NBA otkrio raspored – pakleno za Jokića, Kingsi imaju šanse - Sputnjik Srbija\n09:00 27.06.2020 Preuzmite kraći link\nNBA liga saopštila je zvaničan kalendar za nastavak sezone 2019/2020.\nTakmičarska godina u najjačoj košarkaškoj ligi na svetu nastavlja se 30. jula utakmicama između Nju Orleans Pelikansa i Jute Džeza (00.30 po centralno evropskom vremenu) i Los Anđeles Klipersa i Lejkersa (03.00).\nVeć sledećeg dana na programu je šest mečeva, a program kreće u 20.30 duelom između Orlando Medžika i Bruklin Netsa, a završava se derbijem Teksasa – Hjuston Roketsa protiv Dalas Maveriksa (03.00).\nKošarkaši Sakramento Kingsa, za koji igraju Bogdan Bogdanović i Nemanja Bjelica, prvu utakmicu odigraće 31. jula protiv San Antonio Sparsa.\nOvaj duel na programu je u dva sata iza ponoći po centralnoevropskom vremenu.\nAmeričke kolege su već izračunale ko ima najteži, a ko najlakši raspored, a Sakramento je negde u zlatnoj sredini, štaviše ima nešto lakše utakmice od ostalih.\nDenver Nagetsi, na čelu sa Nikolom Jokićem, prvi meč odigraće 1. avgusta i to u odličnom terminu za srpske navijače. Od 19 časova Nagetsi će se sastati sa Majami Hitom.\nInače, Denver, koji je obezbedio plasman u plej-of, ima jedan od najtežih rasporeda jer će se još sastati sa Oklahomom, San Antoniom, Portlandom, Jutom, Lejkersima, Klipersima i Torontom.\nOčekivano, najlakši raspored ima ekipa Nju Orleans Pelikansa koja se na svaki mogući način gura u plej-of kako bismo u prvoj rundi videli duel između Lebrona Džejmsa i Zajona Vilijamsona.\nNBA sezona prekinuta je usled pandemije korona virusa i biće nastavljena u Dizni svetu u Orlandu 30. jula.\nIgraće se u tri dvorane u ovom kompleksu, nekim danima biće čak sedam utakmica na programu, a ekipe će odigrati ukupno osam mečeva pred plej-of, preneo je B92\nNajboljih sedam obezbediće plasman u doigravanje, dok će se za osmu poziciju igrati takozvani plej-in turnir ako razlika između osmoplasiranog i devetoplasiranog bude manje od četiri pobede.\nPogledajte i kompletan raspored svih ekipa.\nMožete pogledati i ko ima najteži, a ko najlakši raspored.


IZVEŠTAJ O SPOLJAŠNJEM VREDNOVANJU NAŠE ŠKOLE\nБрој прегледа: 1508\nPrema zakonskim odredbama, vrednovanje kvaliteta rada vaspitno-obrazovne ustanove predstavlja procenu kvaliteta rada ustanove. Vrednovanje kvaliteta rada vrši se na osnovu Standarda kvaliteta rada ustanove kroz samovrednovanje i spoljašnje (eksterno) vrednovanje kvaliteta rada ustanove.\nSamovrednovanje je proces stalnog praćenja, analiziranja i procenjivanja uspešnosti vlastitoga rada i to je proces neophodan za unapređivanje obrazovno-vaspitnog rada u svim domenima. Kroz spoljašnje vrednovanje se vrši provera kvaliteta rada ustanove, sistemska kontrola i usmeravanje rada škola, informisanje javnosti o stanju u školama.\nSpoljašnjim vrednovanjem ocenjuje se kvalitet svih oblasti definisanih standardima kvaliteta. Spoljašnje vrednovanje promoviše ujednačeno merenje, podržava proces kontinuiranog unapređivanja rada škola, usmerava pažnju na stepen i način zadovoljavanje potreba korisnika i uspostavlja dobru komunikaciju sa svim učesnicima u obrazovnom procesu. Spoljašnje vrednovanje vrši Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Zavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja i vrši se najmanje jednom u pet godina. Ministarstvo imenuje Tim za spoljašnje vrednovanje i određuje Rukovodioca tima. Članovi Tima su prosvetni savetnici i radnici ZVK koji imaju licencu za spoljašnje evaluatore.\nSpoljašnje vrednovanje kvaliteta rada naše škole bilo je 8. maja ove godine o kojem je dostavljen sledeći izveštaj:


Navršavaju se 23 godine od obnove i poslijeratnog otvaranja Sarajevskog aerodroma\nGODIŠNJICA Otvoren za civilnu avijaciju 15. avgusta 1996.\nOdmah po otvaranju, "Croatia Airlines" uspostavila je vezu između Sarajeva i Zagreba\nNakon potpunog uništenja tokom agresije na Bosnu i Hercegovinu, Sarajevski aerodrom ponovno je otvoren za civilnu avijaciju 15. avgusta 1996. godine. Taj događaj značio je ostvarenje najvećeg sna svih zaposlenih, ali i označio početak potpune normalizacije života u glavnom gradu Bosne i Hercegovine.\nOdmah po otvaranju, "Croatia Airlines" uspostavila je vezu između Sarajeva i Zagreba, a turska kompanija "Top Air" između Sarajeva i Istanbula. Do kraja te godine Međunarodni aerodrom Sarajevo ostvario je promet od 26.000 putnika i bio je u Bosni i Hercegovini jedini aerodrom u funkciji civilne avijacije. Sanirane su sve manevarske površine, tehnički objekti, te objekt kontrole letenja s kontrolnim tornjem, navodi se u saopćenju Međunarodnog aerodroma Sarajevo.\nNekoliko mjeseci ranije, počevši od aprila 1996. godine, civilne vlasti Bosne i Hercegovine preuzele su upravljanje jednim dijelom Međunarodnog aerodroma Sarajevo. Od tog momenta počela je borba za vraćanje njegove prave funkcije civilne avijacije. Dio polovne opreme je primljen kao donacija, sanirana je sortirnica i pretvorena u improvizirani terminal, a radnici su nakon obuke u Turskoj zauzeli svoja dugo očekivana radna mjesta.\nGeneralna rekonstrukcija terminalne zgrade s kompletno novom tehnologijom i opremom vrhunskog kvaliteta uspješno je okončana početkom 2001. godine. Svečanim otvorenjem u martu 2001., Međunarodni aerodrom Sarajevo kompletirao je sve sadržaje u pogledu potreba i komfora putnika, čime i je počelo novo razdoblje kvalitetnog rada i vrhunskih rezultata.\nSarajevo je danas sve zanimljivija turistička destinacija, a prepoznale su to i mnoge avio kompanije: "Lufthansa", "Austrian Airlines", "Turkish Airlines", "Adria Airways", "Croatia Airlines", "Qatar Airways" i brojne druge, s kojima na obostrano zadovoljstvo godinama sarađujemo.\nDanas, s prometom većim od milion putnika godišnje, s više od 13.000 aviooperacija, prevozom više od dva miliona kilograma kargo roba, te konstantnim rastom prometa, novim rekordima, opsežnim razvojnim projektima, te redovnom uspostavom novih linija, Međunarodni aerodrom Sarajevo se uzdigao na nivo potpuno savremenog aerodroma, koji značajno doprinosi rastu drugih privrednih grana u našoj zemlji.\nMeđunarodni aerodrom Sarajevo Godišnjice


Stojanović: Strpljivom igrom do pobede u Novom Pazaru - Radio Sto Plus\nStojanović: Strpljivom igrom do pobede u Novom Pazaru\nTrener fudbalera Crvene zvezde Slaviša Stojanović rekao je danas da je predstojeća utakmica sa Novim Pazarom jednako odlučujuća kao i sve do kraja Super lige u borbi za titulu. „Svaka sledeća utakmica je odlučujuća i nemamo pravo na kiks. U Novom pazaru nas čeka...\nTrener fudbalera Crvene zvezde Slaviša Stojanović rekao je danas da je predstojeća utakmica sa Novim Pazarom jednako odlučujuća kao i sve do kraja Super lige u borbi za titulu.\n„Svaka sledeća utakmica je odlučujuća i nemamo pravo na kiks. U Novom pazaru nas čeka novi ispit i ako budemo koncentrisani i strpljivi ceo susret lakše ćemo do cilja. Pazar kod kuće teško gubi bodove i silno je motivisan da se plasira u evropska takmičenja“, rekao je Stojanović na konferenciji za novinare na stadionu Zvezde.\nZvezda sutra od 16.00 gostuje u Novom Pazaru u meču 24. kola Super lige Srbije.\nStojanović je naveo da ga ne brine što će crveno-beli na predstojećem gostovanju imati manju podršku na tribinama.\n„Fudbal se igra zbog navijača, a publika u Novom Pazaru sigurno zna da ceni dobar fudbal. Retko kada se u Srbiji desi da je naših navijača manje na stadionu i to jedino što je u ovoj situaciji zanimljivo. Želimo da u dobroj atmosferi pokažemo sve ono što znamo“, kazao je Stojanović.\nNa stadionu u Pazaru, zbog procene da im se ne može garantovati bezbednost, neće biti navijača Zvezde, odnosno klub iz Ljutice Bogdana je odlučio da neće organizovano voditi navijače na to gostovanje.\n„Naši navijači će sigurno naći put kako da budu na stadionu. Verujem da će organi reda učiniti sve da bezbednost bude na zavidnom nivou“, rekao je Stojanović.\nPrema njegovim rečima, Novi Pazar ima veoma iskusnu ekipu.\n„Veoma su iskusna ekipa, taktički dobro funkcionišu i da nije tako ne bi bili tako visoko pozocionirani na tabeli“, kazao je Stojanović.\nTrener crveno-belih će na raspolaganju imati igrče, osim od ranije povređenih Abiole Daude i Novaka Martinovića.\nFudbaler Zvezde Filip Kasalica rekao je da očekuje tešku utakmicu u Novom Pazaru.\n„Očekuje nas teška utakmica, ali se nadam da ćemo zabeležiti pobedu, jer su nam tri boda veoma bitna. Ništa ne sme da nam bude alibi“, kazao je Kasalica.\nZvezda je prva na tabeli Super lige Srbije sa 56 bodova, dok je Novi Pazar peti sa 35 bodova.\nBETAPHOTO/FK CRVENA ZVEZDA/Srdjan Stevanovic/DS


