Narodna banka Srbije je iznela svoj stav o bitkoinu u saopštenju koje u celosti prenosimo:\n„Bitkoin je virtuelna valuta. Virtuelne valute su oblik neregulisanog digitalnog novca koji ne izdaje centralna banka, te ne garantuje njegovu vrednost. Virtuelne valute poput bitkoina kupuju se za konvencionalne valute – evro, funta, dolar i dr., direktno od drugog lica ili preko internet platformi, nakon čega se prebacuju na personalizovani bitkoin račun (tzv. digitalni novčanik) i koriste za kupovinu određenih dobara i usluga ili se ponovo konvertuju u konvencionalne valute. Vrednost bitkoina na ovim platformama nije garantovana, veoma je varijabilna i određena je ponudom i tražnjom za tom virtuelnom valutom.\nUpravo iz tog razloga Evropska agencija za bankarstvo, kao nezavisno telo Evropske unije nadležno za uspostavljanje efektivnog i konstantnog nadzora nad bankarskim sektorom u cilju očuvanja finansijske stabilnosti u zemljama članicama Evropske unije, je krajem prošle godine izdala upozorenje o kupovini, držanju i trgovanju virtuelnim valutama, u kome je istakla rizike u vezi s njihovim korišćenjem.\nI Evropska centralna banka u svojoj posebnoj publikaciji ocenjuje da bitkoin ne ispunjava sve kriterijume neophodne da bi se smatrao elektronskim novcem, te da se na njega ne primenjuje Direktiva o elektronskom novcu (Electronic Money Directive – 2009/110/EC), kao ni Direktiva o platnim uslugama (Payment Services Directive – 2007/64/EC).\nPo pitanju mogućnosti plaćanja bitkoinom u Republici Srbiji, napominjemo da je prema odredbama Zakona o Narodnoj banci Srbije dinar novčana jedinica Republike Srbije i da se sve novčane obaveze iz poslova zaključenih u Republici Srbiji izražavaju u dinarima i izvršavaju sredstvima plaćanja koja glase na dinar, osim ako nekim zakonom nije drukčije određeno.\nTakođe, Zakonom o platnom prometu propisano je da se poslovi platnog prometa obavljaju u dinarima, a Zakonom o deviznom poslovanju propisano je da se plaćanje, naplaćivanje i prenos između rezidenata i između rezidenata i nerezidenata u Republici Srbiji vrši u dinarima, a izuzetno se može vršiti i u devizama u slučajevima koji su propisani ovim zakonom.\nPored toga, Zakonom o deviznom poslovanju, menjački poslovi su definisani kao poslovi kupovine od fizičkih lica i prodaje tim licima efektivnog stranog novca i čekova koji glase na stranu valutu. Takođe, Odlukom o vrstama deviza i efektivnog stranog novca koje se kupuju i prodaju na deviznom tržištu, utvrđeno je da banke i ovlašćeni menjači mogu kupovati i prodavati efektivni strani novac samo u valutama koje su navedene u toj odluci. S tim u vezi, bitkoin ne može biti predmet kupovine i prodaje od strane banaka i ovlašćenih menjača.\nImajući u vidu napred navedeno, upozoravamo da bitkoin ne predstavlja zakonsko sredstvo plaćanja u Republici Srbiji, niti može biti predmet kupovine i prodaje od strane banaka i ovlašćenih menjača. Ulaganje u bitkoin ili slične virtuelne valute koje ne izdaje centralna banka i za čiju vrednost ne garantuje centralna banka, iz napred navedenih razloga kao i činjenice da zbog toga ne postoje nikakvi mehanizmi zakonske zaštite ulagača, predstavlja rizik i može dovesti do finansijskih gubitaka. U skladu s tim, svako ko se upušta u ove ili bilo koje druge aktivnosti u vezi sa virtuelnim valutama čini to na sopstvenu odgovornost i samostalno snosi finansijske rizike koji proističu iz tih aktivnosti.“\nPrethodni tekstBanka Norveške izabrala motive za novu seriju novčanica


SDP: Domovina traži borbu za Crnu Goru koja pripada svima - Radio Tivat\n03 јун SDP: Domovina traži borbu za Crnu Goru koja pripada svima\nTrećeg juna obilježavamo graničnike crnogorske istorije. Prije četrnaest godina Skupština Republike Crne Gore proglasila je obnovu crnogorske nezavisnosti. Prije tri decenije Socijaldemokratska partija krenula je u trajanje na pravoj strani istorije – kaže se u saopštenju ove partije.\nU tri decenije u kojoj je vođen sramni bratoubilački rat ubijanja domovine Jugoslavije, ušlo se u sukob sa cijelim Ujedinjenim nacijama, promijenila tri državna oblika, pohara na narod na dobra iz najprosperitetnijeg perioda svih južnoslovenskih naroda – SDP je sve vrijeme bila neugasli plamen antiratne, građanske, nezavisne I evoratlanskeCrne Gore.\nPonosni da smo na početku tog puta bili dio Reformskih snaga Jugoslavije.Rame uz rame sa tada velikim LSCG-om, PEN-om, Monitorom, Maticom crnogorskom I brojnim stvaraocima I intelektualcima kojima smo još dužni da ih upišemo na zlatne stranice crnogorske istorije. SDP je I zahvaljujući njima sada jedini parlamentarni politički subject tri decenije na evropskoj strain crnogorske istorije. Nama na veliki ponos, ali i trajnu obavezu da čuvamo luču te nepokorene Crne Gore.\nNajveća pobjeda u politici je kad vaši progonitelji postanu, maker nevoljno, sledbenici vašihi deja. Ideje građanske države, multietničkog društva, nezavisne Crne Gore, evroatlanskih integracija. Sada su te vrijednosti ustavni temelj Crne Gore upisan našom rukom, na papiru onih koje su te ideje porazile. Ali uvijek svjesni da će sa velikodržavljem Iz okruženja biti borba neprestana kao I danas.\nBolje nego iko znamo da istorija nema konačne pobjede i da domovina traži borbu za Crnu Goru koja pripada svima. I u ovom vremenu tužne poplave sezonskih, satelitskih političkih subjekata, državu gdje je Pravda osnovna vrlina drušva, a zakon jednak zasve.\nSDP svojom prošlošću garantuje obećanja za budućnost. Spremni da budemo lider reformskih izazova I na poslednjoj fazi članstva u Evropskoj uniji. Da pobijedimo endemsku korupciju I nacionalšovinizam. Da okupljamo progresivne snage, a pobjeđujemo nazadnjake I šovinističke ideologije. Da gradimo evropsku Crnu Goru pravde I pristojnog života za sve njene građane. Kao najinternacionalnija partija iz Crne Gore nikada nijesmo pristajali da izborne pobjede budu porazi Crne Gore.\nPoštovani članovi I podržavaoci SDP-a ostaćemo posvećeni čuvanju ideja koje smo ugradili u temelj obnovljene nezavisnosti,ali I nesalomljvi da stvorimo državu koja pripada svima, usidrenu u sigurnoj evropskoj luci. Ovaj dan zaslužuje pravi događaj kada zdravstvene mjere to dozvole.\nDa je vječna Crna Gora i da joj nepokolebljivo služi Socijaldemokratska partija Crne Gore – zaključuje se u saopštenju SDP.


GateHouse isporučuje softver koji garantuje efikasnu i sigurnu komunikaciju između sistema. GateHouse podržava uživo praćenje i praćenje više od 100.000 sredstava u okviru različitih biznisa i isporučuje misiju kritičnih rešenja u satelitskoj komunikaciji. Svaki dan stotine firmi i vlasti širom sveta zavise od GateHouse-a.\nFirma Western Digital Corporation je jedan od najvećih proizvođača hard diskova u svetu. Oni imaju dugu istoriju u elektronskoj industriji uključujući proizvode za skladištenje informacija.


Mektić, zabraniti militante: "Srbska čast" planirala širenje, "Askeri" povezani s vehabijama - iBalkan.net\nSigurnosni izvještaj o djelovanju “Srbske časti” i “Askera”, kao i procjena opasnosti koju te organizacije predstavljaju za mir i sigurnost, do kraja sedmice trebalo bi da bude dostavljen Parlamentu BiH…\nSARAJEVO– objavljeno u kategoriji “Vijesti-Crna Hronika- Tehnologija- Evropa- Magazin” 21. 02. 2018. 07: 52- Mektić, zabraniti militante: “Srbska čast” planirala širenje, “Askeri” povezani s vehabijama\nMektić: Zabraniti militante\nNa pitanje da li nadležne institucije razmatraju mogućnost zabrane djelovanja “Srbske časti” i “Askera” u BiH, ministar Dragan Mektić dao je uopćen odgovor.\n– Ukoliko se utvrdi da bilo koja organizacija ili udruženje predstavljaju opasnost po mir i sigurnost građana, sigurno je da bi takve organizacije trebalo zabraniti. Bez obzira s koje strane dolazile. Ljudima su potrebni mir i ekonomski napredak, a ne militanti koji huškaju na nove sukobe – kaže Mektić.\nIzvještaje o sigurnosnoj situaciji, s posebnim naglaskom na djelovanje pomenutih organizacija, koje su proteklih dana dospjele u žižu javnosti, odvojeno sastavile sve policijske i sigurnosne agencije u BiH, otkrivaju izvori “EuroBlica”.\nU tim dokumentima se, prema tvrdnjama sagovornika “EuroBlica”, između ostalog navodi da “Srbska čast” zvanično nije registrovana kao nevladina organizacija ili udruženje u Republici Srpskoj, ali da su postojale tendencije da se to dogodi.\nS druge strane, u dijelu izvještaja koji se odnosi na “Askere”, zaključak je da se radi o organizaciji sa snažnim vehabijskim utjecajem, čiji je cilj radikalizacija bošnjačke omladine.\n– Na zahtjev članova Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost Parlamenta BiH, Ministarstvo sigurnosti je još početkom februara trebalo da dostavi izvještaj o djelovanju paravojnih organizacija na teritoriji zemlje. Međutim, taj posao se razvukao do kraja mjeseca. U sastavljanju tog dokumenta učestvovali su MUP RS-a, Federalna uprava policije, SIPA, OSA, kao i svih deset kantonalnih ministarstava unutrašnjih poslova – ističu ovi sagovornici.\nOpasna djeca i naivni kriminalci\nOni tvrde da su nadležne sigurnosne agencije prikupile prilično čvrste dokaze o tome da su pripadnici “Srbske časti”, organizacije koja je zvanično registrovana u Srbiji, planirali svoje širenje u Republici Srpskoj.\nU isto vrijeme je djelovanje “Askera”, prema njihovim riječima, “neodvojivo od aktivnosti radikalnih islamističkih grupa u Federaciji BiH”.\n– Članovima parlamentarne komisije bit će predstavljen izvještaj, koji je sastavljen od podataka svih sigurnosnih i policijskih agencija. Poslije toga je vjerovatno da će rasprava o sigurnosnoj situaciji biti održana u oba doma Parlamentarne skupštine BiH– tvrde izvori.\nMinistar sigurnosti BiH Dragan Mektić je potvrdio da bi izvještaj o djelovanju “Srbske časti” i “Askera” do kraja ove sedmice trebalo da bude predat članovima Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost Parlamenta BiH.\n'Srbska čast "Askeri" "Srbska čast" planirala širenje Mektić povezani s vehabijama zabraniti militante\nGardijan o vezama Dodikovih hiljada pušaka i dolaska Rusa\nMektić javno ismijao Dodika zbog ‘smaranja’ Vučića\nOscar, Leonardu DiCaprio\nGori crno- bijeli dio Istanbula, Eto postao trener\nErdogan, ko ubija u Siriji tokom ramazana nisu muslimani\nGulenu 1.900 godina…\nDnevni horoskop za 10. februar 2017.godine


Zbog policijske upotrebe suzavca, gumenih metaka demonstranti tužili vladu SAD - Izazov\nZbog policijske upotrebe suzavca, gumenih metaka demonstranti tužili vladu SAD\nNovi magazin 28. jula 2020. 23:48\nFoto : Beta/AP/Marcio Jose Sanchez\nDve grupe koje protestuju protiv američkih saveznih agenata poslatih u Portland da smire demonstracije ispred tamošnjeg federalnog suda, tužile su Ministarstvo unutrašnje bezbednosti navodeći da je prekršilo Ustav slanjem savezne policije da rasturi demonstrante suzavcem i gumenim mecima.\nGrupe „Zid mama“ i „Nemoj pucati u Portland“ podnele su tužbe protiv vršioca dužnosti ministra za unutrašnju bezbednost Čeda Volfa i drugih saveznih zvaničnika.\nČlanice grupe majki su gađane suzavcem više večeri uzastopno, povraćale su i nisu mogle da jedu ili spavaju zbog otrova bačenog na njih, navodi se u tužbi.\nTvrdi se da je ta taktika nezakonita i da prisustvo agenata u Portlandu krši osnovni princip američke demokratije jer federalni agenti vrše dužnosti lokalne policije rezervisane za lokalne vlasti i vlasti određene američke države.\nTužba je podneta u Okružnom sudu u Vašingtonu, pošto su gradonačelnik Portlanda i vođe još pet vodećih američkih gradova apelovali na Kongres SAD da proglasi nezakonitim to što američka vlada raspoređuje agente u gradovima koji ih ne žele.\n„Nečuvena upotreba savezne sile ove administracije u gradovima, uprkos protivljenju lokalnih vlasti, ne treba nikad više da se dogodi“, navodi se u pismu koje su vođama oba doma američkog Kongresa poslatli gradonačelnici Portlanda, Sijetla, Kanzas Sitija, Abukerkija, Nju Meksika i Vašingtona.\nDemonstranti zaposedaju Portland poslednja dva meseca, od policijskog ubistva crnca Džordža Flojda 25. maja tokom hapšenja u Mineapolisu.\nNekoliko sati pošto se dim jutros raščistio u Portlandu, ministar pravosuđa SAD Vilijam Bar je u Kongresu danaas branio agresivan odgovor saveznih agenata na građanske nemire. On je rekao da su „nasilni demonstranti i anarhisti oteli legitimne proteste podstaknute smrću Džordža Flojda“.\nVlada Libana pod pritiskom podnosi ostavku zbog eksplozije u Bejrutu\nTrampov savetnik direktno optužio Kinu da se meša u američke izbore\nLukašenko dominantan na izborima, pokrenuta istraga zbog nereda u…\nNemački ministar finansija u trci za kancelara naredne godine\nTramp još bira mesto za govor kojim će prihvatiti novu predsedničku…


