nadležnosti na nerezidencijalnoj osnovi u Bosni i Hercegovini, koju posećuje više puta godišnje i u kojoj se saradnja uglavnom odnosi na nastavu francuskog jezika u vojnom okruženju.\nVojna saradnja između Francuske i Srbije je određena godišnjim planom saradnje koji definiše aktivnosti za narednu godinu. Misija odbrane definiše svoju saradnju na osnovu smernica Generalne direkcije za međunarodne i strateške odnose DGRIS. Većina aktivnosti se odnosi na obuku kadrova u Francuskoj (Ratna škola), na ekspertize u oblasti doktrine i simulacije, kao i na obuku iz francuskog jezika u vojnoj sredini. Ove aktivnosti finansira Ministarstvo za Evropu i spoljne poslove / Uprava za saradnju u oblasti bezbednosti i odbrane DCSD, i Ministarstvo odbrane (EMA/PRIM).\nPoštanska adresa ako nam pišete iz Francuske :\nPoštanska adresa ako nam pišete iz Srbije, ili iz inostranstva:\nTelefon, faks i mejl :\nŠtampa u oblasti odbrane:


ŠTARK - Štarkova Novogodišnja čarolija - pozorište na šinama\nŠtarkova Novogodišnja čarolija - pozorište na šinama\nKako bi obradovali najmladje stanovnike Beograda, ali i ulepšali ulice grada, osmislili smo posebne praznične tramvaje sa Deda Mrazom. Po prvi put ova jedinstvena, putujuća atrakcija realizuje se kod nas, pod nazivom „Pozorište na šinama - Štarkova Novogodišnja čarolija“, u trajanju od 15. decembra do 15. januara 2018. godine.\nSa željom da i deca osete i budu deo praznične magije, specijalno ukrašeni tramvaji JKP GSP „Beograd“ provozaće ih kroz grad sa dve lokacije: Kružna tura 1: Tašmajdan – Ustanička – Tašmajdan i kružna tura2: Hram Svetog Save – Pristanište i nazad.\nNajmlađi stanovnici srpske prestonice, ali i svi mališani koji u narednom periodu posete Beograd, imaće priliku da upoznaju Deda Mraza, slikaju se i druže se sa njim, ali i kažu novogodišnje želje. Čarolija praznika na šinama traje sat vremena po unapred dogovorenoj ruti, i za to vreme u specijalno ukrašenim tramvajima, najmlađi će uživati u tematskim prazničnim predstavama, nakon čega ih očekuje podela slatkih paketića. U svakoj turi biće po 38 učesnika i održavaće se nekoliko puta nedeljno.\nMagično putovanje počinje 15. decembra u 11 sati sa Tašmajdana (stanica kod Crkve Svetog Marka) i nastavlja se istog dana od 18h kod Hrama Svetog Save.\nPrema rasporedu, magično putovanje se nastavlja 16. i 17.decembra. Informacije i uslove za dobijanje besplatnih karata i sve dodatne informacije, koje se tiču ove putujuće atrakcije, roditelji mogu dobiti putem Viber savetovališta Bebiron i facebook stranice Bebiron, od 16. decembra.\n“POZORIŠTE NA ŠINAMA - ŠTARKOVU NOVOGODIŠNJU ČAROLIJU” organizuje Viber savetovalište “Bebiron” u saradnji sa Turističkom organizacijom Beograda, JKP GSP “Beograd”, gradskim opštinama Vračar, Zvezdara, Palilula i kompanijom Info media. Generalni pokrovitelj je kompanija Soko Štark, čime pokazuju da su društveno odgovorno kompanija koja brine o najmlađim stanovnicima.


NSinfo: Pitanje je vremena: Moramo da donesemo zakon o potpunoj zabrani pušenja\nPitanje je vremena: Moramo da donesemo zakon o potpunoj zabrani pušenja\nMinistarstvo zdravlja priprema izmene zakona\nSvetski dan bez duvanskog dima u Srbiji se obeležava sa poražavajućom statistikom, puši trećina stanovništva, a od bolesti koje su posledica udisanja duvanskog dima godišnje umre više od 15.000 ljudi.\nMinistarstvo zdravlja priprema izmene zakona, kojim će se regulisati upotreba duvanskih proizvoda i potpuna zabrana duvanskog dima u zatvorenom prostoru.\nSkoro dve trećine dece izloženo je duvanskom dimu u svojim kućama. "Često se pokreće astma kod takve dece, a u odraslom dobu imaju veoma veliki rizik, čak i ako su nepušači, da umru od hronične opstruktivne bolesti pluća", ističe doktorka Ika Pešić iz Klinike za pulmologiju KCS.\nSrbija je posle Crne Gore lider u regionu po broju pušača, a pušenje je naročito u porastu među ženama. Izreka "puši kao Turčin" više ne odražava realno stanje, jer je Turska "lepo primenili kontrolu duvana u svojoj zemlji", ističe Pešić. "Zakon poštuju i to je tako. Kod nas po pitanju poštovanja zakona situacija je poprilično posustala. Zakon koji je donet 2010. godine se primenjivao do 2012, 2013. godine kada je došlo do promene vlasti", kaže dr Pešić.\nVećina pušača posle izvesnog vremena poželi da ostavi cigarete, ali ne znaju kako ili nisu dovoljno motivisani zbog zavisnosti koju izaziva nikotin. Doktorka Pešić kaže da je s jedne strane bitno da pušenje postane neželjeno ponašanje, a s druge strane, pušačima u odvikavanju mogu pomoći i lekovi. "Jako su efikasni medikamenti protiv pušenja, samo moraju da se koriste do kraja i ljudi ne smeju da posustaju. Mogu jako da pomognu i da im spasu život", ističe ona za N1.\nDodaje da ako želimo u Evropsku uniju, moramo da donesemo zakon o potpunoj zabrani pušenja, što bi podrazumevalo i zabranu pušenja u ugostiteljskim objektima.\nizvor: N1, RTS, 021.rs, agencije, foto: NSinfo