Na mladima ostaje na starima opstaje – Adizes Southeast Europe\nHome/Adizes SEE Novosti 2, Porodične kompanije tekstovi/Na mladima ostaje na starima opstaje\nNedavno istraživanje o prenosu upravljanja porodičnim firmama sa osnivača na naslednike, pokazalo je da se u promilima broje oni koji imaju iskustva u jednom od najvažnijih procesa za opstanak firmi koje često imaju po više stotina zaposlenih.\nNaslovu svoje knjige Uvek bolja verzija, Željko Tomić dodao je i podnaslov „Kako voditi kompaniju kroz hiperinflaciju, ekonomske sankcije, ratove i raspad država, sačuvati je i dalje razvijati“. Ipak, autor, inače generalni direktor i suvlasnik firme Osa računarski inženjering, tvrdi da je kod porodičnog biznisa prenos upravljanja na sledeću generaciju proces koji je rizičniji po opstanak firme od svih navedenih u podnaslovu knjige.\nNi statistika ne tvrdi drugačije. Dve trećine kompanija u svetu klasifikuju se u porodične, jer su dominantni vlasnici ili upravljači članovi jedne porodice, ali samo 30 odsto njih „preživi“ prvu smenu generacija, odnosno prenos upravljanja ili vlasništva sa osnivača kompanije na njegove naslednike, samo 13 odsto nastavi da radi nakon smene druge generacije, a tek tri procenta nakon treće.\n„Pogrešno se misli da je porodični biznis mala preduzetnička radnja u kojoj obično rade samo članovi porodice. Porodične kompanije su i Ford, Volmart i mnoge svetske multinacionalke, koje zapošljavaju više hiljada ljudi. Zato se prenos upravljanja sa osnivača na naslednike ili na profesionalni menadžment i smatra jednim od najizazovnijih i najrizičnijih procesa, što potkrepljuje i statistika“, kaže za NIN Boris Vukić, partner u konsultantskoj firmi Adižes.\nIstraživanje koje je ta kuća sprovela od polovine januara do polovine marta, među 205 vlasnika kompanija, starijih od 55 godina, a koji zapošljavaju više od 20 radnika, pokazalo je da čak 92 odsto osnivača i vlasnika kompanija u Srbiji nemaju iskustvo u biznis transfer procesu. „Rezultati istraživanja samo su potvrdili moje zebnje da se vlasnici koji imaju iskustva u procesu transfera poslovanja mere u promilima, iako je većina njih već u godinama kada bi trebalo intenzivno da se pripremaju za to, jer je veliki deo tih firmi osnovan početkom 90-ih. Njihovo znanje nije preveliko, ali su im očekivanja nerealna“, kaže Vukić.\nIako je evropska praksa da članovi porodice naslede biznis tek u 15-35 odsto slučajeva, u Srbiji čak 77 odsto anketiranih vlasnika porodičnih firmi živi u nadi da će porodica nastaviti biznis, 72 odsto ih računa da će neko iz familije nastaviti da vodi preduzeće, a bezmalo 92 odsto veruje da će to biti njihovo dete. „Evropska iskustva govore da se 40 odsto takvih firmi proda nakon povlačenja osnivača, a kod nas to očekuje tek šest odsto ispitanika. Pri tome čak 34 odsto vlasnika, iako su stariji od 55 godina, o nasleđivanju biznisa uopšte nisu ni razgovarali sa decom, mada su ona gotovo u svim slučajevima starija od 20 godina“, objašnjava Vukić uz opasku da kod dela domaćih privrednika nije razvijena svest da će doći vreme kada oni više neće moći da upravljaju firmom koju su osnovali. „Biznis transfer i jeste složen proces zato što, pored organizacionih, pravnih i svih drugih, uključuje i porodične odnose i emocije. Samo 19 odsto vlasnika gleda na to kao na potpuno povlačenje iz vođenja preduzeća, a ostali sebe i dalje vide u ulozi kontrolora, savetnika, konsultanata ili slično“.\nTo što domaći biznismeni pokazuju da im je teško napustiti svoje poslovno „čedo“ ne razlikuje ih preterano od kolega iz razvijenih zemalja, sa mnogo dužom poslovnom i preduzetničkom tradicijom. U Finskoj, pokazalo je jedno istraživanje, vlasnici porodičnog biznisa ne da jednako pristrasno i emotivno reaguju kada vide logo firme i fotografiju svog deteta, već je stepen odsustva razuma još i veći kada vide ovo prvo.\nA od uspešnog prenosa upravljanja zavisi budućnost firme, više no budućnost porodice osnivača. Od opstanka firme zavisiće budućnost zaposlenih, pa naposletku i privrede jedne zemlje. Pogotovo, ako se i bez pouzdane i konkretne statistike, barem u Srbiji, pretpostavlja da najmanje 70 odsto svih firmi čine upravo porodične, a najmanje polovinu radnika zapošljavaju baš one.\nPorodičnom firmom Afrodite Mode Collection, od pre mesec dana rukovodi Branislav Bajić, najstariji sin osnivača kompanije, koja trenutno zapošljava 120 ljudi. Afrodita Bajić, zamenica generalnog direktora, njegova majka, priča za NIN da je najstariji sin na ovu poziciju došao posle osam godina rada u porodičnoj firmi. „Suprug je ispunio uslov za penziju i odlučio je da se povuče sa mesta direktora. I sama planiram da se povučem kada dođe vreme za penziju, jer verujem da smo decu dobro pripremili da naslede porodični posao i rukovođenje firmom. Branislav je za ovih osam godina prošao sve proizvodne faze, ćerka, takođe, već pet godina radi sa nama, trenutno na poziciji marketing menadžera, a i najmlađi sin će se verovatno pridružiti kada završi studije“, kaže Afrodita, navodeći da je za opstanak firme neophodno na vreme definisati i porodične i biznis odnose. „Nije naš sin želeo da se uključi u porodični biznis na početku, imao je za sebe neke druge planove. Ali kada smo pre osam godina zapali u neku krizu, uključio se kako bi nam pomogao svojim informatičkim znanjem i znanjem iz ekonomije. Tako je počeo, i ostao. U međuvremenu smo i njega i ćerku ozbiljno pripremali da naslede biznis. Išli smo na radionice i savetovanje o biznis transferu, razgovarali sa decom o ovom važnom procesu za opstanak firme, ustanovili neka pravila“, objašnjava Afrodita Bajić.\nPorodičnim protokolom, takoreći ustavom, hvali se i Milisav Novičić, vlasnik čačanske firme Unipromet, koja zapošljava 400 radnika i ima godišnji promet oko četiri milijarde dinara. „Vlasnik sam kompanije i od prvog dana upravljam, ali sam decenijama pripremao decu da preuzmu od mene ovu ulogu. Sada kompanijom upravljamo zajedno, moja uloga je više kontrolna, a odluke se donose zajednički. Svaki član porodice ima pravo u odlučivanju, što je posebno rešeno i definisano porodičnim protokolom. Ideja o izradi ovakvog dokumenta dosta je stara, a pošto porodične kompanije nisu deo nekih posebnih zakonskih rešenja, preuzeo sam praksu iz nekih razvijenih zemalja“, kaže Novičić, dodajući da je nakon dve godine razgovora i rada zajedno sa naslednicima, uspeo da sačini dokument koji se odnosi na uređenje porodičnih odnosa, proces donošenja odluka, porodičnih organa, kao i na način preuzimanja prava i odgovornosti njegovih naslednika.\nOdluke porodica Bajić i Novičić da kompaniju povere svojoj deci zapravo su potvrda i srpskog, ali i evropskog trenda da se u većini slučajeva vlasnici i osnivači teško odriču upravljanja firmama i teškom mukom ih poveravaju profesionalnim menadžerima. Boris Vukić kaže da je kod nas ta praksa još izraženija, jer se upravljanje gotovo i ne razdvaja od vlasništva, pa se često na isti način vodi i preduzetnička radnja i velika kompanija sa stotinama zaposlenih.\nZato se Željko Tomić, suvlasnik i direktor preduzeća čiji je jedan od osnivača, može smatrati izuzetkom, jer on i partner nameravaju da u naredne tri godine upravljanje firmom prepuste profesionalnom menadžmentu. „Sebi ćemo izmisliti neku kontrolnu funkciju, titulu predsednika kompanije, kako bismo, kao vlasnici, mogli kontrolisati rad, ali je važno da menadžment, a voleo bih da to bude neko iz kompanije, ima puna ovlašćenja za donošenje odluka“, kaže Tomić, čiji su sinovi još uvek mali da bi preuzeli upravljanje. „Voleo bih da moji naslednici zadrže vlasništvo nad firmom u kojoj imam 60, a moj partner 40 odsto udela. Voleo bih da jednog dana ovde i rade, ali nikako ne želim da im to bude pritisak. Inače, nisam zagovornik ideje da supružnici rade zajedno u porodičnoj firmi, a ne bih voleo ni da deca smatraju da im je to obaveza“, priča Tomić. „Partner i ja se razlikujemo po pitanju zapošljavanja naslednika. Njegov sin od pre mesec dana radi u našoj firmi kao programer pripravnik, u odeljenju za razvoj, u kojem je njegov otac direktor. Ja verujem da naslednikov prvi posao ne bi trebalo da bude u preduzeću svojih roditelja, nego u nekoj dobroj konkurentskoj firmi, kako bi iz nje doneo nova znanja. Ako odmah počne da radi u porodičnoj firmi, naslediće postojeći sistem rada, procese, organizaciju, a to nije dobro“, priča Tomić, koji sada ima 61 godinu, a već deceniju intenzivno razmišlja o transferu biznisa. „Išli smo porodično na kurseve i savetovanja o biznis transferu, ali naravno da nismo odmah posle toga prionuli na posao da te odnose uredimo. Ipak, nakon tog kursa sam napisao testament, što je jako važno za porodični biznis. Najteže je pobediti sebe i ljudsku sujetu, i zato ta tranzicija, prenos upravljanja sa osnivača na sledeću generaciju, i jeste tako složen i rizičan poduhvat. Pritom, imam i partnera, što znači da moramo i među sobom postići neki dogovor i kompromis i, pre svega, urediti porodične odnose pre nego što za to nastane potreba“, kaže Tomić, čija firma ima 40 zaposlenih.\nSagovornici NIN-a kažu da razgovor osnivača i njihovih naslednika često liči na rijaliti program, usled različitih porodičnih odnosa, vizija, generacijskih sučeljavanja, neminovnog uplita emocija, zbog čega je naposletku i statistika opstanka takvih preduzeća kroz generacije toliko upitna. Vukić dodaje da je u Srbiji, osim kod osnivača i vlasnika, i kod državnih organa skoro nerazvijena svest o važnosti ovog procesa po ukupnu privredu. U Evropi već postoje bankarski krediti namenjeni zaposlenima koji žele postati vlasnici preduzeća nakon odlaska osnivača, jer se u Francuskoj to pokazalo kao najuspešniji model za opstanak. Navodi i primer Holandije, koja vlasnicima kada napune 55 godina šalje pismo zahvalnosti zbog njihovog doprinosa zapošljavanju i plaćanju poreza, ali i nudi pomoć za transfer biznisa na narednu generaciju.\nKod nas država očigledno veruje da to nije njen problem, već porodični. Ma koliko bilo jasno da od jednog čoveka i njegove porodice zavise i sudbine stotina zaposlenih.\nNIN, 3446, 01.06.2017.\nZoran Mitrović\t2017-06-16T15:01:02+01:00\t9 Jun, 2017|Nekategorizovano|0 Komentara


Održana 9. sednica Skupštine grada:Ukupne subvencije za 2021. godinu za “Vodovod” iznose više od 105,2 miliona dinara | ZR KLIK\nOdržana 9. sednica Skupštine grada:Ukupne subvencije za 2021. godinu za “Vodovod” iznose više od 105,2 miliona dinara\nDeveta sednica Skupštine grada Zrenjanina održana je danas u velikoj sali Kulturnog centra, a na dnevnom redu bila je samo jedna tačka – Predlog Zaključka o davanju saglasnosti na izmene i dopune Programa poslovanja JKP “Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin za 2021. godinu.\nUsvajanjem tog zaključka data je saglasnost na Izmene i dopune Programa poslovanja JKP “Vodovod i kanalizacija” Zrenjanin za 2021. godinu, koji je usvojio Nadzorni odbor ovog preduzeća na sednici održanoj dana 07.05.2021. godine i nalaže se JKP “Vodovod i kanalizacija” Zrenjanin da Gradonačelniku grada Zrenjanina jednom mesečno dostavi Izveštaj o sredstvima utrošenim na realizaciju Programa.\nZamenik gradonačelnika Zrenjanina rekao je novinarima po završetku današnjeg zasedanja da je na poslednjoj sednici, održanoj u petak doneta odluka po kojoj JKP “Vodovod i kanalizacija”, kao što to rade sva komunalna preduzeća u Srbiji, može da se bavi i izgradnjom nedostajuće infrastrukture.\n– Naravno, ta infrastruktura isključivo je vezana za delatnost kojom se to naše preduzeće bavi, a to su pijaća voda, kao i fekalna i atmosferska kanalizacija. Posle te odluke pristupili smo sledećoj i zato je ovo hitna sednica kako bismo mogli krenuti sa radovima na izgradnji nedostajuće infrastrukture za kompaniju Linlong, ali ne samo za njih, već i druge privredne subjete koji će poslovati u našem gradu. U ovom trenutku, imamo građevinsku dozvolu za vodovodnu mrežu i za fekalnu kanalizaciju, uskoro očekujemo i predaju za lokacijske uslove za atmosfersku kanalizaciju. Dakle, pristupamo izgradnji te nedostajuće infrastrukture, a kada neko pita – zašto to radi Grad, a ne Republika koja je na neki način omogućila Gradu da ona finansira ovu izgradnju odgovor je zbog toga što Zakon o komunalnim delatnostima jasno kaže da se time bavi lokalna samouprava i JKP koje je ona opredelila – rekao je Santovac.\nKako se u materijalu za ovu tačku navodi, za komunalno opremanje radnih zona “Jugoistok” planirano je 448.200.000, a ukupne subvencije za 2021. godinu za zrenjaninski “Vodovod” iznose više od 105,2 miliona dinara.


BELGRADE BEER FEST 2018 - Smeštaj u Beogradu\nOvogodišnji 16. Belgrade Beer Fest, osim najraznovrsnije i najbogatije pivske ponude, za brojne poklonike dobrog zvuka priprema i raznovrstan muzički program koji će biti održan na čak tri bine “pivskog grada” na Ušću, od 15. do 19 avgusta.\nZvezde prve večeri na Main stage-u biće omiljeni domaći rok sastav Partibrejkers koji na najvećem beogradskom festivalu nastupa posle pet godina. Bend je osnovan 1982. godine, a energičnom rokenrol svirkom i autentičnim nastupom još pri prvom pojavljivanju, pokazali su da su grupa koji će ostaviti neizbrisiv trag na balkanskoj muzičkoj sceni. Posle 36 godina karijere, upornosti, doslednosti, bez ikakvih kalkulacija i podilaženja publici, potpuno iskrene vizije za svoje fanove, sa punim pravom nose nezvaničnu titulu “kraljeva srpskog rokenrola”.\nDrugog dana festivala nastupiće hrvatsko-srpski elektro pop bend Lollobrigida predvođen energičnom Idom Prester.\nUkoliko Vam je potreban smeštaj za dane festivala, kontaktirajte nas!