CRNO-BELI U RASEJANJU: ,,KIŠA” GOLOVA – volimpartizan.net\nPočetna > Fudbal > CRNO-BELI U RASEJANJU: ,,KIŠA” GOLOVA\nNemanja M - May 16, 2017\nSedmicu iza naš obeležio je veliki broj pogodaka i asistencija naših bivših fudbalera.\nFulam Slaviše Jokanovića remizirao je sa Ridingom u prvom meču plej-ofa na Krejven Kotidžu (1:1).\nStefan Savić odigrao je svih 90 minuta revanš meča polufinala Lige šampiona sa Realom na Visente Kalderonu (2:1), kao i na gostovanju Betisu na kojem je postigao jedini pogodak za svoj tim (1:1). U redovima domaćih ceo meč je odigrao Darko Brašanac. Stevan Jovetić nema milosti prema kraljevskom klubu, i u novom duelu Sevilje i Reala je postigao pogodak ali je njegova ekipa ipak ubedljivo poražena na Bernabeu (4:1). Osasuna našeg Petra Vasiljevića savladala je za vikend na domaćem terenu Granadu (2:1). Saša Marković ušao je na teren u 66. minutu utakmice u kojoj je Kordoba kao domaćin slavila minimalnu pobedu nad ekipom Reus Deportiu. Rajko Bežančić odigrao je ceo meč protiv Tenerifa na domaćem terenu (2:2).\nAdem Ljajić odigrao je svih 90 minuta dok je Saša Lukić sa klupe odgledao meč u kome je Torino deklasiran kao domaćin od Napolija (0:5). Ivan Radovanović bio je standardan u redovima Kjeva na gostovanju Sampdoriji (1:1) dok je Nikola Ninković ušao na teren u 72. minutu meča u kome je Đenova minimalnim rezultatom poražena na gostovanju Palermu.\nMiloš Jojić zamenjen je u 76. minutu na gostovanju u Leverkuzenu (2:2), gde je postigao jedan pogodak i zabeležio novu asistenciju. Matija Nastasić odigrao je ceo meč protiv Hamburgera u Gelzenkirhenu (1:1).\nBayer Leverkusen vs FC Cologne – Highlights\nMaribor našeg Darka Milaniča poražen je na gostovanju Aluminiju (3:1).\nDanko Lazović zabeležio je dve asistencije dok je Marko Šćepović postigao novi pogodak u pobedi nad Ujpeštom na gostovanju (0:3), Lazović je zamenjen u 72. a Šćepović u 84. minutu meča. Dušan Brković bio je standardan na gostovanju Ferencvarošu na kome je njegov tim remizirao bez golova dok je Branko Pauljević ušao na teren u 83. minutu na gostovanju ekipi DVTK (2:2).\nNikola Đurđić zamenjen je u 76. minutu na gostovanju Alborgu (0:2).\nPAOK našeg Vladimira Ivića poražen je minimalnim rezultatom na Tumbi od AEK-a na startu plej-ofa.\nMilan Lukač bio je standardan u redovima Akhisara na gostovanju Osmanlisporu (0:4). Petar Grbić ušao je na teren u 80. minutu duela sa Sivasporom (1:1).\nBranislav Jovanović i David Manga odigrali su svih 90 minuta u pobedi nad Kirjat Šmonom (2:1).\nGregor Balažic bio je standardan u redovima Urala u duelu sa Krasnodarom (1:1), Zoran Tošić ušao je na teren u 76. minutu duela sa Arsenalom u Moskvi (3:0), dok je Aleksandar Miljković odigrao svih 90 minuta duela u kome je njegov tim u Permu minimalnim rezultatom poražen od vodećeg Spartaka.\nLjubomir Fejsa zamenjen je u 78. minutu duela sa Gimaraešom u Lisabonu (5:0). Benfika je ovom pobedom i matematički obezbedila novu titlu šampiona, čestitke Ljubi Fejsi!\nMiralem Sulejmani zamenjen je u 79. minutu duela sa Lucernom (4:1), u kome je svojim saigračima utabao put ka pobedi postigavši dva pogotka i upisavši jednu asistenciju.\nŽarko Tomašević vratio se posle dužeg odsustva na teren ušavši u igru u 9. minutu na gostovanju Varegemu (3:1). Ivan Obradović bio je standardan u redovima Anderlehta na gostovanju Brižu (1:1), a svih 90 minuta odigrao je i Luka Stojanović u duelu protiv Genka na domaćem terenu (0:2).\nMiroslav Radović zamenjen je u 76. minutu duela sa Termalicom u Varšavi (6:0), na kome je postigao novi pogodak.\nUroš Damnjanović odigrao je ceo meč protiv Prašova u Bratislavi (3:1).\nČikago našeg Veljka Paunovića savladao je na domaćem terenu Sijetl (4:1).\nAbubakar Oumaru zamenjen je u 57. minutu duela sa Vuhanom u kome je njegov tim kao domaćin poražen minimalnim rezultatom. Valeri Božinov odigrao je ceo meč na gostovanju Dalijenu i postigao jedini pogodak za svoj tim (1:1).\nPARTIZAN – VOŽDOVAC 2:1: IGRAČ UTAKMICE


Objavljen snimak prvog lansiranja rakete „H-35 uran“ sa broda „Smerč“ (video) - 24.09.2019, Sputnik Srbija\nMinistarstvo odbrane Rusije je objavilo snimak prvog lansiranja krstareće rakete „H-35 uran“ sa malog raketnog broda „Smerč“ u Japanskom moru. 24.09.2019, Sputnik Srbija\n14:50 24.09.2019 (Osveženo: 14:56 24.09.2019)\n© Ministerstvo oboronы RFPrvo lansiranje krstareće rakete H-35 "Uran" sa broda "Smerč"\nPrema informacijama Ministarstva, raketa „uran“ je pogodila pokretnu metu na vodi na udaljenosti većoj od 50 kilometara. „Smerč“ je pratilo 10 borbenih brodova i pomoćnih plovila iz Tihookeanske flote, kao i avioni iz pomorske avijacije.\nTrenutno je raketni brod „Smerč“ u fazi modernizacije, za šta su zaduženi Severoistočni centar za remont na Kamčatki i Centar za remont brodova „Daljzavod“ u Vladivostoku.\n„Smerč“ je opremljen sistemom za lansiranje protivbrodskih krstarećih raketa „uran“, kao i novim artiljerijskim oružjem.\nRanije je mali raketni brod „Smerč“ izveo paljbu iz novog brodskog topa AK-176MA kalibra 76 milimetara i modernizovanog šestocevnog automatskog topa AK-630 kalibra 30 milimetara.


DRI: Vojvodina sa najnižim stepenom šumovitosti u Srbiji, ali i u Evropi – SLOBODNA VOJVODINA\n„Prema podacima iz Strategije poljoprivrede i ruralnog razvoj Srbije za period 2014-2024. godine i Nacionalne inventure šuma iz 2009. godine, stepen šumovitosti u Srbiji je 29,1 odsto, dok bi prema postavljenim ciljevima u Prostornom planu Srbije od 2010. do 2020. godine, optimalna šumovitost trebalo da bude 41,4 odsto„, kazao je Pejović.\n„Da bi se postigla optimalna šumovitost, predviđena Prostornim planom pokrajine, šumovitost bi trebala da se uveća više nego duplo. U 14 opština Vojvodine, stepen šumovitosti je ispod jedan odsto„, upozorio je on.\n„Neophodno je promovisati implementaciju državnog upravljanja svim vrstama šuma, zaustaviti nezakonito krčenje šuma, obnoviti uništene šume i povećati pošumljavanje. Zato je cilj revizije bio da se utvrdi da li su subjekti revizije preduzeli aktivnosti, kako bi se postigla optimalna šumovitost u Srbiji, odnosno da li su preduzeli aktivnosti u cilju efikasnog planiranja, sprovođenja i nadzora u oblasti šumarstva„, rekao je predsednik DRI.\nRevizija je, pored ostalog, pokazala da u Srbiji nije u dovoljnoj meri uspostavljen efikasan nadzor u oblasti šumarstva, pa je tako u periodu od 2017. do 2019. godine od 82.000 metara kubnih bespravno posečenog drveta u državnim šumama kojima gazduju JP „Srbijašume“. Od toga se dve trećine odnosi na bespravne seče duž administrativne linije sa Kosovom i Metohijom.


Upis u TŠC Zvornik: Najviše interesovanja za tehničare drumskog saobraćaja i zavarivače, slobodna mjesta u elektro struci - infoBirač\nUpis u TŠC Zvornik: Najviše interesovanja za tehničare drumskog saobraćaja i zavarivače, slobodna mjesta u elektro struci\nU Tehničkom školskom centru u Zvorniku ove godine previđen je upis devet odjeljenja, odnosno 216 učenika, a prema podacima iz ove ustanove do danas je konkurisalo ukupno 170 učenika.\nGoran Grujić, direktor Tehničkog školskog centra kaže da su svršeni osnovci najviše interesovanja ove godine pokazali za smjerove tehničar drumskog saobraćaja i bravar-zavarivač, i ta odjeljenja su već popunjena, te za zanimanje hemijski tehničar.\n– Za razliku od prethodne godine kada je bilo veće interesovanje za elektro struku sada je najviše zainteresovanih za saobraćajnu struku te hemijske tehničare i zavarivače. Slobodnih mjesta imamo u zanimanjima tehničar CNC tehnologija, tehničar poštanskog saobraćaja te u elektro struci – navodi Grujić.\nOn je dodao da je bilo očekivano da će dosta učenika konkurisati za zanimanje bravar-zavarivač jer je deficitarno te će svi učenici uredbom Vlade Republike Srpske imati plaćen prevoz do škole te stipendiju 100 KM mjesečno.\n– Drugi dio upisnog roka završava se sutra, a učenici mogu da konkurišu za neko od slobodnih mjesta u periodu od 08 do 12 časova – naveo je Grujić.\nNakon prvog upisnog roka, svi koji nisu uspjeli da se upišu na predviđena zanimanja moće će da izaberu neko od slobodnih mjesta u julskom upisnom roku.\nSrebrenica: Ponovo pocijepani bilbordi sa slikom predsjednika Srbije


SLOBODAN ĐINOVIĆ: Treba što pre da povećamo zarade, inače ljudi odoše - Nira Press\nPočetna » SLOBODAN ĐINOVIĆ: Treba što pre da povećamo zarade, inače ljudi odoše\nU ovom momentu imate situaciju da nešto investirate, radite, a onda dobijete birokratsku odluku koja vas zaustavi, pa čekate, vrtite se u mestu. E, zato ljudi odlaze. Niko više nema život da ga potroši u čekanju, jer je toliko prilika, pa i van Srbije\nOdliv radne snage je alarmantan i što se pre suočimo sa tim, posledice će biti manje. Delovati bi trebalo već sada preventivno, a način je drastično povećanje minimalne cene rada, kako bismo ponudili što pre približno iste uslove koji su u okruženju i da tako zadržimo ljude – kaže Slobodan Đinović, generalni direktor i vlasnik Orion telekoma.\nU razgovoru za Magazin Biznis naš sagovornik, koji je i član Socijalno-ekonomskog saveta, ukazuje na to da bi drastično povećanje minimalne cene rada trebalo da se sprovede kao paralelni potez koji bi povukla država, a koja bi poslodavcima omogućila oslobađanje oporezivog dela zarada u što većem obimu.\n– Ne bi trebalo da pričamo o deset, dvadeset odsto povećanja minimalne cene rada, već o sto odsto. Ukoliko to sada ne učinimo, ta cena rada će biti drastično veća kada nam ljudi budu pobegli, a oni odlaze. Imate nas kao region, gde s jedne strane Hrvatska i Slovenija prednjače, a s druge, ostatak država gde je za trećinu manja minimalna cena rada. Trenutno je prisutan sezonski odliv radne snage u Hrvatsku i Sloveniju, a onda odliv iz Hrvatske u Nemačku. Bojim se da ćemo morati da plaćamo dramatično više radnike, samo da bismo ih zadržali ovde. Zato je bolje da sada delujemo kao poslodavci preventivno i da što pre stignemo naše okruženje, da ponudimo makar približno iste ulove cene rada i tako zadržimo ljude. Mislim da će to nas, kao poslodavce, manje da košta dugoročno, nego da radimo kao do sada povećanjem minimalne cene rada za desetak odsto.\n• Ipak, sektor telekomunikacija ima višestruko veće zarade od proseka, ali su migracije radne snage i tu izražene. Sa problemom radne snage suočava se ceo naš region. Na nedavno održanom Samitu 100 pričalo se o digitalizaciji, ali je naglašen i odliv radne snage. Stoga i pitanje, ko će da je sprovede ako nam ponestaje stručnih radnika?\n– Mislim da je velika tema odliv mozgova i to ne samo u kontekstu digitalizacije, već uopšte odliv ljudi. Demografija je već sada ogroman problem. Sve je manje ljudi, a kupovna moć ne raste toliko da možete da kompenzujete sa premijum proizvodima i uslugama ono što gubite zbog manje demografije. Angažovan sam u Socijalno-ekonomskom savetu i tamo u ime poslodavaca, zajedno sa sindikatima i Vladom, pregovaram o minimalnoj ceni rada i zaradi. Bojim se da nismo dovoljno agresivni u promenama.


Ponos opštine | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Aktuelno > Ponos opštine\nČetvoro mladih sportisa – Jovana Vasiljević, Ana Bjelić, Iris Jović Vujaković i Draško Jovanov, sa trenerima Borkom Kostićem i Branislavom Bjelićem bili su juče gosti predsednika Opštine Slađana Mančića.\nReč je o sportistima koji su medalje osvajali ne samo u regionu, nego i na evropskim i svetskim takmičenjima. Tako je Jovana Vasiljević osvojila zlatnu medalju na Evropskom kadetskom prvenstvu koje je početkom oktobra održano u Budimpešti, Iris Jović Vujaković je učestvovala na Letnjoj Univerzijadi koja je u avgustu održana u kineskom Tajpehu, gde je kao članica reprezentacije Srbije u tekvondou osvojila zlatnu medalju u ekipnoj konkurenciji, dok je Draško Jovanov osvojio treće mesto na Evropskom prvenstvu i prvo u Srbiji u prošloj godini – svi oni su članovi Tekvondo kluba „Zmaj“. Ana Bjelić iz Džudo kluba „Sloven“ je, kao reprezentativka Srbije, na Olimpijadi mladih u Budimpešti osvojila treće mesto, dok je na Svetskom prvenstvu za kadete u Čileu zauzela odlično sedmo mesto.\nOvi mladi ljudi još jednom su pokazali da je rumska opština poznata upravo po uspešnim sportistima u borilačkim sportovima.\nNa to je ukazao i Slađan Mančić koji im je čestitao na izuzetnim uspesima i istakao da lokalna samouprava dosta ulaže u sport. Ove godine je obezbeđeno preko 50 miliona dinara za finansiranje projekata u oblasti sporta od značaja za rumsku optšinu, u sportsku infrastrukturu i plaćanje termina za treniranje.\nTagovi: Predsednik Opštine Ruma Slađan Mančić, prijem sportista, Ruma


Vinski fitnes, vežbanje u vinogradu - TU Magazin\nBy redakcija on\t Sep 23, 2018 UGOSTITELJSTVO, ZANIMLJIVOSTI\nCantina Al Rocol je poljoprivredno vinsko gazdinstvo koje se nalazi u mestu Ome u blizini grada Breša u Lombardiji, ovaj deo i inače je jedna od najboljih vinskih regija u Italiji, pa zato i ne čudi činjenica da su baš ovde odlučili da krenu sa novinama.\nPoznato je Italijani umeju da uživaju u životu, i da im ništa nije strano, pa su tako sada spojili berbu grožđa i sportsku aktivnost u vrlo kompatibilnu zabavu u vinogradima, vinski fitnes. Gosti koji dolaze u berbu imaće priliku da vežbaju u vinogradima, pod budnim okom posebnog vinskog trenera fintesa.\nNjegov posao je da vodi polaznike, uvodi ih polako u sve svakodnevne aktivnosti koje se odvijaju u vinogradu i predstavlja im branje grožđa. Kao nagradu za uloženi trud, gostima-beračima se na kraju svakog treniga služi po koja čaša vina, vrlo često i neki proizvod u kome su oni učestvovali i dali svoj doprinos.\nVinski fitnes je rezervisan za manje grupe, a održava se svake nedelje u septembru, a Cantina Al Rocol je seosko gospodarstvo u kome je moguće i prenoćiti.


Ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popoviæ obišao je kompaniju "Šnajder elektrik DMS" u Novom Sadu, poruèivši da je impresioniran onim što je video.\n"Impresionirani smo onim što smo videli jer je to nešto najbolje i najkvalitetnije što Srbija može da ponudi celom svetu. Proizvodi, odnosno softveri kompanije DMS koriste se na svim kontinentima. U poslednjih 10 godina izvezli su softvere u najveæe zemlje sveta, od Amerike do Argentine, Kube, Afrike, Indije, praktièno svih kontinenata na svetu", rekao je ministar.\nPopoviæ je dodao da je to mesto na kojem se nalazi najbolji spoj nauke i privrede, kao i da mladi koji završe fakultete imaju moguænost da rade u najboljim, ako ne i boljim uslovima nego njihove kolege iz drugih zemalja.\n"Potencijali izvoza softvera i znanja, pameti ove kompanije, Novog Sada i tehnièkih univerziteta Srbije su ogromni i DMS zaista zaslužuje najveæe pohvale. Oni su deo jednog velikog sistema jedne od najveæih svetskih kompanija 'Šnajder elektrik', a u okviru tog sistema oni postižu neviðeno dobre rezultate", zakljuèio je Popoviæ.\nDirektor kompanije DMS Dragan Popoviæ kazao je da je interesovanje Vlade za IT sektor, kao i celokupan program DMS-a, veoma bitno, i dodao da je interes kompanije da proširi poslovanje sa države na državu.\nKompanije poput Gugla, Majkrosofta, IBM-a traže naše kadrove, traže saradnju sa nama i na taj naèin mi postižemo da se naš softver širi zemlju po zemlju, na sve kontinente, dodaje on.\nBitno je naglasiti da Tehnološki parkovi od Amerike do Rusije iskazuju ogromno interesovanje za saradnju sa novosadskim Tehnološkim parkom i smatram da æemo u skorije vreme istupiti sa konkretnim ugovorom sa njima, a sliène ugovore napraviæemo sa ostalim svetskim i evropskim univerzitetima.\nDirektor DMS-a je objasnio da strane kompanije pokazuju veliko interesovanje za kadrove školovane u Novom Sadu kao i da bi kruna toga bila kada se ne bi izvozili resursi, veæ produkti, èime bi svi u našoj zemlji mnogo bolje živeli.


MapSoft - Registar zagađivača (LRIZ)\nDigitalna evidencija o sistemskim izvorima zagađivanja, tipovima, količinama, načinu i mestima ispuštanja zagađenja u vazduh, vodu, zemljište, kao i količinama, načinima i metodima odlaganja otpada...\nKljučni faktor u realizaciji aktivnosti jedne moderne uprave koja se bavi pitanjima zaštite i unapređenja životne sredine je primena modernih informacionih i telekomunikacionih tehnologija.\nLRIZ je web aplikacija, dostupna na javnoj adresi, za čije je korišćenje neophodno posedovati pristupne podatke.\nKako bi se smanjila mogućnost unosa pogrešnih podataka, LRIZ poseduje implementirane automatske kontrole konzistentnosti prilikom unosa podataka.\nNeke od najbitnijih funkcionalnosti LRIZ-a su notifikacije i izveštavanje, zasnovano na detaljnim analizama prikupljenih podataka.\nUspostavljanjem baze podataka lokalnog registra izvora zagađivanja dobija se standardizovana, strukturno razvijena računarska baza podataka o emisiji i prenosu zagađujućih materija iz tačkastih izvora iz koje se mogu generisati izveštaji u vidu tabelarnih izveštaja i tematskih karata.\nLRIZ ima mogućnost jednostavne nadogradnje sistema, realizovan je kao savremena web aplikacija sa centralnom bazom podataka na srpskom jeziku, a maksimalno je fleksibilan u smislu konfigurisanja i finog podešavanja sistema preko velikog broja raspoloživih parametara koje administratorski korisnici (zaposleni u upravama) koriste za održavanje i proširenje sistema i administraciju. kao što su dodavanja novih korisnika i njihovih prava, opštih parametara sistema koji utiču na performanse i nadgledanje rada sistema.\nUNOS PODATAKA O IZVORIMA ZAGAĐIVANJA OD STRANE KORISNIKA, A NE ZAPOSLENIH U UPRAVAMA\nOsim osnovne ideje da se unos podataka o izvorima zagađivanja sa zaposlenih u upravama prebaci na kompanije koje imaju obavezu da prijavljuju tipove, količine i mesta ispuštanja zagađenja u vazduh, vodu, zemljište, kao i količinama, načinima i metodima odlaganja otpada, implementacija LRIZ-a za cilj ima i:\npovećanje kapaciteta obrade dostavljenih podataka;\nveću dostupnost podataka svim relevantnim korisnicima;\npovećanje kvaliteta unetih podataka uspostavljanjem automatizovanih kontrola i\nomogućavanje prostorno-vremenske analize podataka.\nIzgled Lokalnog registra izvora zagađivanja\nPrijavite se za korišćenje demo verzije LRIZ-a\nMolimo, popunite sva zahtevana polja\nNakon slanja osnovnih podataka bićete kontaktirani od strane stručnjaka našeg IT sektora\nSekretrijat za zaštitu životne sredine grada Beograda


Emanuel makron i Angela Merkel, Foto: EPA/PETER KLAUNZER\nSve je lepo navedeno...\nObjavljeno: 27.05.2019. 06:57h\nPolitiko piše o ovogodišnjim izborima za Evropski parlament, navodeći 12 osoba za koje smatra da su uništili ovogodišnje izbore.\nMala izlaznost, komplikovan i nerazumljiv sistem, slaba povezanost birača i ishoda, poslanici koji su znali da će biti ponovo izabrani, a da nisu ni prstom mrdnuli, piše Politiko.\nEU je potrošila desetine miliona evra pokušavajući da ubedi građane da glasaju, ali nije učinila ništa da pomogne milionima ljudi koji imaju problem sa vidom ili invaliditet, a koji se muče da dođu do propagandnih materijala i biračkih mesta, navodi "Politiko".\n"To je bila dobra geopolitika, ali katastrofa za izlazak na evropske izbore. Učešće birača od tada je sve manje i sada je na kritičnom nivou. U zemljama koje su se pridružile EU od 2004. godine, izlaznost u proseku iznosi samo 29 procenata. U međuvremenu, fiskalna ograničenja vezana za evro pružila su evroskeptičkim silama povod za ujedinjenje", piše Politiko.\nDalje se navodi aktivistkinja Simon Vej, koja je bila i prvi predsednik direktno izabranog Evropskog parlamenta, a koja se smatra jednim od krivaca za upropašćavanje EP jer u poređenju sa njom svi drugi, prema oceni "Politika", izgledaju slabo.\nSajt konstatuje da je bivša evropska komesarka Nili Kros izgradila reputaciju u borbi protiv monopola i preuzela vođstvo od SAD u politici zaštite konkurencije, a svojim uspehom je otkrila suštinu EU - da prava moć nije u Evropskom parlamentu niti među glasačima koji biraju poslanike, već u rukama evropskog komesara za tržišnu konkurentnost.\nDalje se navodi da je Manfred Veber, glavni kandidat za predsednika Evropske komisije, nastupio pod sloganom "Moć Vebera", a 2018. godine imao vodeću ulogu u pokušajima da se u EP stvore "transnacionalne liste" - koje bi podrazumevale preraspodelu mesta Velike Britanije nakon Bregzita u jedinstvenu listu širom EU, što bi kandidatima omogućilo da se takmiče za podršku na kontinentu, a ne samo u svojim državama.\nKada je došlo vreme da njegova Evropska narodna stranka izabere kandidata za predsednika Komisije, Veber je izbegao primarnu debatu, a nije prisustvovao ni prvoj međustranačkoj debati u Mastrihtuniti se istakao u susretima sa rivalima, dodaje "Politiko".\nOsnivač Fejsbuka Mark Zakerberg se isto našao na listi osoba koje su uništile izbore time što je dozvolio da se dezinformacije i lažne vesti šire po toj društvenoj mreži i postanu svojevrsno oružje stranaka.\nNa šestom mestu je evropska komesarka za pravdu, zaštitu prava potrošača i jednakost polova Vera Jurova koja se nije mnogo aktivirala uoči izbora kako bi obezbedila svim glasačima da mogu da iskažu svoje mišljenje.\nKao razlog za to navodi se što ona nije preporučila korišćenje regionalnih subvencija za renoviranje biračkih mesta kako bi ih učinila dostupnim osobama s invaliditetom, niti je radila kako bi osigurala da materijali za kampanju budu dostupni i na Brajevom pismu, a nije ni predložila da se osigura nominacija više žena komesara.\nBivši belgijski premijer Elio di Rupo odgovoran je za državnu reformu koja je promenila belgijski izborni ciklus povezivanjem evropskih izbora sa nacionalnim izborima, čime je garantovao da se debate na nivou EU ignorišu u Briselu.\nHolandski premijer Mark Rute našao se na osmom mestu zbog, piše "Politiko", strahovanja od rasta populista širom EU i njihove najave da će se ujediniti u evroskeptičnu poslaničku grupu.\nZa izbore za Evropski parlament rekao da imaju malu vrednost, jer na njih ionako malo ljudi i izlazi.\nDanski poslanik Morten Meseršmit koji je 2014. godine izabran sa najvećim brojem glasova , u međuvremenu je postao sinonim za skandal zbog zloupotrebe oko 400.000 evra poreskih obveznika koje mu je EU dala.\nNa desetom mestu našla se britanska premijerka Tereza Mej koja je stvorila mnogo dodatne birokratije za EU ove godine, koja nije očekivala da će Britanci ostati toliko dugo u Uniji.\nZbog toga je na biračke spiskove bilo potrebno da se doda bar još 15 miliona ljudi.\nHRVATI IZVISILI! Svi građani EU moći će da rade bez dozvole u OVOJ ZEMLJI osim njih\nNemačka kancelarka Angela Merkel takođe se našla na listi jer nije bila mnogo aktivna tokom predizbornih kampanja. Ona nije okupila fanove evropskog projekta, već je umesto toga bez entuzijazma podržala Manfreda Vebera, do sada, prema oceni "Politika", najslabijeg favorita za predsednika Evropske komisije, a zatim je prepustila operativni posao svojoj naslednici Anegret Kramp-Karenbauer.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron takođe se našao na listi, a kako piše "Politiko" on je, umesto da redefiniše evropski politicki pejzaž, dobio pad rejtinga kod kuće, a nije se mnogo bavio ni reformama koje su očajnicki potrebne izboru za predsednika Evropske komisije.\nEvropski parlamentIzboriEUEvropska unijaHelmut KolAngela MerkelEmanuel Makron


Bekam, bivši fudbaler Mančester junajteda, Milana, Real Madrida i LA Galaksija, u februaru je kupio franšizu američke profesionalne lige MLS za klub u Majamiju.\nDa bi zapravo mogao da otvori klub, Bekam mora prvo da završi stadion. Njegova poslovna grupa, "Bekam Majami junajted", saopštila je da će nastaviti da traži alternativnu lokaciju, prenosi BBC.\nSportski "dilovi" u Majamiju su pod lupom javnosti nakon što je 2011. godine Grad odobrio 500 miliona dolara iz budžeta za izgradnju novog stadiona za bejzbol tim Majami Marlins, što je izazvalo gnev građana.\nKad je u februaru kupio franšizu, Bekam je najavio da će njegova poslovna grupa samostalno finansirati izgradnju stadiona, bez pomoći Grada.\n"Imaćemo prave investitore. Kad kažem investitore, mislim na one koji imaju strast prema ovoj igri", kazao je, obećavajući i da će napraviti "fudbalski klub koji će biti voljen od strane miliona, ne samo u Majamiju, nego i šire".