Vaskršnji humanitarni bazar Volonterskog servisa u petak 15. aprila - Beogradski Portal\nVaskršnji humanitarni bazar Volonterskog servisa u petak 15. aprila\nVolonterski servis Zvezdare u petak, 15.aprila od 11 do 14 časova, na platou ispred Opštine, organizuje tradicionalni Vaskršnji humanitarni bazar. Pored Volonterskog servisa, na Bazaru će učestvovati i HHU „Hleb života“ i Udurženje roditelja MNRO „Zvezdare”.\nNa štandovima će bili izloženi vaskršnja jaja od stiropora i ukrasi, čestitke, unikatni nakit, slikarske minijature, ručni radovi i različiti predmeti kojima možemo da obradujemo bliske osobe u predstojećim prazničnim darivanjima. Većina radova je nastala na kreativnim radionicama Servisa, ali i saradnika i socijalnih partnera sa kojima Volonterski servis tokom cele godine realizuje različite programe podrške za sugrađane svih generacija.\nPraznici na Zvezdari su uvek prilika da poklanjamo i budemo humani. Zbog toga je sav prihod sa Vaskršnjeg bazara namenjen za lečenje male Zvezdarke, trogodišnje Dunje, koja živi sa majkom i starijom sestrom.\nVolonterski servis Zvezdare poziva sugrađane da posete izložene štandove i prilozima i kupovinom na Vaskršnjem bazaru pomognu ovu humanitarnu akciju.\nPokrovitelj Bazara, koji se realizuje u skladu sa aktuelnim epidemiološkim merama, je Gradska opština Zvezdara.


Novo Sanitetsko vozilo za Knjaževački Zdrastveni centar (Video) – Knjaževačke vesti\nHome / 2021 / Novo Sanitetsko vozilo za Knjaževački Zdrastveni centar (Video)\nNovo Sanitetsko vozilo za Knjaževački Zdrastveni centar (Video)\nPredstavnicima 20 zdravstvenih ustanova u Srbiji među kojima se nalaze i predstavnici ZC Knjaževac uručeni su ključevi 20 sanitetskih vozila, koja su nabavljena kroz program donacije EU, uz posredovanje UNOPS-a.\nPredstavnicima 20 zdravstvenih ustanova u Republici Srbiji u petak, 19. marta uručeni su ključevi sanitetskih vozila koja su nabavljena kroz program donacije EU, uz posredovanje Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS). Među dobitnicima ključeva novog vozila sa područja Timočke krajine je Dom zdravlja u Knjaževcu.\nSanitetska vozila imaju kompletnu opremu tako da predstavljaju mini bolnice, što je veoma važno jer tokom epidemije obezbeđuju i određenu dodatnu vrstu zdravstvene sigurnosti našem stanovništvu.\n“Sanitetska vozila su najsavremenija koja u ovom trenutku postoje. Opremljena su poput odeljenja intenzivne nege, odnosno koronarne jedinice. Sanitet, koji u naš grad stiže u sredu, biće namenjen svim pacijentima u opštini Knjaževac, rekao je za Timočku reč dr Ivica Rakić, v.d. direktora Zdravstvenog centra Knjaževac.\nPrimopredaji ispred Palate Srbije prisustvovali su predsednik Republike Aleksandar Vučić, šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović, ministar zdravlja Zlatibor Lončar i predstavnici UNOPS-a.\nPredsednik Vučić je iskazao zahvalnost Evropskoj uniji na novoj donaciji u vrednosti od 800.000 evra, naglasivši da nam je ova pomoć veoma važna u vreme pandemije, kada su ovakva vozila više nego potrebna. On je poručio Fabriciju da mu je Srbija zahvalna na ličnom angažovanju i podršci tokom pandemije, kao i svim ostalim zemljama članicama EU.\nPrema njegovim rečima, zahvaljujući toj podršci u Srbiju je stiglo 25 uređaja za ventilaciju i anesteziju, 50 uređaja za mehaničku ventilaciju, 50 monitora za intenzivnu negu, 100 stacionarnih koncentratora kiseonika, 300 termometara, 800.000 zaštitnih maski, dva laboratorijska PCR instrumenta, sa 25.000 testova i drugo.\nOd početka pandemije dobili smo kroz saradnju sa EU i UNOPS-om pomoć od 8,2 miliona evra, a do kraja godine očekujemo još 900.000 evra, najavio je predsednik Srbije.\nSem Fabrici je rekao da je primopredaja sanitetskih vozila, nabavljenih kroz program donacije EU, uz posredovanje UNOPS-a, za 20 zdravstvenih ustanova iz Srbije konkretan primer solidarnosti i podrške EU Srbiji.\nOn je objasnio da je reč o novim, brzim i potpuno opremljenim ambulantnim vozilima,koja će biti raspodeljana tamo gde je to najpotrebnije.\nU novembru smo, zajedno sa ministrima Joksimović i Lončarem, predali 12 ambulantnih vozila, podsetio je Fabrici i naglasio da je ovo samo deo šire podrške EU Srbiji od početka pandemije. Prema njegovim rečima, u početku je pomoć bila u medicinskoj opremi i materijalima, a od jula je Unija finansirala angažovanje 200 lekara i medicinskih sestara kako bi se pomogli zdravstveni kapaciteti Srbije. Takođe, kako je napomenuo, Evropska komisija je odlučila i da se srpski budžet pomogne sa 12 miliona evra iz Fonda solidarnosti EU.\nJoksimović je navela da su ova sanitetska vozila nabavljena sredstvima koje je Srbija dobila kao grantove od Evropske unije, koji su opredeljeni preko programa koje koristi Ministarstvo za evropske integracije.\nOna je ukazala na to da je tokom epidemije deo sredstava u visini od 3,2 miliona evra prenamenjen za jačanje zdravstvenog sistema u borbi protiv koronavirusa.\nMinistarka je objasnila da su ta sredstva, osim za sanitetska vozila, iskorišćena i za nabavku frižidera za zamrzavanje vakcina, kao i 26 vozila za njihov transport. Prema njenim rečima, od tog novca će biti nabavljeno 1.000 beskontaktnih dezinfikatora za škole širom Srbije, jer je prevencija ključna u borbi sa virusom.\nSanitetska vozila su dobili domovi zdravlja u Gornjem Milanovcu, Kraljevu, Kruševcu, Leskovcu, Golupcu i opšte bolnice u Ćupriji i Boru. Takođe, vozila će stići i u domove zdravlja Knjaževac, Pirot, Krupanj, Žagubica, Gradski zavod za hitnu medicinsku pomoć Beograd i Opštu bolnicu u Novom Pazaru.\nVozila su namenjena i za Specijalnu bolnicu “Sveti Sava”, opšte bolnice u Smederevskoj Palanci i Loznici, KBC “Bežanijska kosa”, te domove zdravlja u Bujanovcu, Medveđi i Jagodini.\nPrevious: Prijavite se na Projekat Doma kulture “Omladinska umetnička mreža”\nNext: U galeriji Doma omladine Beograda izložba Željke Aleksić iz Knjaževca


UPFBiH:Dosljedno se pridržavati mjera kriznih štabova | Zivinice.ba\nUPFBiH:Dosljedno se pridržavati mjera kriznih štabova\nAutor: Šefik Gadžo 07.08.2020 11:18\nSarajevo, 07. august/kolovoz 2019. – Udruženje poslodavaca Federacije Bosne i Hercegovine apeluje na svoje članice i sve poslodavce u Bosni i Hercegovini da se maksimalno pridržavaju preporuka i naredbi kriznih štabova u vezi sa sprečavanjem širenja pandemije COVID-19, s ciljem zaštite života i zdravlja radnika i stanovništva, ali i održavanja privrednih tokova.\nIz UPFBiH apeliraju na dosljednom pridržavanju propisanih mjera i pojačanim nadzorom nad njihovim provođenjem, jer je nužno osigurati kontinuitet ekonomskih aktivnosti u zemlji, kako se ne bi ugrozilo i ovo malo privrednih aktivnosti koje se odvijaju u zemlji. Podsjećaju na ogromne štete i posljedice koje je pretrpila privreda FBiH i BiH tokom prvih mjeseci pandemije, kada je većina kompanija svoje aktivnosti svela na minimum, a došlo je i do značajnog gubitka radnih mjesta.Kako se taj scenario ne bi ponovio iz UPFBiH još jednom apeluju na nadležne da se donesu adekvatne izmjene i dopune Zakona o radu FBiH kako bi se spriječila nova otpuštanja radnika i gubici radnih mjesta.\n„U tom pravcu, UPFBiH početkom septembra će organizirati edukacije za naše članice u saradnji sa Kriznim štabom FBiH i Kriznim štabom Ministarstva zdravstva FBiH. I na ovaj način želimo sačuvati živote i zdravlje naših radnika, osigurati nastavak ekonomskih aktivnosti u uvjetima pandemije za koju niko nije siguran koliko će još trajati i kada će završiti. Želimo odgovorno djelovati i raditi kako bismo osigurali da naši radnici budu zdravi, adekvatno plaćeni uz izmirene sve obaveze prema budžetskim i vanbudžetskim fondovima“, naglašavaju iz UPFBiH./Emina Hadžija/


Kako da uhvatite zombija na ulici pomoću pametnog telefona?! (VIDEO)\nNapisao misha, 2017-09-10 18:32:00 u Novosti\nDa li spadate među one koji veruju u mogućnost globalne apokalipse, u kojoj će preostali ljudi na našoj planeti morati da se bore za opstanak okruženi opasnostima ko što su recimo zombiji? Ukoliko želite da osetite kako bi bilo da se nađete u takvoj situaciji ili prosto želite da se zabavite, to će vam omogućiti nova aplikacija za vaš pametni telefon sa kojom ćete moći da lovite zombije u svom okruženju…\nU pitanju je zapravo nova igra za mobilne platforme koja se bazira na lokaciji i proširenoj stvarnosti, a tematika kojom se bavi je pozajmljena iz popularnog serijala “The Walking Dead”. Tako će igrač poput junaka iz pomenute serije, morati da se bori protiv gomile hodajućih mrtvaca, sam ili u sardanji sa drugim igračima, a u zavisnosti gde se budu nalazio u određenom trenutku (na ulici, u parku, u stanu ili kancelariji), suočavaće se sa različitim izazovma.\nKako izgleda ova “krvava” zabava možete da pogledate u videu koji je najavljuje (u prilogu), a uskoro ćete moći i sami da u njoj učestvujete ukoliko “The Walking Dead: Our World” igru preuzmete sa Apple App Store ili Google Play prodavnica i instalirate na svoj telefon. Da li će lov na zombije uspeti da dostigne razmeru pomame koju je svojevremeno izazvalo jurenje za Pokemonima širom sveta, ostaje da vidimo, ali ljubitelji ovog žanra sigurno će uživati u tome da podele opasnost sa svojim omiljenim junacima iz serije…


Dan online - Hronika: Žiletom se rezao po vratu - 2018-06-20\nHronika OSUĐENIK JAGOŠ PETROVIĆ ZBOG ODLUKE DA MU SE NE PREKINE ROBIJA NAPRAVIO INCIDENT U ZATVORU\nIncident se dogodio u KP-domu spuškog zatvora Žiletom se rezao po vratu\nZatvorenik Jagoš Petrović napravio je incident u Kazneno- popravnom domu spuškog zatvora kada se rezao po vratu žiletom. Prema nezvaničnim saznanjima „Dana”, Petrović je na ovaj način protestovao zbog odluke nadležnih organa koji su odbili njegov zahtjev za prekid služenja zatvorske kazne zbog lošeg zdravstvenog stanja.\nIncident se dogodio prekjuče, a službenici ZIKS-a Petrovića su odmah odveli na ukazivanje ljekarske pomoći. Nakon toga, konstatovano je da je njegovo stanje stabilno i on je vraćen u ćeliju gdje je pod pojačanim nadzorom.\nPetrović ima duži policijski dosije, a prije dvije godine uhapšen je u Beogradu po međunarodnoj potjernici koju je Interpol Podgorica raspisao za njim zbog izdržavanja kazne na koju je osuđen zbog pokušaja ubistva tada odbjeglog osuđenika Ivana Vujovića i zbog krivičnih postupaka razbojništvo i nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivinih materija.\nPodgorički Interpol potraživao je Petrovića po tri osnova i to – izvršenje dvije pravosnažne sudske presude i obezbjeđenja njegovog prisustva u krivičnom postupku. Njega je Viši sud u Podgorici osudio na kaznu zatvora u trajanju od tri godine zbog krivičnog djela ubistvo u pokušaju, koje je izvršeno 15. 11. 2012. godine u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija u Spužu, gdje je dok se nalazio na izdržavanju kazne zatvora pokušao da liši života zatvorenika Ivana Vujovića. On je, kako je presuđeno, šiljkom napravljenim od metalne šipke Vujoviću zadao više udaraca, čime mu je nanio teške tjelesne povrede.