Pobednik US Opena iz prošle godine ukazao je, u razgovoru sa novinarima, da želi da se vakciniše do kraja novembra, ali je pitanje samo kojom vakcinom.\n- Nisam još vakcinisan. Želim da čekam na Novavaks vakcinu, jer mi je moj lekar rekao da je ona jako dobra - kazao je Tim.\nPošto je za učešće na Australijan openu postoji rok da teniseri koji žele da učestvuju na turniru moraju biti potpuno imunizovani do 26. novembra, Tim je kazao da, ako je moguće, čekaće da Novavaks dobije odobrenje, a ako ne primiće neku drugu vakcinu.\nTim se još uvek oporavlja od povrede i nada se da će početkom novembra moći ponovo da trenira.\nAko oporavak njegove desne ruke bude išla po planu Tim sredinom decembra želi da se vrati na teniski teren u Abu Dabiju na egzibicionom turniru.


Porodični vikend u „Cineplexx-u“ | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPorodični vikend u „Cineplexx-u“\nPorodični vikend, zabava koja se održava svakog prvog vikenda u mesecu u bioskopu „Cineplexx Kragujevac Plaza“ održaće se 1. i 2. decembra.\nTokom ovog vikenda, od 12 do 17 časova, posetioci bioskopa „Cineplexx“ moći će da pogledaju aktuelne filmove za decu i porodicu, kao što su „Tajna kuće krokodila“, „Razbijač Ralf 3D“, kao i film „Pet legendi“, kome će ovo biti prvi vikend prikazivanja.\nPremijera filma „Deda Mraz je pao na zemlju“, praznične avanture o nestašnim klincima, zakazana je za 1. decembar\nDeo Porodičnog vikenda su i zabavni prateći programi. Gostovaće mađioničari, balondžije, animatori, a mali posetioci će moći i da stvaraju u raznim radionicama. Mališane koji tada posete bioskop „Cineplexx“ očekuje „Mali Politikin zabavnik“ na poklon.\nKao i tokom prethodnih Porodičnih vikenda, obezbeđeni su popusti za članove Porodčnog film kluba.


CENA POLOVNIH AUTOMOBILA OTIŠLA U NEBESA: Za vozila stara od 10 do 15 godina 47\t79\nDušan Žugić\t 27.04.2021. 13:35h\nVeze Republike Srbije i Republike Srpske su neraskidive, saradnja na svim nivoima uspešno se odvija, i to je nam je zajednički prioritet, izjavio je predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović danas nakon sastanka u Banja Luci sa predsednikom Vlade Republike Srpske Radovanom Viškovićem.\nVojvodina je snažno posvećena saradnji sa Republikom Srpskom i ona je u protekle četiri godine značajno unapređena. Vojvodina kao jedan od najrazvijenijih srpskih krajeva ima obavezu i potrebu da radi na zajedništvu, povezivanju naših ljudi, institucija i ustanova, jer sve to rezultira i razvojem ekonomija, izjavio je predsednik Mirović.\nNa današnjem sastanku dogovoren je zajednički nastup naših privrednika na međunarodnim sajmovima što će biti prilika za promociju zajedničkih potencijala, rekao je Višković i dodao da je bilo reči i o razmeni iskustava u sferi privlačenja stranih investicija i korišćenja sredstava iz EU fondova.\nMi na delu pokazujemo bratstvo, solidarnost, zajedništvo, pokazujemo da nam je stalo do naroda Republike Srpske i da naša zajednička politika mora biti politika usmerena na korist svih građana. Uz podršku predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića svi zajedno ćemo se potruditi da obezbedimo uslove da se život u Kostajnici što pre vrati u normalu, rekao je predsednik Mirović.


Porasla industrijska proizvodnja u EU - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n13. dec. 2018. 11:44 Objavljeno u PRIVREDA\nLUXEMBOURG – U oktobru 2018. godine sezonski prilagođena industrijska proizvodnja u Evropskoj uniji i evropodručju je porasla za 0,2 odsto, u odnosu na prethodni mjesec septembar.\nNa godišnjem nivou industrijska proizvodnja je porasla za 1,3 odsto u EU i za 1,2 odsto u evropodručju, objavio je u srijedu Eurostat.\nU Evropskoj uniji je na mjesečnom nivou najviše porasla proizvodnja kapitalnih proizvoda i to za 0,8 odsto, dok je proizvodnja energije, u mjesecu oktobru u odnosu na septembar, pala za 1,4 odsto.\nNa godišnjem nivou u EU najveći rast proizvodnje je zabilježen opet kod proizvodnje kapitalnih proizvoda i to za 3,3 odsto, a najveći pad u proizvodnji energije i to za 1,7 odsto.\nU evrozoni je na mjesečnom nivou najveći rast zabilježen u proizvodnji kapitalnih proizvoda, za 1,0 odsto dok je najveći pad zabilježen kod proizvodnje energije, za 1,7 odsto, a na godišnjoj razini se takođe najviše povećala proizvodnja kapitalnih dobara za 3,7 odsto a najviše pala proizvodnja energije i to za 3,1 odsto.\nNajveći porast industrijske proizvodnje na mjesečnom nivou je zabilježen u Litvi i to za 7,4 odsto te Sloveniji za 2,5 odsto dok su najveća smanjenja registrirana u Finskoj za 2,6 odsto i Grčkoj za 1,5 odsto.\nMeđu državama članicama za koje su dostupni podaci, najveći porast industrijske proizvodnje na godišnjem nivou zabilježen je u Litvi i to za 9,2 odsto zatim u Irskoj za 6,1 odsto dok je najveći pad industrijske proizvodnje registriran u Hrvatskoj i to od 2,4 odsto te Latviji, 1,9 odsto.\nKljučne riječi: eu, industrijska proizvodnja, izbor, rast\nHrvatska u septembru imala najveći porast industrijske proizvodnje među zemljama EU\nU BiH i u novembru zabilježen rast industrijske proizvodnje\nU januaru zabilježen rast industrijske proizvodnje


NBS tvrdi da neće biti velikog rasta inflacije - Biznis i Finansije\nHome\tVestiBiznis & Finansije\tNBS tvrdi da neće biti velikog rasta inflacije\nNBS tvrdi da neće biti velikog rasta inflacije\nNarodna banka Srbije reagovala je na pisanje medija o velikom broju poskupljenja i mogućnosti podizanja inflacije. U saopštenju NBS odbacuje mogućnost za značajniji rast inflacije iako ne negira da je slabljenje dinara uticalo na rast nekih cena.\nIako je inflacija, prvi put u poslednjih nekoliko decenija, niska i stabilna, a njen nivo uporediv s nivoom inflacije u drugim evropskim zemljama, u medijima se pojavljuju vesti o „predstojećim talasima poskupljenja“. Narodna banka Srbije podseća da se od oktobra 2013. međugodišnja inflacija uglavnom kreće oko 2%, pri čemu je u junu dostignut i njen 50-godišnji minimum. Međutim, bombastični novinski naslovi, zasnovani na najavama poskupljenja nekoliko proizvoda u pojedinim prodavnicama, šalju pogrešnu sliku i nepotrebno stvaraju paniku u javnosti.\nPrema projekcijama Narodne banke Srbije, od drugog tromesečja 2015. doći će do umerenog rasta inflacije i njenog vraćanja u granice dozvoljenog odstupanja od cilja (4 ± 1,5%) sredinom godine, ali do sveopšteg, znatnog rasta cena svakako neće doći. Naravno, poskupljenja pojedinih proizvoda su u slobodnoj tržišnoj privredi, kakva je srpska, očekivana pojava i ona se dešavaju i u mnogo stabilnijim privredama od naše.\nKolika će biti ukupna inflacija zavisi od kretanja cena velikog broja proizvoda i usluga koji ulaze u indeks potrošačkih cena. Neke od njih u tekućem periodu padaju (npr. benzin), neke rastu (npr. kućna hemija), a neke stagniraju. Narodna banka Srbije svojim merama ne može da utiče na kretanje cena pojedinačnih proizvoda, ali može da obezbedi uslove u kojima je opšti rast cena u proseku skroman, kao što je bio slučaj u poslednjih 15 meseci.\nNije sporno da deprecijacija dinara, koja se najčešće navodi kao razlog poskupljenja, pri ostalim nepromenjenim uslovima utiče na rast cena uvoznih proizvoda, a time i na rast inflacije. Međutim, uslovi nisu nepromenjeni. Svetske cene nafte su u drugoj polovini 2014. godine prepolovljene, što je uslovilo pojeftinjenje naftnih derivata kod nas. Nešto skromniji pad zabeležile su i svetske cene primarnih poljoprivrednih proizvoda, što utiče na smanjenje troškova u proizvodnji hrane, a treba imati u vidu i da je inflacija u Evropskoj uniji, iz koje uvozimo dve trećine proizvoda, blizu nule. Istovremeno, Vlada je merama fiskalne konsolidacije dodatno pojačala dezinflatorne pritiske po osnovu niske agregatne tražnje i time dodatno suzila prostor za eventualna poskupljenja. U takvim uslovima slabljenje dinara iz prethodnog perioda zapravo ublažava dezinflatorne pritiske i doprinosi da se inflacija ne približi nuli ili čak ode u minus, sa svim negativnim uticajima na privrednu aktivnost, što se dogodilo u mnogim zemljama u okruženju.\nNarodna banka Srbije procenjuje da će inflacija početkom 2015. godine biti izuzetno niska, a da će nakon toga doći do njenog umerenog rasta i vraćanja u granice dozvoljenog odstupanja od cilja (4 ± 1,5%), kao i da će na srednji rok ostati stabilna na tom nivou. Tome će, pored očekivanih korekcija regulisanih cena, pre svega struje, doprineti i postepeno iščezavanje dezinflatornih efekata po osnovu pada cena primarnih proizvoda. U svakom slučaju, uvereni smo da će se predviđanja o snažnom rastu inflacije i ovaj put pokazati netačnim, s čim se slažu i finansijski sektor i privreda, budući da su im inflaciona očekivanja stabilna i u granicama cilja gotovo godinu dana.


Vojvođanski derbi 6. kola KLS-a: Voša dočekuje Dunav\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 29.Okt.2020, 20:37\nUtakmicama Pirot - Kolubara i Vojvodina - Dunav, počinje 6. kolo Košarkaške lige Srbije. Utakmica, okarakterisana kao vojvođanski derbi kola, odigraće se u petak od 20 časova u maloj sali Spensa.\nUkoliko Novosađani u petak dođu do šeste pobede u isto toliko kola, to bi bio novi rekord u klupskoj istoriji i najbolji start sezone u tom takmičenju.\nNa liderskoj poziciji izdvojili su se ubedljivim dvocifrenim pobedama nad Slobodom, OKK Beogradom, Metalcem i Pirotom, dok je trijumf protiv Dinamika u prošlom kolu bio jedini u kojem su osetili napetost u završnici meča.\nS druge strane, nakon tri poraza, Dunav iz Starih Banovaca...\nIzvor: JužneVesti.com, 30.Okt.2020, 10:56\nŠesto kolo Košarkaške lige Srbije otvoriće utakmica Pirota i Kolubare koja se igra u Pirotu, večeras od 19 sati. Drugi predstavnik juga Srbije - aleksinački Napredak, takođe igra na domaćem terenu, a meč sa Vršcem u kojem su favoriti igra se u subotu od 19 sati...Dve utakmice KLS-a na programu...


Budžet Vojvodine za 2019. 74,4 milijardi dinara\nTanjug 11. decembra 2018. 13:29\nNOVI SAD – Predsednik vojvođanske vlade Igor Mirović saopštio je danas da je vlada usvojila predlog budžeta pokrajine za iduću godinu u iznosu od 74,4 milijardi dinara i da očekuje da ga Pokrajinska skupština usvoji 20. decembra.\n„Ne trošimo novac za administraciju i njene troškove, nego za namene za koje građeni očekuju“, rekao je Mirović i naveo da će najveći deo novca i naredne godine, pored ulaganja u infrastrukturu i zdravstvo, biti usmeren u privredu i poljoprivredu, tamo gde se i stvara bruto domaći proizvod.\n„Najveći deo novca ulaže se u infrastrukutu i opremanje zdravstvenih centara. Podetiću vas da Vlada upravlja sa 35 radnih jedinica, klinika i instituta u okviru zdravstva“, rekao je Mirović i dodao da je planirano ulaganje u poljoprivredu, kao i za programe Razvojne agencije koje daje profesionalne podsticaje domaćim kompanijama za ekonomski razvoj.\n„Majke koje su nezaposlene i koje rode treće ili četvrto dete od 1. januara primaće 15.000 dinara mesečno u trajanju od dve godine“, dodao je Mirović.\nU najznačajnije investicije koje su planirane za narednu godinu jesu i ulaganja u izgradnju Studentskog kulturnog centra, rekonstrukcija kompleksa „Heterlend“ kod Novog Bečeja, nabavka 10 vozila za prevoz pacijenata na dijalizu, sufinansiranje dva akceleratora i adaptacija prostora za njihov smeštaj u Institutu za onkologiju u Sremskoj Kamenici, adaptacija Gimnazije „Isidora Sekulić“ u Novom Sadu, te projekat e-uprave.


FOTO: U Bihacu odrzan operativni sastanak BITNET konzorcija Europske poduzetničke mreže u FBiH\nRazvojna agencija USK je bila domacin sastanka konzorcija EEN mreze za Federaciju BiH, koji se je odrzao u Bihacu 15.11.2018.godine.\nAnalizirane su i definisane projektne aktivnosti do kraja projektnog perioda te je su predstavljene aktivnosti za 2019-tu godinu. Konzorcij je dobio obavijest Evropske komsije da su prpjektni prijedlozi za 2019-tu ocjenjeni pozitivno te se može pristupiti pripremama za potpisivanje novih ugovora.\nEvropska preduzetnička mreža u BiH aktivna je od 2008. godine. Osnovni zadatak joj je da pruži podršku malim i srednjim preduzećima te na taj način poveća njihov inovativni kapacitet. Najveći je projekat Evropske komsije te, između ostalog, podržava zemlje koje je su KOSMO programu. Jedna od tih zemalja je i BiH koja je među posljednjim ušla u KOSMO projekat. Na Konzorciju su analizirane i definisane projektne aktivnosti te je predstavljen projekat koji će se realiziati iduće godine.\nDo kraja ove godine mi ćemo pomagati našim privrednim subjektima, da uspostave poslovnu saradnju sa privrednicima iz EU, ustvari to je osnovi cilj ovog projekta. Naravno da ćemo kroz druge aktivnosti, tačnije BE TO BE sastanke koje ćemo održati do kraja godine između naših privrednika i privrednika iz EU, nastojati da pomognemo privrednicima da izvezu svoje proizvode na teritorij EU, dodaje Samir Jodanović, direktor Razvojne agencije USK-a.\nKonzorcij Evropske preduzetničke mreže između ostalog i organizacija INTERA Tehnološki park Mostar, koji žele da potaknu što veći broj mladih ljudi da pokrenu svoj vlastiti biznis.\nI u tom smislu organizujemo različite događaje i imamo posebne programe koje zovemo START UP Akademija, koji omogućavaju upravo onima koji imaju neku inovativnu ideju i u stanju su napraviti nesto inovativno, softvere, aplikacije za mobitel, ali nemaju osjećaja i vještina kako da od toga stvore biznis,iz nedostatka iskustva i upravo je to naša zadaća da im pomognemo da sagledaju poslovnu stranu njihove ideje, kazao je Mladen Kostić, tehnički direktor INTERA Tehnološki park Mostar.


BIRN: Pakt Juronjuza i Telekoma – zakon u raljama politike - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » BIRN: Pakt Juronjuza i Telekoma – zakon u raljama politike\nBIRN: Pakt Juronjuza i Telekoma – zakon u raljama politike\nNa svečanoj ceremoniji početkom maja povodom dolaska Juronjuza u Srbiju, premijerka Ana Brnabić istakla je da će to značiti „više medijskog pluralizma, poštovanje najvših profesionalnih standarda, pre svega objektivnosti i nepristrasnosti, ali takođe manje senzacionalizma, a više proverenih, tačnih i potpunih informacija“.\nMeđutim, piše BIRN, pojedini stručnjaci u zemlji i regionu, sa skepsom posmatraju partnerstvo Telekoma, preduzeća u većinskom državnom vlasništvu i evropskog informativnog kanala u većinskom vlasništvu egipatskog milijardera Nagiba Savirisa, ali koji ima i značajnu finansijsku podršku EU.\nSagovornici BIRN smatraju da je akvizicija Telekoma i Juronjuza u suprotnosti sa Zakonom o elektronskim medijima, koji propisuje da preduzeća u državnom vlasništvu ne mogu da osnivaju medije i ističu da bi „neutralna“ urednička politika Juronjuza mogla da posluži za stvaranje iluzije pluralizma i medijskih sloboda u zemlji.\nU Juronjuzu, koga finansiraju i evropski poreski obveznici i koji ima brojne evropske javne servise među svojim deoničarima, nisu želeli da odgovaraju na pitanja BIRN.\nKao razlog navode nezadovoljstvo prethodnim tekstom, koji se bavi njihovim poslovima i za koji kažu da nisu citirani u adekvatnoj meri, kao i da su izvučeni iz konteksta.\nBrankica Petković, istraživačica medija koja vodi Centar za medijsku politiku ljubljanskog Mirovnog instituta, komentarišući sporno medijsko partnerstvo, kaže da država Srbija praktično „krši sopstveni zakon“.\n„Ovo je pre svega jedno pravno nasilje koje može da ima ozbiljne posledice, jer su uključeni politički akteri najviše razine. Takođe, teško je poverovati da se Juronjuz, koji ima evropske javne servise kao deoničare, nije uputio u medijsko zakonodavstvo Srbije, jer je to prva stvar koju bilo koji investitor uradi kada negde dolazi“, ističe Petković.\nJuronjuz je u julu 2019, tokom zvanične posete predsednika Francuske Emanuela Makrona Beogradu, objavio da će lansirati Juronjuz Srbija, informativni kanal i digitalnu platformu namenjenu publici srpskog govornog područja i to u partnerstvu sa HD WIN, firmom u vlasništvu Telekoma, a koja se od marta 2020. zvanično zove Arena Channels Group.\nMajkl Peters, generalni direktor Juronjuz, izjavio je tom prilikom da je cilj stvaranje „kvalitetnog nezavisnog kanala“.\nMeđutim, Zakon o javnom informisanju i medijima, koji je donet 2014. godine, predvideo je povlačenje države iz vlasništva nad medijima, što se nije dogodilo do danas.\nSuprotno tome, Telekom Srbija, akcionarsko društvo u kom država ima 58 odsto vlasništva, pokupovala je brojne medije poslednjih godina, a te akvizicije su ostale bez reakcije nadležnih institucija.\nRegulatorno telo za elektronske medije (REM) je u septembru prošle godine izdalo dozvolu za pružanje medijskih usluga i televiziji Juronjuz. U izjavi za medije, u REM su istakli da je odluka doneta na osnovu pozitivnog mišljenja Ministarstva informisanja iz 2012. godine, kada su Telekomu izdali dozvolu za Arenu sport. Tada je Ministarstvo navelo da to što je Arena Sport u vlasništvu Telekoma nije prepreka za izdavanje dozvole, jer je Telekom akcionarsko društvo koje se „ne finansira iz javnih prihoda, već isključivo od delatnosti koju obavlja“, obrazlažu u REM.\nJudita Popović, članica Saveta REM, ne slaže se sa odlukom tog regulatornog tela, navodeći da država po zakonu ne sme da osniva svoj medij i na taj način širi svoj uticaj u javnom prostoru.\n„Ministarstvo informisanja je izvršna vlast. Vi kao nezavisno regulatorno telo nemate šta da tražite mišljenje od izvršne vlasti. To je nonsens. REM se uvek ponaša ovako kada je reč o slučajevima u kojima se vidi politički uticaj na medije. To je formalno telo koje ne radi svoj posao i to se već dugo zna, nije više ni vest“, kaže Popović za BIRN.\nPredstavnici vlasti, s druge strane, tvrde da nema ništa nezakonito u tome što je Telekom osnovao Juronjuz Srbija. Suzana Vasiljević, medijska savetnica predsednika Vučića, navodi da se Telekom ne finansira iz budžeta zbog čega, kako kaže, nema govora o kršenju zakona.\n„Saglasno iznetim činjenicama, podatak da su akcije Telekoma delom u državnom vlasništvu nije od značaja za primenu navedenih ograničenja važećih za oblast delovanja elektronskih medija. Pored toga, primena ograničenja zavisno od svojinskog oblika značila bi kršenje ustavnih načela ravnopravnosti svojinskih oblika“, kaže Vasiljević, navodeći kao argument da Telekom već poseduje brojne medije u Srbiji, ali i u Hrvatskoj i Sloveniji.\n“Juronjuz ima uredničku kontrolu, ne Telekom. Juronjuz je izabrao glavnog i odgovornog urednika i zaposlio ga u Lionu. Editorial Board upravlja kanalom po Juronjuz standardima“, naglašava savetnica predsednika Srbije.\nRat i „opasna“ ekspanzija telekomunikacionih giganata\nDolazak Juronjuza će uticati da se rat između Telekoma i United Group dodatno intenzivira, tvrde stručnjaci. Prema podacima RATEL, na tržištu telekomunikacionih usluga, SBB, koji je u vlasništvu United Group, ima 46,1 odsto tržišta, dok Telekom Srbija drži 42,4 odsto.\nUnited Group poseduje dve kablovske televizije – N1 i Nova S, koje redovno izveštavaju o korupcionaškim aferama vlasti. S druge strane, vladajuća većina ima kontrolu nad svim ostalim televizijama sa nacionalnom pokrivenošću, kao i nad javnim servisima, objašnjava Snježana Milivojević, profesorka javnog mnjenja i medijskih studija na Fakultetu političkih nauka u Beogradu.\n„Telekom želi da minimizira uticaj N1 i da preko medija sličnog profila preuzme publiku i pojedine kadrove. Juronjuz ima reputaciju neutralnog informativnog programa, dok vlasti treba strani medij koji će osporavati kritike u Srbiji. I važno je da je strani, jer će imati kredibilitet u opozicionoj javnosti“, navodi ona.\nBrankica Petković upozorava da je ekspanzija obe kompanije, Telekoma i United Group, dugoročno problematična, kao i da su te dve kompanije postale izrazito dominantne na tržištu. Ona podseća na usvajanje Zakona o elektronskim medijima 2014. godine, kojim je distributerima i operaterima omogućeno da proizvode sadržaj i time potencijalno favorizuju vlastiti program u odnosu na druge. Media observatory je tada objavila da je United Grupa lobirala kod Evropske komisije za sporne izmene srpskog zakona.\n„United group je medijska grupacija koja je problem sama po sebi. N1 je zlatni dukat u rukama te grupacije kojim oni peru svoj obraz i ubeđuju javnost da im damo podršku uprkos ogromnoj i opasnoj koncentraciji koju imaju na tržištu. S druge strane, državni Telekom se širi i u regionu, ima ambiciju da ga kontroliše i njihove poteze treba pomno pratiti“, kaže Petković.\nOdgovarajući na pitanja BIRN o zakonski spornom partnerstvu Juronjuza i državnog Telekoma, u Delegaciji EU u Srbiji su istakli da bi to trebalo da ocene domaća regulatorna tela.\n„Medijsko okruženje u Srbiji bi trebalo da omogući fer, izbalansirano i transparentno izveštavanje, uz profesionalan novinarski način gledanja na tekuća dešavanja… Što se tiče specifičnog slučaja koji ste pomenuli, to je na srpskim regulatornim telima da utvrde da li je sve u skladu sa zakonom. Mi ćemo nastaviti da pratimo razvoj“, kažu u EU delegaciji.\nProfesorka Milivojević smatra da dolazak Juronjuza može biti politički koristan za srpsku vlast.\n„Ako već ne možete da obezbedite slobodu medija, onda uđite u savezništvo s nekim ko će učiniti da deluje kao da postoji sloboda medija. Takođe i da na jedan krut i neutralan način prikaže da situacija u Srbiji nije toliko loša“, objašnjava Milivojević.\nNakon svečanosti povodom dolaska u Srbiju, generalni direktor Juronjuza Majkl Peters je izjavio da kompanija ima jednu skromnu ambiciju, a to je da „budemo u sredini“.\n„Hoćemo da budemo mesto gde su svi političari i druge društvene ličnosti dobrodošli da daju svoje mišljenje, da se izraze, a mi smo ovde da ih poštujemo“, izjavio je Peters.\nBrankica Petković smatra da su ekonomski motivi bili sekundardni prilikom dolaska Juronjuza u Srbiju, s obzirom na situaciju na medijskom tržištu.\n„Mene zanima koja je to analiza tržišta pokazala da postoji prostor za još jedan medij informativno-politickog karaktera u Srbiji. Juronjuz nije komercijalni medij i ima ograničenja sam po sebi. Čak i N1 koji je duže vreme tu posluje sa gubicima. Euronews je skupa igračka i sumnjam da su došli na duže vreme“, navodi ona.\n„Da se Juronjuz pojavio kao privatnik od nule, jako dugo bi im trebalo da se nametnu na zasićenom tržištu informativnog i ozbiljnog medijskog programa. Juronjuz od Telekoma dobija pristup tržištu i državnu naklonost“, ističe ona.\nBIRNEuronewsEuronews SrbijaTelekom SrbijaBeograd\n2 reagovanja na “BIRN: Pakt Juronjuza i Telekoma – zakon u raljama politike”\nGradjanin Srbije, OJADJEN! kaže:\n26. maja 2021. u 17.38\nNa juronjuz ce se odvijati raxni „dijalozi*, na opste zadovoljstvo evropske komisije I vrhovnika, sa sve tapsanjem fsbricijusa po ramenu.\n27. maja 2021. u 05.00\nNe razumem, ako može u Evropi i ako je tamo sloboda, što to isto ne može kod nas i kako to isto ovde nije sloboda? Da niste vi iz BIRN-a malo antiprotivni po svaku cenu? Pravoverniji katolici od Pape?