Objekat na Pančićevom vrhu još nije srušen – Ekonomija - Radio Šabac\nObjekat na Pančićevom vrhu još nije srušen – Ekonomija\nGotovo četiri godine od kada je Ministarstvo građevinarstva naložilo rušenje nelegalno sagrađenog objekta na Pančićevom vrhu, on i dalje stoji na istom mestu.\nUšuškan i izolavan pred predstojeću zimu, što se vidi na današnjoj fotografiji koju je na svom Tviter nalogu objavio Danilo Dača Ikodinović, objekat namenjen da bude kafana još je na istom mestu, a pre tačno dve godine srušen je jedan sprat.\nPančićev vrh, objekat koji je trebao da bude srušen je lepo zaštićen i izolovan, u bašti postavljen kamen na zemlju. Čeka se otvaranje! Hoće li slinica, gnjidica lično da ga otvori? Slikano pre sat vremena pic.twitter.com/WkHtkWymnx\n— Danilo Ikodinović (@D_Ikodinovic) November 14, 2021\nNaš list je u nekoliko navrata pisao o ilegalnom objektu na Pančićevom vrhu na Kopaoniku, koji je opstao uprkos dvema krivičnim prijavama koje je podnelo Ministarstvo građevinarstva ali i jedne koja je došla iz Uprave za suzbijanje pranja novca.\nOsim toga, o tome da mora da se ruši govorili su svojevremeno i Nebojša Stefanović, ali i ministarka tada građevinarstva Zorana Mihajlović.\nNa nelegalnu gradnju državu su upozorili iz Nacionalnog parka Kopaonik još 2017, a na osnovu njihove prijave građevinska inspekcija u više navrata je donosila rešenje o obustavljanju radova, potom o rušenju.\nRešenja nisu sprovedena jer policija nije obezbedila asistenciju, a 2018. počeo je u tom objektu da radi i kafić, a turistička inspekcija kod izdavanje dozvole za rad nije utvrđivala da li je kafana legalno sagrađena.\nU javnosti se spekulisalo da iza nepoznate investitorke stoji biznismen blizak Srpskoj naprednoj stranci, čime je jedino mogla da se objasni neometana gradnja.\nIako bez konkretne akcije, zvaničnici su nekoliko godina unazad tvrdili da će zakon da bude sproveden i objekat srušen.\nTako je predsednik Aleksandar Vučić početkom avgusta 2018. obećao da će „pitanje nelegalnih objekata na Kopaoniku biti rešeno u skladu sa procedurama i zakonom“ a četiri meseca kasnije ponovio da će se „zakon sprovesti u delo“.\nTadašnja ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović je u avgustu 2019. podsećala da je iz njenog resora stiglo rešenje za rušenje, kao i krivične prijave zbog te gradnje, ali je insistirala da tom poduhvatu, ukoliko ga sprovode inspekcije, mora da prisustvuje policija.\nTadašnji ministar policije Nebojša Stefanović takođe je obećao da će do kraja te godine biti srušena i poslednja cigla nelegalnog objekta, ali opet ništa.\nU novembru 2019. počelo je skidanje crepa sa vrha zgrade, potom je sve mirovalo, da bi se godinu dana kasnije, navodno, rušenje nastavilo ali i dalje objektu nedostaje samo krov.


Jedini razlog zašto se mandarine i narandže prodaju u crvenim mrežicama\nA. J. 6. novembra 2019. 05:22\nMožda ste primetili da se narandže i mandarine u supermarketima uvek prodaju u crvenim mrežicama. Za razliku od njih limun se uvek prodaje u beloj, žutoj ili zelenoj mrežici. A razlog ovakvog odabira pakovanja nije slučajan.\nNaime u crvenoj mrežici mandarine izgledaju rumenije, odnosno, zrelije, poželjnije pa je i veća verovatnoća da će kupci poželeti da ih kupe. Trgovci se služe istim trikovima kada su u pitanju i limun i grejp kojima najbolje odgovoraju bela, žuta ili zelena mrežica.\nNije slučajno ni to da i korpe u prodavnicama sve veće, a Martin Lindstrom, autor knjige koja se bavi trikovima trgovaca kaže da zahvaljujući većim korpama kupci kupuju 19 posto više proizvoda, prenosi Avaz.\nJedan od načina da povećaju prodaju je i trik trgovaca da frižidere s mlekom i mlečnim proizvodima stave na kraj prodavnice, jer upravo to su proizvodi koje većina kupaca svakodnevno kupuju.


Rusija raspisala poternicu za bratom Alekseja Navaljnog - Telegraf.rs\n26/01/22 | 12:43\nOleg Navaljni, čija lokacija je nepoznata, prošle godine je bio u kućnom pritvoru između janauara i aprila i dobio je uslovnu kaznu zbog kršenja restriktivnih mera\nRusija je raspisala poternicu za Olegom Navaljnim, bratom opozicionog lidra Alekseja Navaljnog, navelo je rusko Ministarstvo unutrašnjih poslova, u trenutku dok se očekuje da će njegova uslovna kazna biti pretvorena u zatvorsku.\nOn je optužen pošto je u Moskvi učestvovao na protestu zbog hapšenja njegovog brata Alekseja, koga su ruske vlasti, kako su juče javili svetski mediji, stavile na listu "terorista i ekstremista".\nOleg Navaljni je 2018. pušten iz zatvora posle tri i po godine zatvorske kazne zbog optužbe za proneveru za koju kritičari tvrde da je bila metoda zastrašivanja njegovog brata.\nKao najžešći kritičar Vladimira Putina, Navaljni i osam njegovih saveznika, među kojima su i ključni saradnici Ljubov Sobol i Georgija Alburova, evidentirani su u registru terorista i ekstremista od strane ruske Federalne službe za finansijski nadzor, što podrazumeva da će njihovi bankovni računi biti zamrznuti, prenosi AP.\nSrušio se ruski vojni avion, zapalio mu se motor: Poginule četiri osobe, povređeno petoro


Krivokapić: Prebacuju milione iz državnih na privatna preduzeća - Top Portal\nNaslovnica Vijesti Regija Krivokapić: Prebacuju milione iz državnih na privatna preduzeća\n4. septembra 2020. 14:34\nNosilac liste „Za budućnost Crne Gore“ Zdravko Krivokapić rekao je da u preduzećima sa većinskim državnim kapitalom primijećeno ubrzano raspisivanje tendera i prebacivanje milionskih vrijednosti na firme iz kumovsko-familijarnog miljea.\n„Obavještavamo javnost da je u preduzećima sa većinskim državnim kapitalom primijećeno ubrzano raspisivanje tendera, čime se očigledno vrši ubrzano prebacivanje značajnih državnih sredstava kompanijama iz kumovsko-familijarnog kruga“, navodi se u saopštenju liste „Za budućnost Crne Gore“.\nOn je kao primjer ovog postupka naveo CEDIS (Crnogorski elektrodistributivni sistem) kao naručioca u domenu javnih nabavki, u periodu od 11. avgusta do 1. septembra, koji su započeli realizaciju 20 poslova iz domena javnih nabavki.\n„Indikativno je da baš u ovom periodu, odnosno u mjesecu u kojem se održavaju parlamentarni izbori, slijedi realizacija poslova koji datiraju iz perioda 2018, 2019. i početka 2020. godine“, ukazao je Krivokapić.\nOn je naveo da je riječ o milionskim poslovima za koje nije jasno zašto nisu bili realizovani kada se javila potreba za njima, odnosno u skladu s planovima javnih nabavki.\n„Povrh svega vrlo je upitna neophodnost, pa i zakonitost ovih postupaka, pri čemu će se izoštriti odgovornost za racionalno poslovanje rukovodilaca preduzeća koje pokreću ove užurbane postupke“, napominje se u saopštenju.\nPrethodni članakU Rudniku „Mramor“ poginuo rudar\nNaredni članakPriština na udaru kritika: Delegacija u Vašingtonu brojna, a nestručna


Zašto, 1. januar/siječanj 2017.\nBalkan u 2016: Godina u kojoj je preživjela nada\nNevladini aktivisti, analitičari i političari objašnjavaju za "Zašto?" šta je obilježilo prethodnu godinu u njihovim državama.\nKovačević: Krijumčari preuzeli ‘balkansku rutu’\nNikola Kovačević iz Beogradskog centra za ljudska prava objašnjava situaciju sa migrantima i izbeglicama u Srbiji nakon zatvaranja zvanične ‘balkanske rute’ u martu i prolaska 110.000 ljudi, uglavnom uz pomoć krijumčara, kao što je grupa koja je u četvrtak doživela saobraćajnu nesreću na autoputu Niš-Beograd u kojoj je poginulo dvoje odraslih i jedno dete.\nDodikovo poigravanje sa antiameričkim raspoloženjem\nVlastimir Mijović, novinar i urednik iz Sarajeva, za “Zašto?” analizira odbijanje američke amabasade u Sarajevu da predsjedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku odobri diplomatsku vizu kako bi prisustvovao privatnom balu u Washingtonu u čast inauguracije Donalda Trumpa za predsjednika SAD.\nMoskva ne odustaje, ali Crna Gora na putu u NATO\nDragan Đukanović, potpredsednik beogradskog Centra za spoljnu politiku, analizira pretnje Crnoj Gori i regionu zbog članstva u NATO savezu od strane Sergeja Železnjaka, visokog funkcionera vladajuće partije Jedinstvne Rusije.\nMiloševićev recept za sever Kosova\nDušan Janjić iz Foruma za entičke odnose za 'Zašto' kaže da bi Beograd u Briselu drugačije pregovarao da im je sever Kosova bio važan, dok politički analitičar sa Kosova Azem Vllasi podseća da je još od vremena Slobodana Miloševića Beograd nastoji da instrumentalizuje kosovske Srbe za potrebe državne politike Srbije prema Kosovu i da to sada radi sa Srbima sa severa Kosova, jer, tvrdi Vllasi, Beograd zapravo nema teritorijalne pretenzije prema celom Kosovu.\nPapić: Kasta povlašćenih gura siromaštvo pod tepih\nBiH će se iduće godine suočiti sa veoma velikim problemom socijalnih tenzija i socijalnog bunta, ocjenjuje za 'Zašto' politički analitičar i direktor Inicijative za bolju i humaniju inkluziju Žarko Papić.\nMiletić: Srpska lista pokazuje da nema jedinstva na severu Kosova\nPetar Miletić, bivši potpredsednik Skupštine Kosova, za “Zašto?” objašnjava raskol među političkim predstavnicima Srba sa Severa okupljenih u Srpskoj listi nakon smene Ljubomira Marića, iz Srpske napredne stranke, sa pozicije ministra za administraciju lokalne samouprave i imenovanja Mirjana Jevtić iz Pokreta socijalista.\nBećirović: Kupovina MiG-ova ekonomski i sigurnosno upitna\nijad Bećirović iz Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije analizira namjeru Srbije da od Ruusije kupi šest borbenih aviona MiG-29.\nGadžovski: Konflikt u Makedoniji je moguć, Gruevski je ranjeni lav\nMitko Gadžovski sa skopskog Fakulteta političkih nauka za “Zašto?” analizira situaciju u Makedoniji nakon vanrednih izbora i zapaljivih izjava bivšeg premijera i vođe VMRO-DPMN-e Nikole Gruevskog, koji je optužio zapadne diplomate za mešanje u unutrašnje stvari Makedonije a nevladine organizacije za anti-državne aktivnosti te najavio odbijanje sudskih žalbi i rezultata ako budu u korist opozicije.\nIzborni sistem za predsjednika SAD koji odolijeva promjenama\nAmerički predsjednički izbori nastavljeni su u ponedjeljak glasanjem 538 elektora koji bi trebali potvrditi kandidata koji je odnio pobjedu na izborima 8. novembra u svakoj od njihovih 50 saveznih država i Distriktu Kolumbija.\nMazreku: Kosovski pregovarači izgubili domaće povjerenje\nProfesor Univerziteta u Prištini Avni Mazreku za “Zašto?” analizira stanje dijaloga o normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije, za koji je premijer Kosova Isa Mustafa rekao da se treba reformatirati:\nJelena Milić iz beogradskog Centra za Evroatlantske studije za “Zašto?” analizira pozadinu fotografije nastale tokom posjete ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova na kojoj se slikao sa pripadnicima organizacije Zavetnici i Nemanjom Ristićem, proruskim aktivistom koji se nalazi na Interpolovoj listi radi navodnog učešća u pokušaju puča u Crnoj Gori.\nŽene i muškarci u politici - kako je kome?