Brexit-kraj teorija zavere ili početak nove Evrope – Alternativno\nKvari li “Brexit” Evropu ili kvari teorije zavere. Vodeći teoretičar zavere Dejvid Ajk je do tančina analizirao nastanak Evropske unije kao plan finansiske elite za stvaranje totalitarnog društva.\nU toj analizi nema scenarija za “Brexit”, te će mo se baviti time u nekoliko narednih tekstova. Prvo da se upoznamo sa Ajkovim pogledom na Evropsku uniju.\nTeorija zavere, kao mnogi žele da predstave nastupe Dejvida Ajka, nije zaobišla ni ideju o konceptu EU, koja sa centralizovanom kontrolom, koju uređuje Evropska centralna banka, uz jedinstvenu valuta, regionalnu administraciju i zajedničku politiku iz oblasti radnih odnosa, transporta, industrije i spoljnih odnosa – postaje ono što je svojevremeno Hitler planirao kao “rešenje evropskog pitanja”.\nAjk dalje analizira metodologiju nastanka. Pritisak i propaganda za ujedinjenje evropskih nacija kulminirali su u maju 1948. godine kada je Ujedinjeni evropski pokret održao svoj Kongres u Evropi. Vodeći se programom „super-države“ zagovarači ovog pokreta bili su Vinston Čerčil i njegov zet, britanski političar Dankan Sandis, a iza kulisa su veoma uspešno radili Džin Mone i Jozef Retinger. Za to vreme Kongres SAD-a je usvojio sedam odluka o političkoj uniji Evrope. U jednoj od njih je stajalo: „Stvaranje Ujedinjene Evrope mora da se smatra esencijalnim korakom prema stvaranju Ujedinjenog sveta“ (svetski pokret).\nPosleratni američki zajmovi Evropi, poznati pod nazivom Maršalov plan ili Evropski program obnove, su upotrebljeni za finansiranje evropskog pokreta i da bi se izvšilo podrivanje nezavisnih, suverenih država da bi se povećao pritisak i ubrzao plan za centralnu kontrolu Evrope. Ovaj plan pomoći je, navodno, delo generala Džordža C. Maršala, državnog sekretara predsednika Trumana, ali se sada zna da su prave arhitekte tog poretka bili Džin Mone i Veće za spoljne odnose. U periodu 1946/47. godine, osnovana je i studijska grupa ovog Veća s namerom da sastavi izveštaj o rekonstrukciji Evrope. Ovom grupom je predsedavao advokat Čarls M. Spoford, a sekretar je bio Dejvid Rokfeler, predsedavajući Veća za spoljne odnose, koji je imao vodeći uticaj u Bilderberg grupi i bio osnivač Trilateralne komisije. Kada su predlozi obezbedili podršku, Izvršni odbor Maršalovog plana je uključivao i šefa CIA Alena V. Dalsa, tadašnjeg predsednika Veća za spoljne odnose, Filipa Rida, predsedavajućeg kompanije General Electrics, Henrija L. Stimsona i Roberta P.Patersona, bivše sekretare rata i Dina Ačesona, bivšeg državnog podsekretara i člana Veća za spoljne odnose koji je bio u američkoj delegaciji prilikom osnivanja Ujedinjenih nacija.\nPrvi korak u stvaranju Evropske zajednice, bilo je uvođenje Evropske zajednice za ugalj i čelik, koja je osnovana u julu 1952. godine, a proizašla je iz miljea industrije uglja i čelika iz zapadne Nemačke, Francuske, Italije, Belgije, Holandije i Luksemburga pod jednom, centralnom kontrolom. Imala je ovlašćenje da odlučuje o cenama, investicijama, da podiže novac i donosi odluke glasačkom većinom. Šest članova Zajednice uglja i čelika je 25. marta 1957. godine potpisalo dva „Rimskaugovora“ da bi stvorili Evropsku ekonomsku zajednicu ili „Zajedničko tržište“ i Evropsku zajednicu za atomsku energiju (Euratom). Ona je prodata kao „slobodna trgovinska zona“ koja će biti dobra „za otvaranje novih radnih mesta“, a ne pominjecentralizovanu super-državu i gubitak nacionalnog suvereniteta – što je bio plan odsamog početka, zaključuje Ajk. Pregovore o Rimskim ugovorima je pratio Mone uz stalnu podršku mreže Veća za spoljne odnose u Sjedinjenim državama. To je potvrdio predavač na Univerzitetu Harvard, Ernst H. van der Beugel, počasni generalni sekretar Bilderberg grupe i član Trilateralne komisije. U to vreme, navodi dalje Ajk, bilo je uobičajna stvar da, ukoliko Mone pomisli da određena država otežava pregovore, se američki diplomatski predstavnik u toj državi obrati Ministru za spoljne poslove da bi preneo mišljenje američke vlade koje se, u praktično svim slučajevima, poklapalo sa Moneovim stanovištem. Moneovo „stanovište“ je bilo stanovište elite koja ga je kontrolisala. Jedinstveni evropski akt, koji je uklonio trgovinske barijere u Evropi od 1992. godine i Mastrihtski ugovor o Evropskoj uniji, bili su još neki instrumenti duž puta ka uvođenju Evropske diktature. Jednom kada su ljudi u Evropi bili zastrašeni da veruju da će, ukoliko joj se ne pridruže, doći do katastrofe, reč „ekonomska“ je izbačena iz njenog naziva i postala je Evropska zajednica.\nU svojoj knjizi iz 1966. godine, pod nazivom “Tragedija i nada”, insajder Iluminata, Kerol Kvigli, objasnio je kako treba da se postigne proces evropske integracije u fazama na svim nivoima, a Ričard N. Gardner iz Veća za spoljne odnose je kasnije rekao kako je namera plana bila da „malo po malo uništi njen suverenitet“. Evropski lideri su se 9. novembra 1988. godine sastali u Panteonu u Parizu da obeleže sto godina od rođenja Džina Monea, čoveka koga su zvali „Ocem Evrope“. Ali šta treba da se slavi u vezi sa ovom Moneovom kreacijom? Zadržala je mir u zapadnoj Evropi nakon 1945. godine? Mone je stvorio čudovište koje se nalazi u sred procesa proždiranja slobode – i mi smo svesni toga, zaključuje Ajk.\nPravi vladari, ili kako ih Ajk naziva „reptilski hibridi“, ne žele ništa manje od centralno-kontrolisanog diktatorata u čitavojEvropi, a već su veoma blizu toga, jer neizabrane birokrate u Briselu diktiraju politike nacionalnih vlada. Čak i sada, zakoni koje propisuje Evropska Unija poništavaju sve što su odlučili nacionalni parlamenti, a planirani evropski Ustav/“Ugovor“ podrazumeva i uvođenje funkcija Predsednika Evrope, kao i Ministra za spoljne poslove. Ustav je potpisan 29. oktobra 2004. godine i samo treba da bude ratifikovan od strane zemalja-članica. Francuska i Holandija su se na referendumima izjasnile protiv njega, ali manipulatori su tada ponovo predstavili veći deo Ustava nazvavši ga „Ugovorom“, za koji, kažu oni, ne treba javno izjašnjavanje. Njihova tehnika kod referenduma je jednostavna i stalno se ponavlja, kao što smo videli u slučaju Danske i Irske. Obe države su glasale „protiv“ na referendumima o Evropi, da bi kasnije ta odluka bila promenjena kada je glasanje ponovljeno. Prvi izbor manipulatora je da rade šta žele, bez obzira na to šta ljudi misle. Ukoliko ne mogu da se izvuku sa tim kada je promena koju zahtevaju toliko fundamentalna, oni ponude „referendum“ da bi „ljudi sami odlučili“. Tada se puno ulaže u kampanju u prilog onoga što oni žele, nema problema za novac, dok opozicija treba da moli i pozajmljuje da bi mogla da privuče pažnju javnosti. Ukoliko se, uprkos svemu ovome, referendum ipak završi onako kako njima ne odgovara, jednostavno malo sačekaju da bi sebi dali vremena da targetiraju opoziciju i tada organizuju drugi referendum. Ukoliko opet misle da neće dobiti, kao u slučaju Ustava, oni drugim sredstvima promene nešto drugo i otuda „Ugovor“ iz 2007. godine. Ne sme se dogoditi da plan propadne zbog nečeg toliko irelevantnog za njih, kao što je volja naroda. Po tipično orvelovskom modelu, „moto“ ove super-države je „Ujedinjeni u svojoj različitosti“ – Ujedinjeni u ropstvu, ako prevedete sa Novogovora.\n← Veliki potop je bio restartovanje Zemlje, ali šta je bilo pre toga?\nBeskonačna energija iz morske vode →


Predstavljen drugi broj časopisa „KOD 21“ – Podrinske\nPredstavljen drugi broj časopisa „KOD 21“\nu Kultura, Mladi na selu\nDrugi broj časopisa za kulturu i umetnost „KOD 21“, predstaljen je 16. marta u Udruženju književnika Srbije, u Beogradu. Ovaj broj je posvećen dvestotoj godišnjici od dolaska Jevrema Obrenovića u Šabac, sadrži 12 tekstova od 12 autora i podeljen je u nekoliko celina.\nPored urednika časopisa i autora tekstova, predstavljanju je prisustvovao i gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović, koji je prilikom obraćanja istakao da samo posvećeni očuvanju i negovanju svoje prošlosti, možemo da gradimo bolju budućnost.\n-Imamo niz aktivnosti koje će organizovati naše ustanove kulture, u godini kada obeležavamo 200 godina od dolaska Jevrema Obrenovića u Šabac. Danas smo dobili potvrdu da će u toku sledeće nedelje biti potpisan ugovor sa izvođačem radova, radi postavljaa spomenika gospodaru Jevremu u našem gradu. Trudimo se da kulturom, obrazovanjem i naukom, u našem Šapcu, pobedimo loše vreme u kome živimo, rekao je gradonačelnik Zelenović.\nOn je podsetio da je u vreme kada je gospodar Jevrem upravljao gradom, Šabac bio kulturni i privrednic centar Srbije, a dok je Šapcu dobro išlo i ostatak Srbije je dobro živeo. Zoran Karajić, direktor Šabačkog pozorišta i glavni urednik časopisa „KOD 21“, kaže da je nakon tri meseca od promocije prvog broja, ponosan što mogu da predstave i drugo izdanje posvećeno gospodaru Jevremu.\nOvom prilikom, predstavljen je i specijalni broj časopisa, posvećen Stanislavu Vinaveru, čiji je priređivač književnik Gojko Tešić, koji je podsetio da je Vinaver bio veliki evropejac i evropski simbol u srpskoj književnosti.


Od 9.000 obolelih od multiple skleroze u Srbiji, samo 1.200 prima terapiju\nU Srbiji je trenutno više od 9.000 obolelih od multiple skleroze, nepredvide i podmukle bolesti. Osim borbe sa ovom neizlečivom bolešću, pacijenti u Srbiji vode bitku i za dobijanje odgovarajućih lekova, budući da… [...]\nSvečanost povodom Dana Vojnomedicinske akademije i 175 godina rada te vojnozdravstvene, obrazovne i naučnoistraživačke ustanove održana je sinoć u Velikoj ratnoj sali starog Generalštaba u Beogradu. Svečanosti su prisustvovali savetnik predsednika Republike Srbije… [...]\nCrveni krst Čačak i Institut za transfuziju krvi organizovali su danas dobrovoljnu akciju davanja krvi u prostorijama ambulante na železničkoj stanici u Čačku. U saradnji sa Društvom dobrovoljnih davalaca krvi ,,Kap po kap-… [...]\n"Opsada" domova zdravlja, milion hipohondara u Srbiji\nNa preventivni pregled i proveru krvne slike trebalo bi otići jednom godišnje, kod zubara bar dva puta. Istraživanje Evrostata sa pitanjem koliko često idete lekaru, pokazalo je da 30 odsto Srba nikada ne… [...]\nNajbolje se leče građani Švajcarske, a na 18. mesto na rang listi Evropskog zdravstvenog sistema Srbiju je dovelo skraćenje lista čekanja, uvođenje e-recepata i smanjenje upotrebe antibiotika. Prema najnovijoj rang listi Evropskog zdravstvenog… [...]\nOčekivani životni vek stanovništva Srbije tokom proteklih 15 godina produžen je sa 71,76 godina na 75,42 godine. Stope smrtnosti za četiri glavne nezarazne bolesti u zemlji više su u odnosu na zemlje EU… [...]\nRezultati velike studije francuskih naučnika pokazali su da su osobe koje konzumiraju veću količinu ekstremno prerađene hrane poput gaziranih pića, industrijskog hleba, gotovih jela, gotovih pilećih medaljona ili mesnih prerađevina izložene povećanom riziku… [...]\nPrema istraživanju koje je sprovedeno na Univerzitetu u Birmingemu rad mozga se razlikuje kod spavalica i onih koji vole da ustaju ranije. Naučnici su do ovog saznanja došli nakon što su skenirali mozgove… [...]\nU Užicu šest pacijenata životno ugroženo\nU užičkoj bolnici smešteno je šest pacijenata koji su životno ugroženi usled komplikacija izazvanih gripom, saopšteno je iz Zdravstvenog centra Užice. "Povodom trenutne epidemiološke situacije gripa u Opštoj bolnici u Užicu, na Infektivnom odeljenju hospitalizovano je 65… [...]\nPod sloganom ,,I ja se borim" danas je obeležen Svetski dan dece obolele od raka i 15 godina postojanja Nurdora. Nacionalno udruženje roditelja dece obolele od raka tradicionalno je organizovalo humanitarne skupove na … [...]\nI u Čačku i Čajetini doneta odluka o prekidu obrazovno-vaspitnog rada\nZbog epidemije gripa u Čačku i Čajetini doneta je odluka o prekidu obrazovno-vaspitnog rada u trajanju od pet dana. Na osnovu preporuke ministra zdravlja Zlatibora Lončara, gradonačelnik Čačka Milun Todorović je doneo odluku… [...]\nZbog gripa u Užicu produžen raspust do 22.februara\nNa predlog Saveta za zdravlje, gradonačelnik Užica Tihomir Petković doneo je odluku o prekidu obrazovno vaspitnog rada osnovnih i srednjih škola u periodu od 18. do 22.februara radi preventivnog suzbijanja prijavljene epidemije gripa.… [...]\n« Prethodno 1 … 85 86 87 88 89 … 91 Sledeće »


Muftija posjetio Općinu Novi Grad - Muftijstvo sarajevsko\nMuftija posjetio Općinu Novi Grad\nU ponedjeljak 19. 12. 2016. sarajevski muftija dr. Enes Ljevaković posjetio je najmnogoljudniju sarajevsku općinu Novi Grad...\nMuftija sarajevski je čestitao načelniku Efendiću na značajnim rezultatima i brojnim uspjesima, te mu se zahvalio na dobroj saradnji s Islamskom zajednicom i džematima na području Općine Novi Grad.\nJedan od ciljeva ove posjete bio je razgovor o budućoj saradnji kao i oblicima zajedničkog djelovanja. Posebno se istakla važnost pokretanja odgojno-obrazovih sadržaja u vakufskim objektima Gazaz, koji se nalaze u središtu Općine Novi Grad. Načelnik Efendić je iskazao spremnost za učešće i podršku u odgojno-obrazovnim aktivnostima Islamske zajednice, koji se realiziraju na području ove sarajevske općine. Na kraju ove posjete načelnik je pokazao muftiji Sportsko-rekerativni centar Safet Zajko kao i ljetnikovac Mujage Merhemića, koji se nalazi u neposrednoj blizini ovog Centra.


Otvara se novi izolatrijum u Sarajevu i mobilizuju medicinari - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Otvara se novi izolatrijum u Sarajevu i mobilizuju medicinari\nNovi izolatorijum otvara se u Kantonu Sarajevo zbog povećanog broja oboljelih od virusa korona i biće mobilizovani zdravstveni radnici iz svih ustanova zdravstva u ovom kantonu, piše “Avaz”.\nPredsjednik kantonalne Vlade Mario Nenadić istakao je da ga je jutros pozvala direktor Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu Sabija Izetbegović da otvore izolatorijum u Željezničkom školskom centru u Buća Potoku.\nNenadić je rekao je da će danas biti održana i vanredna sjednica Vlade i Kriznog štaba gdje će zatražiti da nadležna inspekcija izvrši kontrolu o pitanju izolatorijuma.\nOn je istakao da je federalni ministar zdravstva izdao naredbu o tome da sve javno-zdravstvene ustanove stave u funkciju sve raspoložive kapacitete, a Skupština Kantona Sarajevo je naložila stavljanje u funkciju, i to odmah Infektivne klinike na Kliničkom centru.\nNenadić je napomenuo da je kantonalna Vlada u nekoliko navrata do sada odobrila više od 300 zdravstvenih novih radnika u javnim zdravstvenim ustanovama u Kantonu Sarajevo, te osigurala neophodna sredstva i opremu.\n“Ova vlada je za potrebe zdravstva uložila puno, te do kraja godine obezbijedila svu neophodnu zaštitnu medicinsku opremu”, istakao je Nenadić.\nPrethodni članakU Sloveniji 1.963 novozaraženih, na snazi nove mjere\nNaredni članakAlarmantni podaci iz KCUS: Sarajevo ponovo ima najviše novozaraženih


Dve nemačke partije kupovale podatke o biračima › Made-in-Germany.rs\nDve vodeće političke partije u Nemačkoj kupovale su podatke o biračima od nekadašnjeg državnog poštanskog giganta, kompanije „Dojče post“, što im je omogućilo da političke marketinške poruke upućuju specificnim delovima biračkog tela, odnosno određenim ciljnim grupama.\nKako navodi list “Bild am zontag”, demohrišćani (CDU) i slobodne demokrate (FDP) su još 2005. godine počeli sa prikupljanjem informacija od firme ćerke Dojče posta, da bi uoči prošlogodišnjih izbora potrošili više hiljada eura za nabavku tih podataka.\nIako nisu davani lični podaci o biračima, informacije koje su „iscurele“ iz Dojče posta sadržale su podatke o članovima njihovih domaćinstava, njihovom obrazovanju i navikama, kao i druge socio-demografske informacije koje bi političkim partijama omogućile uvid u eventualne izborne navike nemačkih građana.\nPartije su priznale su da su nabavile podatke o biračima, uz opravdanje da su se pridržavale strogih pravila o zaštiti podataka u Nemačkoj. U saopštenju Dojče Posta takođe se navodi da kompanija nije prekršila zakone o privatnosti i da ni sa jednom političkom partijom nije podelila adrese birača, prenosi “Politiko”.\nOd MiG na 03/04/2018 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Почиње снимање римејка филма „Валтер брани Сарајево“\nPočinje snimanje rimejka filma „Valter brani Sarajevo“\nSnimanje rimejka filma „Valter brani Sarajevo“ počeće ove godine nakon što krajem maja bude održana audicija za glumce i izabran novi Valter, koji će u toj ulozi naslediti Velimira Batu Živojinovića.\nKako prenose elektronski mediji, realizaciju ovog rimejka najavio je Vinko Grubišić, predsednik Uprave Jadran filma, nosioca tog projekta, u kojem učestvuju partneri iz Kine, ali i saradnici iz zemalja bivše Jugoslavije, te Australije i Nemačke.\nFilm će se snimati u dve verzije, a snimljeni materijal iskoristiće se i za televizijsku seriju.\nGrubišić je podsetio da je originalni film u režiji Hajrudina Krvavca iz 1972. bio žanrovski klasik koji je imao senzacionalan uspeh u Kini, ocenivši da je adaptacija „Valtera“ za novo doba u kreativnom smislu bila vrlo izazovan i težak zadatak.\nJadran film je inicijator celog projekta od 2006. odnosno 2007. kada je bio predstavljen na Sarajevo film festivalu i nakon više godina pregovora sa stranim partnerima rimejk „Valtera“ je ušao u završnu fazu.\n„Pakovati“ taj projekat bilo je vrlo komplikovano i teško, istakao je Grubišić i dodao da je o stranim partnerima i njihovim ulaganjima u taj projekat još prerano govoriti.\nPrema njegovim rečima, rimejk će se snimati u Sarajevu na autentičnim lokacijama, ali i u zagrebačkim studijima Jadran filma, zavisno od planirane dve verzije novog „Valtera“.\n„U prvoj verziji Jadran film i partneri iz Sarajeva vode glavnu reč, u drugoj verziji filma nećemo imati tako značajnu ulogu jer smo za taj projekat, a naročito za drugu verziju, zainteresovali važne i velike strane partnere“, kazao je Grubišić.\nOn je ukazao da se trenutno usklađuju kreativne izvedbe i finansijska ulaganja u obe planirane verzije.\nRimejk će, dodao je Grubišić, verno slediti duh originala, ali će imati i neke elemente koji ga približavaju percepciji današnjeg gledaoca i u nekom smislu će imati veze i sa poslednjim ratom na ovim prostorima.\nAudicija će biti otvorena za sve glumce sa područja bivše Jugoslavije.\nU pripremama za novi film producenti nisu kontaktirali prvog nosioca naslovne uloge Batu Živojinovića, ali će svi koji su se pojavljivali u originalu na neki način biti prisutni u rimejku, pišu elektronski mediji.\nFilm „Valter brani Sarajevo“ romansirana je priča o antifašističkom pokretu u okupiranom Sarajevu tokom Drugog svetskog rata i legendi pokreta otpora Vladimiru Periću Valteru.\nBio je među najgledanijim filmovima ikada u Kini, a prema nekim procenama pogledalo ga je skoro milijardu ljudi.


Hotel za Urtijëi (Италија) : 39 pronađenih hotela\nResidence Villa Stella Hotel sa 0 zvezdice\nNa 5 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Sneton 46, a pozicija mu je severoistok za grad Ortisei. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hote...Još informacija\nHotel Hartmann Hotel sa 3 zvezdice\nStil hotela Hotel Hartmann je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 15 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Rezia 308, a pozicija mu je isto...Još informacija\nStil hotela Country House Dolomiti je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Via Vidalong 2/1, pozicija mu je jugoistok za grad Ortisei, a od centra je udaljen samo ...Još informacija\nAlpin Garden Wellness Resort Hotel sa 5 zvezdice\nSa kapacitetom od 28 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Alpin Garden Wellness Resort nudi cene koje se kreću od 10 224 dinar - Srbija .Stil hotela Alpin Garden Wellness Reso...Još informacija\nResidence Prapoz Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela Residence Prapoz je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je istok za grad Ortisei, a nalazi se u ulici Via Grohmann 77, na samo 14 minuta hodom od c...Još informacija\nHotel Alpenheim Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Ortisei je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 15 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulic...Još informacija\nHotel Albion Mountain Spa Resort Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Ortisei. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici V...Još informacija\nHotel Villa Emilia Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Ortisei. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici Via Mureda 61, pozicija mu je severozapad za grad Ortisei, a od...Još informacija\nResidence Miraortisei Hotel sa 0 zvezdice\nNa 9 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Mureda 120, a pozicija mu je severozapad za grad Ortisei. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hot...Još informacija\nPanider Sattel Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Ortisei je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici St.Michael 37/...Još informacija\nAlbergo Brunello Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Via Coi 1, pozicija mu je istok za grad Ortisei, a od centra je udaljen samo 6 minuta kolima.U hotelu Albergo Brunello pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri ...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Urtijëi (Италија) : 39 pronađenih hotela


Express: Klark snažno udario na kosovske političare, Tači mu dodelio medalju | KoSSev\nIzvor: Gazeta Express (Tekst je izvorno preveden sa albanskog osim vremenske odrednice "danas" koja je izmenjena u "četvrtak", jučerašnje izdanje)\nPredsednik Kosova, Hašim Tači, u četvrtak je odlikovao jubilarnom predsedničkom medaljom desete godišnjice nezavisnosti bivšeg generala Veslija Klarka, iako je ranije snažno udario na kosovske političare, govoreći im da ako žele kuću u Monaku moraju da se bave biznisom.\nU međuvremenu, predsednik Tači ocenio je da je američki general Vesli Klark bio veoma uporan u obezbeđivanju slobode i mira na Kosovu.\n"Ovo odlikovanje generalu Klarku dolazi kao priznanje za hiljade građana i američkih vojnika koji su dali izuzetan doprinos Kosovu. Ljudi na Kosovu su večno zahvalni Sjedinjenim Državama i generalu Klarku," napisao je Tači.\nBivši vrhovni komandant NATO-a, general Vesli Klark, u intervjuu za Glas Amerike rekao je da ukoliko kosovski političari žele kuću u Monaku, brzi brod, još jednu kuću na planini, na višemesečni odmor skijanja - da ne ulaze u Vladu.\n"...Već započnite biznis, napravite svoj novac, uradite to na pravi način. Mislim da je najvažnija stvar da se na Kosovu danas ponose javnim sektorom, da se postigne ponos u žrtvovanju biti u javnoj službi," rekao je on.