14:17 - 21.03.2018\nDa li se sećate čuvene firzure Ronalda koju je nosio na Svetskom prvenstvu u Japanu i Južnoj Koreji? Cela planeta tada je bila šokirana kada je videla nesvakidašnji izgled u to vreme najboljeg fudbalera planete. Ipak, koliko god izgledala neprikladno za\n12:07 - 31.12.2017\n15:20 - 29.12.2017\n13:53 - 12.11.2017\n12:29 - 30.07.2017\nPre 15 godina, Brazil je peti put postao prvak sveta u fudbalu, a najveće zasluge imao je osmostruki strelac na turniru koji su zajednički organizovali Japan i Južna Koreja, Ronaldo.\n23:24 - 13.11.2016\nOTKRIO IDOLA Kome se to divi Zlatan? /VIDEO/\nZlatan Ibrahimović, bivši igrač Malmea, Ajaksa, Intera, Milana, Juventusa, Barselone, PSŽ, a sada as Mančester junajteda otkrio je na koga se ugledao dok je stasavao kao fudbaler. Osoba koju je jedan od najboljih fudbalera današnjice izabrao za primer je\n21:13 - 05.06.2016\nODUŠEVIO I LEGENDARNOG "ZUBU" Ronaldo čestitao Novaku!\nJedan od najboljih fudbalera svih vremena, Brazilac Ronaldo, čestitao je Novaku Đokoviću osvajanje Otvorenog prvenstva Francuske u tenisu.\n13:38 - 05.05.2016\nRonaldo: Nejmar neće napustiti Barselonu\nJedan od najboljih napadača u istoriji fudbala Brazilac Ronaldo rekao je da njegov sunarodnik i zvezda Barselone Nejmar neće napustiti katalonski klub.\n10:12 - 05.05.2016\nSUSRET Novak upoznao legendarnog Ronalda i uživao u Ligi šampiona /FOTO/\nNovak Đoković je prisustvovao revanš meču polufinala Lige šampiona u kome je Real u Madridu savladao Mančester siti sa 1:0 i prošao u završnu borbu za prestižni trofej, a tom prilikom sreo je i jednog od najboljih fudbalera svih vremena, Brazilca Ronalda\n12:42 - 21.04.2016


Vojska Srbije izvodi vojnu vežbu u čast 100 godina od pobede u Velikom ratu | Nova Ekonomija\nVojska Srbije izvodi vojnu vežbu u čast 100 godina od pobede u Velikom ratu\nZdružena taktička vežba sa bojevim gađanjem pripadnika Vojske Srbije počela je danas pod nazivom "Vek pobednika 1918-2018", u čast stote godišnjice pobede u Prvom svetskom ratu.\nPrema najavama, u vežbi će na deset lokacija učestvovati 8.000 pripadnika Kopnene vojske, Ratnog vazduhoplovstva, Rečne flotile i drugih sastava. Oni će u izvođenju aktivnosti koristiti više od 600 borbenih sistema i 24 aviona i helikoptera, uz utrošak oko 125 tona ubojnih sredstava.\nCentralna aktivnost biće održana na Privremenom poligonu "Pešter", kao i na poligonu "Pasuljanske livade" kod Ćuprije, u vojnom kompleksu "Titel", u Rejonu Zvorničkog jezera, u Privremenom vojnom kompleksu "Orešac", u Vojnom kompleksu "Međa" i na drugim lokacijama.\nMojsilović: Uvođenje obaveznog vojnog roka je dugoročni plan\nMO i Vojska Srbije dobijaju u 2018. godini povećanje budžeta za 14 odsto\nVulin: Obezbeđena sva sredstva da se obnovi vojna infrastruktura


Sutra moleban i molitvena šetnja u Lazarevcu | GEM info\nSutra moleban i molitvena šetnja u Lazarevcu\n9. januara 2020. 9. januara 2020. Redakcija 0 Comments moleban, moleban i molitvena šetnja\nPo blagoslovu Njegovog Preosveštenstva Episkopa Jovana, u Hramu Svetog velikomučenika Dimitrija u Lazarevcu 10. januara u 18 časova biće održan molitveni skup podrške srpskom narodu i crkvenoj zajednici u Crnoj Gori. Sveštenik Hrama Svetog velikomučenika Dimitrija Vladimir Stojković pozvao je verni narod da se u što većem broju okupe u molitvi. Inicijativa vernika je da se u 19 časova organizuje i protestna šetnja ulicama Lazarevca sa ciljem da uz molitvu i dostojanstveno iskažu svoju podršku vernom narodu i crkvi u Crnoj Gori.\nMoleban u Nišu\nNakon velikog molitvenog skupa ispred Hrama Svetog Save u Beogradu, kao i molebana koji su služeni u gradovima širom Srbije u Lazarevcu će 10. januara u 18 časova u Hramu Svetog velikomučenika Dimitrija biti održan moleban za pomoć srpskom narodu i crkvama u Crnoj Gori.\nMoleban će početi u 18 časova i ovom prilikom pozivam sve pravoslavne hrišćane naših parohija da dođu u hram i da se svi zajedno pomolimo Bogu. Božija pomoć je potrebna svima nama a pogotovo onima koji preživljavaju ona iskušenja koja preživljava Srpska Pravoslavna crkva u Crnoj Gori – izjavio je sveštenik Vladimir Stojković.\nCilj je da se na molebanu okupi što veći broj vernika koji će na taj način pokazati jedinstvo, slogu i ljubav i poslati poruku podrške pravoslavnim vernicima i crkvi u Crnoj Gori koji se bore za svoja prava.\nVernici nakon molebana planiraju u 19 časova protestnu šetnju ulicama Lazarevca.\nGrađani se širom Crne Gore i Srbije protive Zakonu o slobodi veroispovesti koji je stupio na snagu u Crnoj Gori, a od njegovog usvajanja vernici Srpske Pravoslavne crkve svakodnevno se okupljaju na molebanima. Kako nam je rekao otac Vladimir Stojković sveštenstvo Hrama Svetog velikomučenika Dimitrija se svakodnevno na svim molitvama moli Bogu za sve vernike, a poslednjih dana posebno se mole za naš narod u Crnoj Gori, i moliće se sve dok ne pobedi istina i pravda kako i Bog nalaže i zapoveda.\nŠeruj post "Sutra moleban i molitvena šetnja u Lazarevcu"\n← Radionica ”Kubizam za decu” Dušana Rajšića\nNovogodišnji koktel Akademije fudbala Lazarevac →


Đukanović nudi crnogorsko državljanstvo za investicije - Sputnjik Srbija\n13:34 06 Jun 2020\n20:19 05.11.2018 Preuzmite kraći link\nGovoreći na Globalnoj konferenciji o rezidentnosti i državljanstvu u Dubaiju, koju organizuje kompanija „Henli i partneri“, Đukanović je rekao da bi taj program trebalo da ima snažne multiplikativne efekte na ekonomiju, postane značajan izvor prihoda i platforma za ulaganja.\n„Uz dobro osmišljenu kampanju moguće je privući pažnju uglednih poslovnih ljudi koji bi prihvatili da obave relokaciju sedišta svojih biznisa“, rekao je Đukanović.\nTime bi se, kako je ocenio, ne samo povećao iznos investicija, već i poboljšao imidž Crne Gore i podigli standardi poslovanja.\nĐukanović je, kako je saopšteno iz njegove Službe za informisanje, kazao da je vitalni nacionalni interes Crne Gore da implementira program na način da, koristeći iskustva drugih zemalja, eliminiše sve rizike koje može doneti njegova primena.\n„Program će omogućiti aplikacije samo onim osobama koje imaju dokazan kredibilitet u ličnom i profesionalnom smislu i dozvoliti priliv sredstava koja imaju neupitno legalno poreklo“, poručio je Đukanović.\nĐukanović veruje da svaki program može biti dugoročan i stabilan samo ako obe strane vide jasne koristi međusobne saradnje.\n„Interes države je da se primenom Individualnog investicionog programa dodatno pospeši razvoj, kreiraju nova radna mesta, smanji spoljnotrgovinskog deficit i obavi transfer znanja i novih tehnologija“, naveo je crnogorski predsednik.\nPoručio je da će aplikanti imati korist od povoljnog poreskog sistema, bezviznog režima prema zemljama u Šengen zoni i integracija u ekonomski i politički sistem države.\n„Dodelom državljanstva uspostaviće se i čvršće veze kvalitetnih investitora i Crne Gore, jer će kao dobri ambasadori dalje promovisati njene ekonomske potencijale i interese“, rekao je Đukanović.\nPrema njegovim rečima, individualni investicioni program mora omogućiti kvalitetniju upotrebu i bolju valorizaciju prirodnih resursa za državu i lokalne zajednice, preneo je Tanjug.\n„To se pre svega odnosi na energetiku, poljoprivredu i turizam koji predstavljaju neke od najvećih razvojnih šansi Crne Gore“, naveo je, između ostalog, Đukanović.


Vesti online / Sport / Fudbal / Velikani hoće Evropsku Superligu od 2021.\nSastanak je obavljen u prisustvu predstavnika 16 klubova, među kojima su osnivači Real Madrid, Barselona, Mančester junajted, Bajern, Juventus, Čelsi, Arsenal, Pari Sen Žermen, Mančester siti, Liverpul i Milan, i njima bi bilo garantovano 20-godišnje učešće.\nPreostalih pet klubova dobili su "poziv da gostuju" - Atletiko Madrid, Borusija Dortmund, Inter, Marsej i Roma.\nPlan je da napuste UEFA, odnosno takmičenje u Ligi šampiona, a razmatra se i kako bi igrali u nacionalim šampionatima, pa čak postoji opcija i njih da napuste.\nUEFA je do sada nekoliko puta odbijala zahteve za osnivanja Evropske superlige, povećanjem novčanih nagrada i drugim metodama, ali velikani prema svemu sudeći insistiraju na "zatvorenoj ligi".\nFUDBAL Mesi, Suarez i Ronaldo kandidati za najboljeg igrača Evrope\nFUDBAL Još jedan Barselonin šamar Realu: Modriću se sugeriše da kupi Mesijev dres


Zeničani Burić i Bureković starteri u Evropskoj ligi\nDanas su odigrane utakmice 1.pretkola Evropske lige, a klubovi iz BiH mogu biti zadovoljni rezultatima. Željezničar je slavio 0:2 u Estoniji, dok je Široki Brijeg kod kuće remizirao protiv Domžala 2:2.\nKada su u pitanju ostale utakmice, vrijedi istaći da su večeras nastupila i dva Zeničana. Jasmin Burić, može se već kazati legenda Lecha iz Poznana na svome terenu dočekala je tim Gandzasara, te slavial rezultatom 2:0, bivši golman Čelika cijeli meč stajao je na golu kluba iz Poljske.\nDženan Bureković, sjajni lijevi bek, koji je prošle sezone osvojio Kup Mađarske sa ekipom Ujpesta, večeras je gostovako u Azerbejdžanu kod ekipe Neftchija, te su poraženi rezultatom 3:1. Bureković je odigrao cijeli meč u poraženoj ekipi.


Poslovni inkubator Valjevo dao svoj doprinos projektu EU i Ministarstva privrede – Poslovni inkubator\nPoslovni inkubator Valjevo dao svoj doprinos projektu EU i Ministarstva privrede\nOd 15. januara 2019. godine Ministarstvo privrede Vlade Republike Srbije sprovodi projekat Poslovni inkubatori kao pružaoci usluga visoke vrednosti malim i srednjim preduzećima, finansiran od strane EU.\nProjekat traje 2 godine u cilju povećanja konkurentnosti i inovativnosti startapova kroz jačanje kapaciteta poslovnih inkubatora u Srbiji kako bi pružili što kvalitetnije usluge svojim stanarima.\nProjekat sprovodi konzorcijum GFA konsalting grupa, kroz partnerstvo organizacija International Development Ireland koja se bavi implementacijom razvojnih strategijskih projekata, fondacijom Seed Forum Norway i Univerzitetom primenjenih nauka iz Libeka, Nemačka.\nUkupna vrednost ovog projekta koji finansira EU iznosi 1.499.750 eura.\nFokus projekta je na 2 ciljne grupe: inkubatore koji podržavaju tehnološke startapove i inkubatore koji imaju za cilj samozapošljavanje.\nProjekat se sastoji iz 3 dela, a to su:\nProcena trenutne situacije poslovnih inkubatora u Srbiji i ažuriranje i produbljivanje postojećih studija;\nNadogradnja usluga i dizajniranje novih usluga odabranih poslovnih inkubatora;\nJačanje kapaciteta relevantnih aktera za dalji razvoj poslovnih inkubatora u Srbiji u skladu sa modelom javno-privatnog partnerstva (PPP).\nTim za tehničku pomoć projekta sprovodi studijske posete svim identifikovanim poslovnim inkubatorima i inicijativama u različitim regionima.\nU utorak, 10. aprila 2019. godine Poslovni inkubator Valjevo posetili su glavni ekspert Projekta i predstavnici Sektora za razvoj malih i srednjih preduzeća Ministarstva privrede Vlade Republike Srbije koji su se detaljno upoznali sa poslovanjem inkubatora, kapacitetima i prirodom startapova čime su se stvorile dalje mogućnosti saradnje radi unapređenja postojećih i dizajniranja novih usluga koje naš inkubator nudi.