Otvoreni Parlament | Zakon o presađivanju ljudskih organa\nUsklađenost propisa sa propisima Evropske unije:\na) Navođenje odredbi primarnih izvora prava Evropske unije i ocene\n1. Direktiva 2010/45/EU Evropskog Parlamenta i Saveta od 7. jula\n2010. godine o standardima kvaliteta i bezbednosti ljudskih\norgana koji su namenjeni transplantaciji;\n2. Direktiva 2012/25/EU od 9. oktobra 2012. godine kojom se utvrđuju\nprocedure informisanja za razmenu ljudskih organa namenjenih za\ntransplantaciju između država članica.\nZakonom o presađivanju ljudskih organa se uređuje oblast presađivanja ljudskih organa (uslovi za obezbeđenje standarda kvaliteta i bezbednosti ljudskih organa za presađivanje, uslovi rada i način organizacije zdravstvenog sistema u svrhu obezbeđenja dovoljnosti ljudskih organa za presađivanje, nadzor nad sprovođenjem ovog zakona kao i nadležnost Uprave za biomedicine). Odredbe Zakona ne primenjuju se na reproduktivne organe, kao ni na embrione i fetuse.\nZakonom je predviđeno da se postupak presađivanja ljudskih organa zasniva na načelu zaštite interesa i dostojanstva, načelu dobrovoljnosti, načelu medicinske opravdanosti i bezbednosti i načelu jednake dostupnosti ljudskih organa, što znači da je darivanje ljudskih organa dobrovoljno i bez finansijske naknade i izričito je zabranjeno za ljudske organe davati, odnosno primati bilo kakvu novčanu naknadu, odnosno ostvarivati drugu imovinsku korist; da svaki zahvat u vezi sa uzimanjem i presađivanjem ljudskog organa obavlja se samo ako je to medicinski opravdano, odnosno ako je to najpovoljniji metod lečenja. Svakom licu obezbeđeni su jednaki uslovi za upis na republičku listu čekanja za presađivanje ljudskih organa, bez diskriminacije, kao i jednaki uslovi za dobijanje ljudskog organa.\nSvaka stacionarna zdravstvena ustanova sa jedinicom intenzivnog lečenja (u daljem tekstu: zdravstvena ustanova za darivanje ljudskih organa) uspostavlja sistem i efikasnu proceduru za darivanje, odnosno pribavljanje ljudskih organa umrlih lica, i imenuje najmanje jednog koordinatora za darivanje ljudskih organa ili članove koordinacionog tima, koji su odgovorni za uspostavljanje sistema i sprovođenje procedura unutar bolnice za darivanje organa, koordinaciju timova za uzimanje ljudskih organa iz centara za presađivanje ljudskih organa, koordinaciju prevoza timova i ljudskih organa, kao i obezbeđenje kvaliteta i bezbednosti raspoloživih ljudskih organa za presađivanje\nPresađivanje ljudskih organa obavljaju centri za presađivanje ljudskih organa tj. zdravstvene ustanove tercijarnog nivoa zdravstvene zaštite (klinički centri, klinike, institute, KBC) koja ima dozvolu za obavljanje poslova uzimanja, odnosno presađivanja organa. Direktor Uprave za biomedicinu rešenjem izdaje, odnosno oduzima dozvolu za obavljanje poslova iz oblasti presađivanja ljudskih organa. Dozvola za obavljanje poslova izdaje se na neodređeno vreme, ali može biti oduzeta ukoliko se steknu zakonom utvrđeni razlozi.\nKada se organ uzima od živog davaoca, Zakonom je predviđeno da o tome odlučuje tim za presađivanje ljudskih organa i etički odbor centra za presađivanje ljudskih organa u kome se vrši presađivanje. Definisani su i uslovi za uzimanje organa od živog davaoca zbog presađivanja, pa tako, davalac ljudskog organa može biti isključivo punoletno i poslovno sposobno lice koje je dalo pismeni pristanak i koje je detaljno upoznato sa rizicima darivanja, za koga je, nakon izvršene procena rizika po život i zdravlje, utvrđeno da ne postoji značajan rizik za njegovo zdravlje i da je etički odbor dao saglasnost za uzimanje ljudskog organa.\nPri tome, živi davalac može biti srodnik primaoca u pravoj liniji bez obzira na stepen srodstva (preci i potomci), pobočni srodnik zaključno sa trećim stepenom srodstva (brat/sestra; tetka/stric/ujak). Izuzetno, davalac ljudskog organa može biti supružnik, odnosno vanbračni partner, usvojitelj i usvojenik, ali samo ako ne postoji mogućnost da neko od prethodno nabrojanih srodnika primaoca bude davalac. Predviđen je još jedan izuzetak, a to je da kada se u slučaju biološke inkompatibilnosti ne može presaditi srodnom primaocu ili supružniku/vanbračnom partner, u kom slučaju će se moći presaditi organ nesrodnom primaocu, u okviru programa ukrštene donacije između dva ili više para. Zakonom je predviđeno da će bliže uslove i način sprovođenja pomenutog programa propisati ministar zdravlja.\nPismeni pristanak davaoca daje se za tačno određenu medicinsku intervenciju, odnosno samo za uzimanje tačno određenog organa. Davalac može da povuče pismeni pristanak najkasnije do početka postupka uzimanja ljudskog organa radi presađivanja.\nCentri za presađivanje ljudskih organa dužni da dugoročno prate zdravstveno stanje živog davaoca nakon presađivanja organa i da vode evidenciju o živim davaocima.\nUzimanju organa od umrlog lica zbog presađivanja drugom licu može se pristupiti isključivo posle dijagnostikovanja i utvrđivanja smrti po neurološkim kriterijumima od strane komisije zdravstvene ustanove sastavljena od najmanje dva doktora medicine, odgovarajućih specijalnosti (to ne mogu biti doktori koji učestvuju u uzimanju ili presađivanju organa sa umrlog lica niti oni koji su odgovorni za brigu o potencijalnim primaocima ljudskog organa)\nLjudski organi sa umrlog lica mogu se uzeti radi presađivanja ukoliko se punoletni poslovno sposoban davalac pre smrti tome nije usmeno ili u pismenom obliku za života protivio, odnosno ako se tome u trenutku smrti nije izričito usprotivio roditelj, supružnik, vanbračni partner ili punoletno dete umrlog. Ukoliko umrli nema nikoga od nabrojanih srodnika, uzimanju organa neće se pristupiti ni ukoliko se tome izričito usprotivio pobočni srodnik zaključno sa drugim stepenom srodstva (brat ili sestra).\nNakon što se utvrdi smrt, koordinator/član koordinacionog tima za darivanje ljudskih organa, dužan je da članove porodice umrlog l upozna sa daljim postupanjem, kao i uslovima za darivanje organa.\nIzuzetno, uzimanje ljudskih organa dozvoljeno je i sa umrlog maloletnog lica, koje je bilo pod roditeljskim staranjem, isključivo na osnovu pismenog pristanka oba roditelja, odnosno jednog roditelja ukoliko je drugi roditelj umro ili je nepoznat. Ukoliko je umrlo maloletno lice koje je bilo bez roditeljskog staranja, dozvoljeno je uzimanje organa samo na osnovu saglasnosti etičkog odbora zdravstvene ustanove Saglasnost etičkog odbora traži se i prilikom uzimanja organa sa umrlog punoletnog lica kome je za života na osnovu odluke delimično ili u potpunosti oduzeta poslovna sposobnost. Ukoliko se radi o umrlom licu koje nije državljanin Srbije, odnosno koje nema stalno nastanjenje u Srbiji, dozvoljeno je uzimanje organa samo na osnovu pismenog pristanka supružnika/vanbračnog partnera, roditelja, punoletnog brata/sestre ili punoletnog deteta umrlog lica.\nRepublička lista čekanja formira se za pacijente koji su državljani Republike Srbije, kod kojih postoji medicinska opravdanost za presađivanje. Listu, koja se sačinjava prema vrsti potrebnih ljudskih organa, sačinjava i vodi Uprava za biomedicinu. Izuzetno, ljudski organi mogu se dodeliti i strancima, u okviru međunarodne razmene organa.\nPresađivanje organa obavlja se samo ako je punoletni poslovno sposobni primalac pre presađivanja dao pismeni pristanak za presađivanje ljudskog organa. Za maloletnog primaoca pristanak daju roditelji, odnosno staratelj i to pod uslovom da ne postoji izričito protivljenje maloletnog lica koje je starije od 15 godina. Za primaoca koji je punoletno lice kome je u potpunosti ili delimično oduzeta poslovna sposobnost, pristanak daje staratelj pod uslovom da ne postoji izričito protivljenje delimično poslovno sposobnog lica. Staratelj primaoca pismeni pristanak daje na osnovu prethodne saglasnosti organa starateljstva, a po pribavljenom mišljenju etičkog odbora zdravstvene ustanove.\nNakon presađivanja organa centar u kojem je obavljeno presađivanje organa dužan je da obezbedi praćenje zdravstvenog stanja primaoca organa.\nZakonom je predviđeno da je koordinator u bolnici za darivanje organa obavezan da pre uzimanja organa obezbedi procenu podobnosti davaoca ljudskog organa, kao i podobnost organa. Takođe, predviđena je obaveza zdravstvenih ustanova koje obavljaju poslove iz oblasti presađivanja ljudskih organa da sarađuju međusobno i sa drugim zdravstvenim ustanovama, odnosno pravnim licima u Srbiji, međunarodnim telima ili evropskim organizacijama za razmenu organa.\nZdravstvene ustanove koje obavljaju poslove iz oblasti presađivanja ljudskih organa, vode dokumentaciju i obezbeđuju sledivost svih pribavljenih, dobijenih i presađenih kao i neiskorištenih ljudskih organa u Srbiji, od davaoca do primaoca i obrnuto, a Uprava za biomedicinu obezbeđuje primenu jedinstvenog sistema identifikacije davaoca i primaoca kako bi se omogućila sledivost ljudskih organa.\nIzuzev promocije dobrovoljnog davalaštva koju vrši Ministarstvo zdravlja (koja se ne smatra reklamiranjem), izričito je zabranjeno oglašavanje, odnosno reklamiranje potreba za ljudskim organima, kao i oglašavanje davalaštva.\nU smislu sprečavanja trgovine ljudskim organima, zdravstveni radnik koji učestvuje u postupku uzimanja, odnosno presađivanja, ukoliko posumnja da je ljudski organ koji se uzima, odnosno presađuje predmet trgovine, dužan je da odbije učešće u postupku uzimanja, odnosno presađivanja i da bez odlaganja obavesti nadležne državne organe i Upravu za biomedicine.\nZakonom je predviđeno da Uprava za biomedicinu obavlja poslove koji se odnose na presađivanje ljudskih organa, oblast ljudskih ćelija i tkiva, za biomedicinski potpomognuto oplođenje, kao i oblast transfuzijske medicine. Upravom rukovodi direktor koga postavlja Vlada na pet godina na predlog ministra i koji je za svoj rad odgovoran ministar zdravlja. Direktor ima tri pomoćnika direktora za svaku oblast iz nadležnosti Uprave.\nZa osigurana lica sredstva za uzimanje, darivanje i presađivanje ljudskih organa, odnosno za zdravstvenu zaštitu koja je u vezi sa uzimanjem i presađivanjem ljudskih organa, praćenje zdravstvenog stanja pre i posle izvršenog presađivanja obezbeđuje organizacija obaveznog zdravstvenog osiguranja. Davalac organa ima pravo na zdravstvenu zaštitu na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja bez plaćanja participacije, ako je dao ljudski organ, kao i u slučaju ako je uzimanjem ljudskog organa narušeno njegovo zdravstveno stanje, za sve vreme dok traje potreba za lečenjem koja je direktna posledica davanja ljudskog organa, odnosno za vreme privremene sprečenosti za rad.\nNadzor nad primenom ovog zakona vrši inspektor za biomedicinu čija su ovlašćenja precizno nabrojana, a kaznenim odredbama predviđena je krivična i prekršajna odgovornost za kršenje pojedinih odredaba ovog zakona.\nPoslednji put ažurirano: 23.09.2021, 21:41


MPC Properties gradi PC Navigator - BGnekretnine blog\nMPC Properties gradi PC Navigator\ncentar Navigator, Energogroup, kompanija MPC Propertis, Novi Beograd, podzemne garaže, poslovni prostor\nBeograd, Novosti 005 Sep 2015\nKompanija MPC Properties počela je izgradnju novog poslovnog kompleksa Navigator na Novom Beogradu.\nZavršetak radova na poslovnom centru Navigator u Bloku 43 na Novom Beogradu se očekuje 1. oktobra 2016. Godine.\nMPC Properties ponovo postaje investiciono aktivna, nakon pauze od skoro 6 godina. Ovo je prvi u nizu projekata koje će MPC ostvariti, a kompanija će u izgradnju poslovnog kompleksa Navigator uložiti 20 miliona evra.\nViše od 50 odsto poslovnog prostora je već iznajmljeno, a najveći zakupac je VIP Mobile. To, prema rečima gradonačelnika Beograda Siniše Malog, znači da “veliki broj kompanija dolazi u Srbiju”, kao i da se poverenje investitora vraća.\nIzvršni direktor MPC Propertiesa Thomas H. Villadsen rekao je da su poslovi upravljanja nepokretnostima povereni beogradskoj kompaniji Confluence Property Management.\nIzgled poslovnog centra Navigator\n22 hiljade m2 na devet spratova i dve podzemne etaže prostiraće se ovaj poslovni kompleks.\nOvaj kancelarijski blok imaće ukupno (GBA) 22.000 kvadratnih metara, od čega je 6.000m2 na dve podzemne etaze i oko 16.000m2 na nadzemnim spratovima.\nNa raspolaganju će biti 202 parking mesta, gde je 146 u podzemnoj garaži a preostalih 56 na otvorenim parkinzima u okviru placa. Kada se završi, ovaj objekat će tržištu ponuditi dodatnih (GLA) 14.600m2 prvoklasnog kancelarijskog prostora od čega je oko 40% već izdato. Budući zakupci mogu da biraju kancelarijski prostor površine u rasponu od 285 do 1.730 kvadratnih metara po spratu.\nZa sada je poznato da će u okviru centra poslovati restoran, banka, prodavnica mobilnih telefona, frizerski salon, mini market. U okviru projekta će biti dostupan i vrtić za dnevno čuvanje dece roditelja koji rade u poslovnom centru, ukupne površine oko 500 m2, kapaciteta 120 dece. U okviru zgrade planiran je ozelenjen atrijum kao i krovna terasa za odmor i relaksaciju zaposlenih. Na objektu su od samog starta projektovanja poštovani standardi zelene gradnje, pa će ovaj objekat biti i sertifikovan prema LEED standardima.\nInvestitor u bloku 43 je kompanija Balkans Real Estate, čiji je registrovani zaštitni znak MPC Properties, dok se vrednost projekta procenjuje na oko 20 miliona evra. Rok za završetak objekta je septembar 2016, a glavni izvođač je Energogroup iz Beograda.


PROBLEMATIČAN SVAKI PETI KREDIT - Biznis Planet - Izrada biznis planova i investicionih projekata\nPROBLEMATIČAN SVAKI PETI KREDIT\nBeograd -- Ukupni bruto krediti bankarskog sektora sa kašnjenjem u otplati dužim od 90 dana na kraju drugog tromesečja 2011. iznosili su 311 milijardi dinara.\nOni su činili 18,6 odsto ukupno odobrenih kredita, objavila je Narodna banka Srbije.\nApsolutno i relativno povećanje problematičnih kredita je nastavljeno tokom drugog tromesečja, za 28,2 milijarde dinara, odnosno 10 odsto, rezultirajući i značajnim povećanjem nivoa pokazatelja problematičnih kredita za 1,5 procentnih poena u poređenju sa krajem prethodnog tromesečja.\nStruktura kategorija plasmana koji čine ukupne problematične kredite je u izvesnoj meri promenjena u odnosu na prethodno tromesečje. Problematični plasmani privredi - javni i privatni sektor, sa nivoom od 210 milijardi dinara, sada čine 67 odsto ukupnih problematičnih plasmana.\nTokom drugog tromesečja problematični plasmani privredi predstavljaju jedan od ključnih faktora povećanja ukupnog nivoa problematičnih kredita imajući u vidu da čine 49 odsto ukupnog povećanja.\nUkupni problematični krediti privrede, isključujući javna preduzeća, na kraju drugog tromesečja iznose 209 milijardi dinara. Njihovo učešće u ukupno odobrenim kreditima toj kategoriji iznosi 23,7 odsto, što predstavlja povećanje na nivou od 1,7 procentnih poena u odnosu na kraj prošlog tromesečja.\nSektori sa najvećim učešćem problematičnih kredita su poljoprivreda - 32 odsto, poslovanje nekretninama - 30,8 odsto, građevinarstvo - 26,3 odsto, prerađivačka industrija - 24,3 odsto, trgovina - 21,4 odsto i saobraćaj, hoteli/restorani,komunikacije - 16,3 odsto.


RTS :: Vučić: Srbija će uvek biti snažan oslonac Republici Srpskoj\nPolitika Vučić: Srbija će uvek biti snažan oslonac Republici Srpskoj\npetak, 11. jan 2019, 10:17 -> 11:17\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić primio je predsednika Vlade Republike Srpske Radovana Viškovića, kome je poželeo mnogo uspeha na odgovornoj dužnosti, uz uverenje da će požrtvovano raditi da građanima Republike Srpske obezbedi napredak i blagostanje.\nVučić je rekao da će Srbija, kao iskren prijatelj i pouzdan partner, uvek biti snažan oslonac Republici Srpskoj, saopšteno je iz Kabineta predsednika.\n"Srbija će uvek, uz poštovanje Dejtonskog sporazuma, pomagati različite infrastrukturne i druge projekte u Republici Srpskoj, kao i zajednički rad na negovanju naših kulturnih i duhovnih veza", naglasio je predsednik Vučić.\nVučić i Višković su razgovarali i o konkretnim zajedničkim infrastrukturnim i energetskim projektima.\nVišković je rekao da se raduje sadržajnoj i intenzivnoj saradnji sa predsednikom Vučićem i Vladom Republike Srbije, sa kojom uskoro očekuje novu zajedničku sednicu.\nOn je istakao da je "predsednik Vučić prvi predsednik Srbije koji je prešao sa reči na dela", jer je ispunio obećanja i pomogao izgradnju različitih objekata i infrastrukturnih projekata u Republici Srpskoj, ali i u Federaciji BiH.\nVišković je zahvalio na dosadašnjoj pomoći Srbije i rekao da se raduje svakom njenom uspehu, jer jaka Srbija predstavlja snažan oslonac za Republiku Srpsku, navodi se u saopštenju.\n(petak, 11. jan 2019, 19:05) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 11. jan 2019, 17:23) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 11. jan 2019, 14:49) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 11. jan 2019, 14:17) - Miki [neregistrovani]\n(petak, 11. jan 2019, 13:28) - miki [neregistrovani]\n(petak, 11. jan 2019, 12:00) - Mirko Mačar [neregistrovani]\n(petak, 11. jan 2019, 11:58) - Kale [neregistrovani]\n(petak, 11. jan 2019, 11:48) - Goran [neregistrovani]\n(petak, 11. jan 2019, 11:46) - Bojana [neregistrovani]\n(petak, 11. jan 2019, 11:24) - anonymous [neregistrovani]