Proširenje EU: Poslanici Evropskog parlamenta razmatraju razvoj događaja na Zapadnom Balkanu - EU u Srbiji\nProširenje EU: Poslanici Evropskog parlamenta razmatraju razvoj događaja na Zapadnom Balkanu\nPoslanici Odbora za spoljne poslove predstavili su u utorak svoju procenu političke situacije u tri zemlje u procesu pristupanja: Bosni i Hercegovini, Kosovu i Srbiji.\nBosna i Hercegovina: okončanje političkog zastoja i napredak u reformama za dobrobit svih građana\n14. jun, 2022. – U svojoj proceni za Bosnu i Hercegovinu, poslanici Evropskog parlamenta iznova potvrđuju podršku evroatlantskoj orijentaciji zemlje. Članovi odbora oštro osuđuju retoriku mržnje i destabilizujuće postupke, uključujući povlačenje iz državnih institucija i opstrukciju rada državnih institucija, posebno od strane rukovodstva entiteta Republika Srpska.\nPoslanici pozivaju sve političke aktere da se bezuslovno vrate u državne institucije i poboljšaju rad na reformama vezanim za EU, posebno vladavini prava.\nU tekstu, usvojenom sa 44 glasa za, 8 protiv i 5 uzdržanih, ističe se i važnost održavanja opštih izbora u Bosni i Hercegovini 2022. godine kako su zakazani, kao i sprovođenja njihovih rezultata. Pozivajući na eliminisanje svih oblika nejednakosti, diskriminacije i pristrasnosti u izbornom procesu, evroposlanici izražavaju žaljenje zbog nedostatka političke volje u pregovorima o ustavnim i izbornim reformama, kao i zbog neuspeha njihovog sprovođenja uoči ovogodišnjih izbora.\nU svetlu agresorskog rata Rusije protiv Ukrajine, poslanici Evropskog parlamenta takođe pozivaju Bosnu i Hercegovinu da primeni sankcije EU sa kojima se zemlja uskladila i upozoravaju na kontinuirani interes Rusije u pogledu destabilizacije Bosne i Hercegovine.\n“Izveštaj o Bosni i Hercegovini dolazi u ključnom trenutku za zemlju, Zapadni Balkan i Evropu. U njemu se iznova potvrđuje podrška Parlamenta evropskoj budućnosti Bosne i Hercegovine, dok se u njemu istovremeno ističu i glavni izazovi sa kojima se zemlja suočava, odnosno eskalacija destabilizujućih postupaka i blokiranje državnih institucija i procedurâ donošenja odluka. Ovi izazovi ugrožavaju jedinstvo, suverenitet i teritorijalni integritet zemlje i usporavaju sprovođenje ključnih reformi neophodnih za napredak na evropskom putu. Naglasili smo i važnost održavanja slobodnih i fer izbora u oktobru 2022. i kredibilne perspektive pristupanja zemlje, posebno u pogledu novog evropskog strateškog i bezbednosnog konteksta, nakon ruskog agresorskog rata protiv Ukrajine“, rekao je izvestilac Paulo Rangel. (EPP, Portugal).\nKosovo: Poslanici Evropskog parlamenta pozivaju na hitno usvajanje bezviznog režima EU\nŠto se tiče Kosova, poslanici EP su pohvalili povećanu političku stabilnost zemlje i snažnu posvećenost evropskom putu te iznova pozivaju države članice EU u Savetu da hitno nastave sa usvajanjem bezviznog režima za građane Kosova, ističući da svako dalje odlaganje podriva kredibilitet i reputaciju EU kao pouzdanog partnera.\nIzveštaj, usvojen sa 43 glasa za, 9 protiv i 5 uzdržanih, ponovo potvrđuje nedvosmislenu podršku dijalogu Beograda i Prištine uz posredovanje EU i ponavlja važnost postizanja sveobuhvatnog, pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji, koji je ključan za napredovanje obe zemlje na evropskom putu i koji će doprineti regionalnoj stabilnosti i prosperitetu.\nPozdravljajući usklađivanje Kosova sa EU po pitanju sankcija Rusiji i njegovu snažnu solidarnost sa Ukrajinom, poslanici EP takođe naglašavaju da je nezavisnost Kosova nepovratna i pozivaju zemlje EU koje još nisu priznale Kosovo da to učine odmah.\n„Izveštaj može samo da zagrebe površinu složenih društvenih i političkih aspekata samog Kosova, kao i odnosa EU sa Kosovom. Međutim, uveren sam da može poslužiti kao važno sredstvo da se istakne snažna posvećenost Evropskog parlamenta integraciji Kosova u EU, kao i za pružanje smernica o tome kako se standardi EU mogu primeniti. Kosovo je kontinuirano dokazivalo svoju posvećenost napretku u reformama vezanim za EU i pozicioniralo se kao veoma pouzdan partner, duboko usidren u evropskom i transatlantskom savezu. Nažalost, Evropska unija nije uspela da ispuni obećanje da će građanima Kosova obezbediti putovanje bez viza, koje je trebalo odavno da ispuni. Zaista se nadam da će ovo biti poslednji izveštaj u kom se pominje ovaj neuspeh. Što se tiče Saveta, a u tom kontekstu želim da se obratim direktno Francuskoj i Holandiji, vreme je da se usvoji odluka o liberalizaciji viznog režima“, rekla je izvestilac Viola von Kramon-Taubadel (Zeleni/EFA, Nemačka).\nSrbija: Poslanici Evropskog parlamenta pozivaju srpske vlasti da vrate zemlju na pravi put ka integraciji u EU\nIzveštaj o Srbiji pozdravlja činjenicu da članstvo u EU i dalje predstavlja strateški cilj Srbije, uz žaljenje zbog nedostatka napretka, pa čak i nazadovanja u pitanjima koja su od suštinskog značaja za pristupanje EU. Upućujući pohvale povratku pluralističkom parlamentu nakon izbora u Srbiji 3. aprila 2022., poslanici pozivaju na napredak u oblasti vladavine prava, osnovnih prava, slobode izražavanja, jačanja pluralizma medija i normalizacije odnosa sa Kosovom.\nU izveštaju, usvojenom sa 50 glasova za, 5 protiv i 3 uzdržana, snažno se žali što Srbija nije uskladila sankcije EU nakon ruske invazije na Ukrajinu i poziva novoizabrane vlasti da se hitno usklade sa odlukama EU protiv Rusije. Članovi izražavaju zabrinutost zbog širenja dezinformacija i pozivaju srpske vlasti i Evropsku komisiju da se bore protiv dezinformacija, ruske propagande i drugih hibridnih pretnji na Zapadnom Balkanu.\n„Posle izbora u aprilu 2022. i ruskog agresorskog rata, iskreno želim da naši partneri u Srbiji shvate koliko je urgentno da napreduju na evropskom putu. Izveštaj za 2021. odražava političku realnost u Srbiji sa posebnim fokusom na značaj tekućih reformi i usklađivanja. Napominjemo da se više može učiniti da se odlučno krene ka EU i kao izvestilac Evropskog parlamenta, spreman sam da sa novim rukovodstvom u Beogradu sarađujem kako bismo doprineli postizanju pozitivnih promena za evropsku Srbiju“, rekao je izvestilac Vladimir Bilčik (EPP, Slovačka).\nIzveštaji će biti podneti na glasanje punom sazivu Evropskog parlamenta na plenarnoj sednici u julu.


Francuski za Decu - Skola francuskog jezika - Centre Moliere\nPočetna > “Mini Molière” – Francuski za Decu i Predškolce\nFrancuski za decu i predškolce “Mini Molière”\nDeca vide svet drugačije od odraslih. Oni moraju da istražuju, da otkrivaju stvari koje su im do tad bile nepoznate, a najbolji način za to predstavlja igra. Kroz igru deca počinju polako da usvajaju reči i izraze iz francuskog jezika kao i da imitiraju pesmice.\nSvakog meseca obrađuju se teme prilagođene interesovanjima deteta. Pored standardnih tema (boje, brojevi, porodica) obrađuju se i teme koje su sezonskog karaktera kao što su: Nova godina, 8,mart i sl, a takođe deca se upoznaju i sa značajnim međunarodnim praznicima (Međunarodni dan muzike, Svetski dan pozorišta…) kao i sa francuskim običajima . Na taj način dete ne samo što usvaja novi jezik, već se upoznaje i sa civilizacijom i kulturom naroda čiji jezik izučava i na taj način širi sopstvene vidike. Tim povodom organizujemo brojne radionice koje predstavljaju zabavan uvod u francuski jezik i kulturu.\nUčimo da pišemo\nUčenje alfabeta se uvodi u nastavu već od 5. godine starosti deteta. Polazeći najpre od vizuelnog prepoznavanja slova i njihovog oživljavanja, preko grafo-motoričkih vežbi i učenja slova dete se polako priprema za pisanje pojedinih reči i prostih rečenica na francuskom jeziku.\nTrajanje: Kurs traje 10 meseci (septembra-juna)\nBroj časova: 2 puta nedeljno po 60min\nFond: 72 školska časa\nCena (mesečno): 5300din\nUpis traje tokom cele godine


Neimenovani obavešteni izvori potvrdili su da je Američka ambasada u Ankari obavestila tursko ministarstvo spoljnih poslova o otkazivanju, ali nisu naveli razlog, a Anadolija je kasnije izvestila da Ankara nema nova obaveštenja o potencijalnom naknadnom raspoređivanju ratnih brodova SAD.\nAmerički zvaničnici saopštili su da je Turska možda pogrešno shvatila prvobitno obaveštenje i da raspoređivanje nikada nije potvrđeno, a da SAD često obaveštavaju Ankaru o potencijalnom pristupu Crnom moru, što ne znači nužno da će brodovi zaista proći, već se osigurava da ako odluče već imaju potrebno odobrenje.\nVašington i NATO uznemireni su nagomilavanjem ruskih trupa u blizini Ukrajine i na Krimu i da je prošle nedelje Turska saopštila da zbog toga SAD šalju dva ratna broda u Crno more, a da je Rusija takvu odluku nazvala neprijateljskom provokacijom.\nRojters prenosi da je nakon obaveštenja o američkim ratnim brodovima, ruska mornarica juče započela manevre u Crnom moru na kojima je uvežbavala gađanje ciljeva na moru i u vazduhu.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg pozvao je dan ranije Moskvu da okonča nagomilavanje svojih trupa u blizini Ukrajine, što su učinili i nemačka kancelarka Angela Merkel i predsednik SAD Džozef Bajden, a turski predsednik Redžep Tajip Erdogan pozvao je na smirivanje tenzija u regionu Donbasa u istočnoj Ukrajini.\nSULTAN IZMEĐU RUSIJE I AMERIKE Erdogan se predstavlja kao saveznik i Putina i Bajdena, a obojicu je RAZBESNEO\nAmerički predsednik Džo Bajden produžio je jednostrane sankcije protiv Sirije za još jednu godinu, navodi se u objavi Bele kuće.


RS: Pojednostavljena procedura vantjelesne oplodnje - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA RS: Pojednostavljena procedura vantjelesne oplodnje\nFond zdravstvenog osiguranja (FZO) Republike Srpske donio je odluku da, ukoliko zbog virusa korona postupak vantjelesne oplodnje bude prekinut, osiguraniku bude izdato novo rješenje za ovu proceduru.\nIz Fonda navode da, kada je riječ o vantjelesnoj oplodnji, RS značajno prednjači u odnosu na Federaciju BiH (FBiH), zbog čega su imali slučajeve da građani FBiH žele da se prijave kod FZO na osiguranje kako bi ostvarili pravo na vantjelesnu oplodnju.\n“Fond je još ranije našim aktom dodatno uredio ovu oblast, precizirajući u kojim slučajevima se odobrava refundacija troškova za postupke rađene izvan RS”, naglašavaju u FZO.\n“Finansiranje vantjelesne oplodnje, kao i ova prava su konkretne mjere kojima Fond nastoji da pruži podršku pronatalitetnoj politici RS”, zaključuje se u saopštenju FZO.\nPrethodni članakKoronavirus u BiH: U KS novozaražene 493 osobe, preminulo pet oboljelih\nNaredni članakPrijedor: Potraga za muškarcem koji je ispalio više hitaca prema ugostiteljskom objektu


Portal Sarajevo-RS.com - Vlada Srpske se zadužila za novih 50 miliona KM\nVlada Srpske se zadužila za novih 50 miliona KM\nsreda, 03 maj 2017 18:57\nVlada Republike Srpske zadužila se danas putem aukcije obveznica Republike Srpske na Banjalučkoj berzi za novih 50 miliona KM. Vlada Republike Srpske prodala je 50.000 emitovanih petogodišnjih obveznica nominalne vrijednosti 1.000 KM po obveznici.\nZa obveznice je ukupno pristiglo ponuda u vrijednosti 65.725.564 KM, a prihvaćeno je 50.030.000 KM. Postignuta je efektivna kamatna stopa od 3,49 posto (kuponska kamata iznosi 3,50%).\nNajviša cijena iznosila je 104,69% što predstavlja kamatu od 2,49%, dok je najniža ponuđena cijena bila 99,00%, što predstavlja kamatu od 3,72 posto\nViše iz ove kategorije « Milionski iznosi za ''stvaraoce'' Republike Srpske Vladislav Topalović novi dekan Bogoslovskog fakulteta »


Pahor ponudio pomoć Slovenije u dijalogu Srbije i Kosova – Nadlanu.com\nPahor ponudio pomoć Slovenije u dijalogu Srbije i Kosova\nDOBROVO, 4. septembra 2010. (Beta) – Predsednik Srbije Boris Tadić izjavio je u petak uveče da Srbija želi da reši pitanje Kosova u dogovoru sa evropskim partnerima, braneći svoje legitimne interese "u cilju evropske perspektive ne samo Srbije već i albanskog naroda".\nDOBROVO, 4. septembra 2010. (Beta) – Predsednik Srbije Boris Tadić izjavio je u petak uveče da Srbija želi da reši pitanje Kosova u dogovoru sa evropskim partnerima, braneći svoje legitimne interese „u cilju evropske perspektive ne samo Srbije već i albanskog naroda“.\nSrbija je sada pred ozbiljnim iskušenjem, a to je usklađivanje teksta rezolucije koji će izneti pred Generalnu skupštinu UN i koji štiti legitimne interese Srbije u pogledu Kosova, rekao je Tadić nakon razgovora s premijerom Slovenije Borutom Pahorom kod Nove Gorice.\nPahor je ponudio Tadiću pomoć Slovenije u rešavanju otvorenih pitanja između Beograda i Prištine, prenela je slovenačka novinska agencija STA.\n„Ako predsednik (Tadić) veruje da Slovenija može bilo kako da pomogne, mi ćemo to rado učiniti“, rekao je Pahor, istakavši značaj dijaloga Beograda i Prištine.\nSlovenački premijer kazao je da će Tadić uskoro ići u Brisel kako bi s visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku Ketrin Eston razgovarao o rezoluciji o Kosovu koju Srbija treba da predstavi Generalnoj skupštini UN 9. septembra.


Upravni sud do nedelje odlučuje o prigovorima na izborima u Šapcu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Upravni sud do nedelje odlučuje o prigovorima na izborima u Šapcu\nIzborne malverzacije na 20 birališta u Šapcu\nGradska izborna komisija poništila je izbore u Ševaricama, sa oko hiljadu birača, zbog viška glasačkih listića, ali kod 19 prigovora članovi GIK bili su podeljeni. Odnos glasanja bio je deset prema deset, tako da nije doneta odluka o poništavanju izbora. Na biralištu Donji šor IV, sa oko 1600 birača, takođe je bilo viška listića, presretanje predsednika biačkog odbora iz Bele Reke, dok je na ostalim mestima zabeleženo javno glasanje, kupovina glasova i slične nepravilnosti.\nSimptomatično je da su četiri člana GIK iz redova liste „Novi tim za Šabac“, odnosno pokreta Zapadna Srbija, bili su suprotnom taboru od prodemokratskih lista. Prethodno je Nemanja Pajić, predsednik Zapadne Srbije-bivši URS i G-17, izjavio „da su izbori bili komplikovani i zanimljivi“.\nVera Palinkaš, član GIK, izjavila je da su se svih 20 članova GIK izjasnili da je bilo očiglednih povreda biračkog procesa, i da u krajnjem slučaju ne može da se glasa o zakonu, jer je on evidentno narušen. Nakon toga ova odluka GIK prosleđena je Upravnom sudu u Novom Sadu koja će se izjasniti o izbornim procesu u Šapcu. Od GIK je tražen izborni materijal, zapisnici biračkih odbora, koji su im biti prosleđeni u petak uveče. Upravni sud će odluku doneti u roku od 48 sati, znači u nedelju.\nPrema nezvaničnim rezultatima na 27 biračkih mesta glasalo je 58 odsto odsto od ukupno 28.800 upisanih birača. Na ponovljenim izborima cenzus su još prešli lista“Metla-Opstanak“ koja bi imala dva odbornika, i lista UDS, kao manjinska , sa jednim odbornikom.\nU Gradskoj skupštini, prema sadašnjem odnosu poliitčkih snaga, 36 odbornika imao bi SNS, a 33 prodemokratske liste gde bi lista „Nebjša Zelenović- Šabac je naš“ imala 21 odbornika, „Novi tim za Šabac“ sedam, Ruska stranka i Zelena evropska partija po jednog odbornika.\nIpak, trebalo bi sačekati odluku Upravnog suda u Novom Sadu, koji uglavnom nije uvažavao žalbe liste „Šabac je naš“. Prihvatio je listu „Aleksandar Vučić-Za našu decu“ iako nije imala saglasnost nosioca liste, a kasnije je tražena dopuna potpisa za listu „Šabac je naš“.\nNakon izbora 21. juna GIK je poništila izbore na svih sto biračkih mesta, ali Upravni sud je odlučio o ponavljanju izbora na 27 biračkih mesta zbog prikupljanja glasova van birališta.\nPo grubim računicama pokradeno je nekoliko hiljada glasova, a Upravni sud nije ni razmatrao činjenicu da su na 12 birališta pronađeni falsikfikovani glasački listići. Podneto je 55 krivičnih prijava za kupovinu glasova, pretnji i ucena, ali za sada Osnovno tužilaštvo u Šapcu samo je prijave prosledilo Odeljenju za suzbijanje korupcije u Novom Sadu.\nTakvo ponašanje tužilaštva i policije umnogome je doprinelo da se na ponovljenom glasanju obavi neviđena izborna krađa, gde su kriminogene grupe javno delovale u bliizni birališta. Sve ovo prosleđeno je predstavnicima Evropske unije i njihovim ambasadama, kao i ambasadma SAD, Kanade i Australije, ali za sada nije bilo nikakve reakcije od ovih demokratskih država nisu su izneli svoj stav je o ponovljenim izborima u Šapcu.\nJedino za sada, na osnovu medijskih pritisaka, policija je uhapsila i podnela krivične prijave protiv I.G. (1993), Ž.U. (1983) i D.V. (1981) zbog osnovane sumnje da su počinili krivično delo ugrožavanja sigurnosti. Oni su šestog septembra napali M.O. (1995) i njegovu majku ispred zgrade gde žive, a jedan od povoda za brutalnu tuču bio je prethodni incident na biralištu u Šapcu.\nIzboriNebojša Zelenović - Šabac je našŠabacUpravni sud u Novom SaduŠabac\n2 reagovanja na “Upravni sud do nedelje odlučuje o prigovorima na izborima u Šapcu”\n12. septembra 2020. u 22.28\nNo coment Srbijo.Šabac je u Srbiji.Hocu da živim i sutra.\n13. septembra 2020. u 01.30\nOcigledno da Zelenovic kupuje vreme,ali nadam se,ne jos dugo


[es] - kako da saljem anionimni SMS sa kompjutera\n24.09.2004. Prijem e-maila na mobilni??\nkako da saljem anionimni SMS sa kompjutera\n[es] :: Anonimnost i privatnost :: kako da saljem anionimni SMS sa kompjutera\nkako da saljem anionimni SMS sa kompjutera 09.10.2005. u 22:11 - pre 194 meseci\nkako da saljem anionimni SMS sa kompjutera i da li to uopste moze da se radi\nima li neki program za to?\nRe: kako da saljem anionimni SMS sa kompjutera 09.10.2005. u 22:13 - pre 194 meseci\nMoze, pogledaj TOP temu u mobilna telefonija - upotreba\nRe: kako da saljem anionimni SMS sa kompjutera 21.10.2005. u 13:05 - pre 193 meseci\nMoze da se radY,i to veoma uspesno i anonimno......... Ja imam nekoliko stotina aktiviranih poruka,ali ih cuvam samo za sebe\nJavi se na PrivatE pa se mozemo dogovoriti,zavisi sta ti imas da ponudis


Na sajmu u Mostaru 17 kompanija iz RS |\nBANJALUKA – Na 17. Međunarodnom sajmu privrede, koji danas počinje u Mostaru, biće predstavljeno 17 kompanija iz Republike Srpske, saopšteno je iz Privredne komore Srpske.\nNa zajedničkom štandu Republike Srpske, osim kataloškog predstavljanja privrednih društava iz svih sektora privrede, 17 kompanija predstaviće se eksponatima.\nNa sajmu u Mostaru predstaviće se kompanije „Plantago“, „Knežević entering“ i „Elda luks“ iz Laktaša, „PS-TEKS“, „Ekskluziv lindžeri“, „Lada auto“, „Novi Jelšingrad“, „Adria MM“ i „Velephrana“ iz Banjaluke, „Svislajon“ iz Trebinja, Fabrika čeličnih užadi „Unis usha“ iz Višegrada, „Destilacija“ iz Teslića.\nOsim njih, na sajmu će se predstaviti i Rafinerija ulja Modriča, Fabrika tepiha „Fates“ sa Sokoca, Radio-televizija Republike Srpske, Bobar grupa iz Bijeljine i „Mediteran inoks“ iz Čelinca.\nPrivreda komora Republike Srpske obezbijedila je besplatno predstavljanje domaćih privrednih društava u okviru zajedničkog štanda.\n„Mogućnost nastupa imala su sva privredna društva iz Republike Srpske, a javni poziv za predstavljanje na zajedničkom štandu bio je dostupan i na internet stranici Privredne komore Srpske“, navodi se u saopštenju.\nU toku ove sajamske manifestacije, između ostalog, predviđeno je održavanje niza prezentacija, kao i bilateralni susreti privrednika, što će omogućiti privrednim društvima iz Srpske da se dodatno predstave, uspostave novu poslovnu saradnju i upoznaju se sa konkurencijom u zemlji i inostranstvu.\nSajam u Mostaru, koji će biti otvoren danas, trajaće do 12. aprila.


Svađali se zbog 500 evra - Domaći fudbal, Fudbal\nSvađali se zbog 500 evra\nAleksandar Milosavljević 24.01.2013., 17:54\nKonferenciju za medije je danas održao i jedan od potpredsednika Crvene zvezde, Slaviša Kokeza. On je pokušao da objasni kako pravog sukoba između Nebojše Čovića i Dragana Džajića u suštini nije ni bilo i da je cela stvar preuveličana od strane medija.\n„Imali smo međusobne konsultacije oko dešavanja u klubu i što se tiče novinskih natpisa i špekulacija mogu da vam kažem da neće biti nikakvih hitnih sastanaka. Redovna sednica Upravnog odbora održaće se u ponedeljak u 18 časova i klub funkcioniše normalno na svim nivoima i u svim strukturama. Sve aktivnost se obavljaju po dogovorenoj proceduri i standardnom redosledu“, raportirao je je Kokeza predstavnicima medija.\nOn takođe dodaje da se čuo i sa Džajićem, i sa Čovićem i da su oni danas planirano odsutni, kao i da će se na stadionu ubuduće pojavljivati kao i do sada, u skladu sa svojim obavezama.\n„Predsednik kluba je Dragan Džajić, to sam već isticao nekoliko puta i uopšte nepotrebno je raspravljati o toj temi. Svašta se moglo videti i pročitati o fizičkom sukobu do koga nije došlo. Da je došlo do polemike i povišenih tonova – jeste, ali obračuna apsolutno nije bilo. Nemojte me pogrešno shvatiti, ali mislim da pojedini mediji imaju sklonost ka senzacijama i preuveličavanjem. Zar nije normalno u radnoj atmosferi u kojoj se svakodnevno dešava mnogo toga, da dođe do različitih mišljenja“,- zapitao je potpredsednik crveno-belih i dodao:\n„Klub je živi organizam i sve što se desilo je normalno. Nećemo sprovoditi nikakvu istragu, sešćemo da razgovaramo, kao i do sada, i nikakav veliki značaj ne bih pridavao svemu ovome. Čitava rasprava, ako se uopšte može tako nazvati odnosila se na ugovor Nikole Petkovića, i to da li njegova mesečna plata treba da bude 500 eura veća ili manja. Ponavljam ništa bitno, da bi se tome pridavao veliki značaj“, rekao je Slaviša Kokeza, verovatno u nadi da će neko da poveruje da je to bio razlog sukoba.\nFK Crvena zvezdahotSlaviša Kokeza\nPrethodna vest Veliki Kantona: Oslikao Rols Rojs i pomogao beskućnicima\nSledeća vest Teško nam je pao poraz od Uniksa\nVeliki Kantona: Oslikao Rols Rojs i pomogao beskućnicima\nTeško nam je pao poraz od Uniksa


Radio TV Stara Pazova - Kakvo je stanje sa radnim mestima u Sremu?\nKakvo je stanje sa radnim mestima u Sremu?\nU Sremu je trenutno bez posla blizu 13.000 ljudi, najviše ih čeka posao u Sremskoj Mitrovici čak 3.500, dok je najmanje nezaposlenih u Pećincima svega 780. U opštini Stara Pazova koja beleži najnižu stopu nezaplenosti u Srbiji bez posla je nešto više od 1.400.\nU prethodnih pet godina samo u Sremu otvoreno je oko 20 fabrika što ovaj deo Srbije čini najrazvijenim. U prilog tome ide i činjenica da je u toku prethodne godine 6.000 našlo zaposlenje u sremskom okrugu.


London uvodi dodatni porez za dizele\nVlasnici automobila na dizel pogon u Londonu će uskoro morati da plate dodatni porez od 14,5 evra dnevno na već postojeću taksu za ulazak u uži centar grada, ako se taj predlog gradonačelnika Londona, Borisa Džonsona, usvoji.\n"Imamo velike probleme sa kvalitetom vazduha u Londonu, poput mnogih drugih velikih gradova širom sveta. Imamo ljude koji prerano umiru, kršimo evropske smernice", zaključio je Džonson.\nPovezivanjem sa IT infrastrukturom javnog prevoza, ovaj novi način iznajmljivanja vozila će dopuniti ponudu Citélib-a, trenutnog servisa za iznajmljivanje automobila u Grenoblu, tako što će omogućiti korisnicima da uzmu jedno od malih....\nTesla reli je jedan od 12 takmičenja koje se nalazi u zvaničnom kalendaru serije Alternative Energies Cup koja se vozi pod patronatom FIA. U pitanju je sportska, promotiva, humanitarna, edukativna i istorijsko turistička manifestacija koja....\nToyota na gorivne ćelije u prodaji 2015.\nsreda, 25. jun 2014\nNajveći svetski proizvođač automobila, japanska Toyota u ovoj fiskalnoj godini planira da počneti prodaju svog prvog automobila s pogonom na gorivne ćelije. Cena ovog modela, kako je u sredu saopšteno, iznosila bi oko 70.000 dolara.....\nKia ulaže u održivi razvoj\nU tri najveće fabrike Kia – Hwasung, Sohari i Gwangju – zahvaljujući fokusiranosti na glavne oblasti – reciklaža, inicijative zaposlenih, veće investicije, smanjenje količine otpada i tehnologije grejanja – postigli su....\n3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 Idi na stranu: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32


Krizni štab za praćenje novog koronavirusa Zeničko-dobojskog kantona, na osnovu preporuka Instituta za zdravlje i sigurnost hrane Zenica (INZ), poziva sve naše sugrađane, penzionere, koji će početkom naredne sedmice na svojim vratima očekivati poštare sa penzijama, ali i one koji eventualno budu u prilici da svoju penziju preuzmu u bankama, da se adekvatno pripreme i osiguraju i brinu za svoje, ali i zdravlje drugih.\n“Neophodno je da na vrijeme sebi osigurate, pripremite i uz sebe imate\nmasku, te obavezno i svoju hemijsku olovku, da bi ste izbjegli kontakt i svaki mogući kanal za eventualno prenošenje virusa. Prije kontakta sa poštarom, obavezno operite ruke, ali ih obavezno operite i nakon kontakta sa poštarom.\nKliko god se pridržavali mjera zaštite i samozaštite, postoji mogućnost da dođu u kontakt s virusom, prenose ga dalje, pa je zato neophodno i poželjno da i svako od vas primjeni maksimalne mjere zaštite.\nKrizni štab i INZ vas pozivaju da zaštitite sebe, ali i druge, primjenjujući maksimalne mjere zaštite i da izbjegavate bilo kakve bliske kontakte. Veoma bitno je naglasiti da značajna većina nosilaca virusa ne pokazuje nikakve znakove – simptome, te da kontakt sa takvim osobama u uvjerenju da je vaše okruženje zdravo i nezaraženo vama može uveliko zakomplikovati i otežati život i zdravlje.\nŽelimo vam da ovaj i svaki naredni krug raspodjele penzija, ali i susreti sa osobama koje imaju značajan krug kontakata prođu u poštovanju mjera samozaštite i zaštite, te bez ikakvih zdravstvenih posljedica po vas”, navodi se u saopštenju Kriznog štaba.


03. May 2022 573\nVlada Republike Srbije, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja uz podršku United Nations Development Programme – UNDP u saradnji sa Udruženjem arhitekata Srbije prošle godine je raspisala javni, otvoreni, jednostepeni, arhitektonski konkurs za idejno rešenje nove zgrade FAKULTETA PRIMENjENIH UMETNOSTI u Beogradu. Krajem februara žiri je dodelio tri nagrade.\nObjekat će imati oko 11.000 kvadratnih metara raspoređenih na po dve podzemne i nadzemne etaže i povučenim spratom maksimalne visine od 18 metara sa fasadom od kamena. Njegov ozelenjeni krov sa unutrašnjim atrijumom biće veza pešačke zone centra grada i reke i jedan je od ulaza u novo zdanje Fakulteta primenjenih umetnosti (FPU) u Karađorđevoj ulici 15 u podnožju Kosančićevog venca. Taj objekat imaće oko 11.000 kvadratnih metara raspoređenih na po dve podzemne i nadzemne etaže i povučenim spratom maksimalne visine od 18 metara sa fasadom od kamena. Namenjen je studentima primenjene grafike, primenjenog slikarstva i primenjenog vajarstva, ali će i kada utihnu akademske aktivnosti zgrada biti dostupna široj javnosti – bilo da na njenom krovu u multimedijalnoj sali posmatraju izložbu, u kafiću sede i gledaju na drugu stranu reke ili koriste objekat da bi se sa Kosančića spustili u Karađorđevu ulicu ili iz nje popeli u centar prestonice. To će im omogućiti unutrašnji atrijum, prostor osmišljen kao mesto susreta i okupljanja, okosnica zdanja koje su osmislile arhitekte studija PLAT.FORM.A i pre dva dana pobedile na arhitektonsko-urbanističkom konkursu za idejno rešenje zgrade Fakulteta primenjenih umetnosti.\n– Konkurs je bio izuzetno zahtevan budući da je reč o Kosančićevom vencu i zato smo objekat oblikovali tako da ni visinom niti estetikom ne naruži taj prostor. Istovremeno smo hteli da ponudimo zdanje s merom koje će se uklopiti u okruženje, ali i zadovoljiti potrebe FPU-a. Prizemlje će koristiti studenti vajarstva, prvi nivo primenjenog slikarstva, a drugi primenjene grafike. Suteren je rezervisan za velike učionice i radionice, dok će na drugoj etaži ispod zemlje biti garaža – objašnjava Bojana Kovač Đurasinović, autorka prvonagrađenog idejnog rešenja vrednog 20.000 dolara.\nOna dodaje da je vrednost njihovog projekta, zgrade koja bi trebalo da bude podignuta na parceli od 2.500 kvadratnih metara, prema gruboj proceni oko 10 miliona dolara. Sa leve strane novog zdanja, na mestu gde je nekada bila Đumrukana, carinarnica, planirano je zdanje za Ansambl narodnih igara i pesama Srbije „Kolo” sa kolsko-pešačkom stazom između njih, a na parceli sa desne strane Fakulteta primenjenih umetnosti trebalo bi da bude stepenište i vertikalno šinsko vozilo – kosi lift, pešački pristup podzemnim etažama budućeg objekta Gradske galerije i pristup jednom od najvećih i najreprezentativnijih laguma na padini Kosančićevog venca.\nPrivremeni školski objekat podignut na mestu nekadašnjeg hotela „Kragujevac” u Karađorđevoj 15, koji od 1960. godine koristi Fakultet primenjenih umetnosti, biće srušen da bi na toj lokaciji bilo sagrađeno moderno zdanje.\nČetiri lokacije za umetnost\nOsim u Karađorđevoj 15, prostorije Fakulteta primenjenih umetnosti nalaze se na još tri lokacije. U Ulici kralja Petra 4, zgradi podignutoj kao deo kompleksa Konaka kneginje Ljubice, oko 1836. godine, nalaze se dekanat, sekretarijat i stručne službe i odseci: primenjeno slikarstvo, konzervacija i restauracija, keramika i scenografija. U tom objektu je do 1842. godine živeo knez Mihailo Obrenović, a zdanje je danas spomenik kulture bez mogućnosti dogradnje i nadgradnje. U Ulici Kosančićev venac 29 u zgradi Rektorata univerziteta umetnosti su: biblioteka Fakulteta primenjenih umetnosti i Odsek primenjena grafika. To zdanje je kulturno dobro, navodi se u tekstu programa arhitektonskog konkursa, i planira se dogradnja objektom sa ravnim krovom u funkciji terase, korisne površine od maksimalno 250 kvadrata. I objekat u zvezdarskoj Ulici Slobodanke Danke Savić 21 gde su smešteni dizajn enterijera i nameštaja, industrijski dizajn, primenjeno vajarstvo, kostim, dizajn tekstila – ne menja postojeću namenu. Njegovi delovi mogu se nadograditi za po jedan sprat.\nOštećeni i srušeni\nU Karađorđevoj 15 je od početka razvoja zone Savskog pristaništa u 19. veku bio izgrađen hotel „Kragujevac”, koji je u savezničkom bombardovanju 1944. godine oštećen i ubrzo po završetku Drugog svetskog rata srušen. Zdanje Đumrukane u Karađorđevoj 13 doživelo je istu sudbinu kao i prvi komšija. Od Drugog svetskog rata do danas na tim lokacijama izgrađeno je više „privremenih” objekata uključujući i zgradu u kojoj je Fakultet primenjenih umetnosti. Njena fasada je 2015. godine „s ciljem promocije moderne umetnosti i kako bi se ublažilo sivilo Karađorđeve ulice i ulepšao njen izgled” dobila koloritan izraz. On je delo studenta poslediplomskih studija Vuka Ćuka.


Džibuti – Geostrateški položaj i izazovi | CeGIT\nAutor\tNikola Petrović\nGledano po površini koju zauzima, Republika Džibuti treća je najmanja država afričkog kontinenta, sa manje od milion stanovnika. No, i pored toga u poslednjih nekoliko godina nalazi se u žiži interesovanja najvećih svetskih sila. Ova zemlja gotovo da ne raspolaže prirodnim resursima, te je vlada ove zemlje s početkom 21. veka počela izvore prihoda da bazira pre svega na svom geostrateškom položaju.\nJoš jedan izuzetno značajan aspekt geografskog položaja ove male afričke države jeste i blizina gotovo svih aktivnih sukoba u svetu – Bliski istok, Arabijsko poluostrvo, severna i centralna Afrika. Upravo zbog toga, Džibuti predstavlja izuzetno pogodnu lokaciju za vojnu bazu iz koje bi se mogle sprovoditi intervencije u bilo kom od pomenutiih regiona.\nMeđutim, položaj i značaj Džibutija, počeo se ispoljavati još tokom poslednje decenije 20. veka, kada je Eritreja proglasila nezavisnost 1993. godine. Ostajući bez izlaza na more Etiopija je, čini se, pronašla kompromisno rešenje, gradeći put Adis Abeba – Džibuti, čime je luka u ovom gradu praktično postala glavna uvozno-izvozna stanica za obe zemlje. Danas se upravo ovom rutom, preko pomenute luke obavlja gotovo 95% ukupnog prekomorskog transporta Etiopije.\nGlobalne i regionalne sile u Džibutiju\nSa druge strane, za razliku od svojih suseda, Džibuti ima izuzetno stabilnu političku situaciju. Izuzev trodnevnog pograničnog sukoba sa Eritrejom 2014. godine, u Džibutiju vlada mir još od završetka trogodišnjeg građanskog rata 1994. godine, a trenutni predsednik, Ismail Omar Gele, na vlasti je još od 1999. godine. Dakle, može se reći da značaj Džibutija raste s padom stabilnosti u susednim zemljama jer države zahvaćene nekim spoljnim ili unutrašnjim sukobima, nisu pogodne za strane investicije.\nDžibuti se nalazi na zapadnoj strani moreuza Bab-el-Mandeb koji predstavlja svega 30km širok ulaz u Crveno more. Sa druge strane moreuza nalazi se prilično nestabilni Jemen u kome unutrašnji sukobi traju već godinama, dok je na samom kontinentu Džibuti okružen Eritrejom na severozapadu, Etiopijom na jugu i Somalijom na istoku. Zahvaljujući ovakvom geografskom položaju, i činjenici da se Džibuti nalazi na sredini najfrekventnije pomorske rute koja povezuje Kinu i Evropu, vremenom je postao važna stanica za sve brodove koji ulaze u Crveno more.\nZbog svega navedenog, ova afrička država predstavlja retko stabilnu teritoriju u ovom bezbednosno trusnom regionu, te se kao takva nalazi na radaru svih velikih sila. S obzirom da je bivša francuska kolonija, ne čudi to što je upravo Francuska prva država koja je otvorila svoju vojnu bazu na tlu Džibutija. Smeštena na rtu Heron, po kome je i dobila naziv, francuska pomorska baza je dom blizu 3.000 vojnika, uključujući pripadnike francuske, nemačke i španske armije, što je istovremeno čini i najvećom francuskom bazom u inostranstvu. Iako pre svega pomorska, u bazi se nalaze smeštene kako kopnene tako i vazdušne snage. Njena osnovna namena je zaštita francuskih interesa u ovom regionu, ali i izvođenje združenih operacija pod okriljem NATO i UN.\nPored Francuske, bazu u Džibutiju imaju i Sjedinjene Američke Države. Povod za njeno uspostavljanje bio je napad na Svetski Trgovinski Centar u Njujorku 2001. godine, nakon koga su SAD otpočele otvoreni rat protiv terorizma. Upravo za te namene, Vašington je tražio idealnu lokaciju za uspostavljanje baze koja će biti dovoljno udaljena od poprišta sukoba, a opet i dovoljno blizu da bi se iz nje mogle izvoditi gotovo sve protiv-terorističke ali i druge operacije u regionu. Logičan izbor bila je nekadašnja baza francuske legije stranaca „Kamp Lamonije” u Džibutiju, koja je smeštena odmah pored nacionalnog aerodroma. Ova baza zadovoljavala je sve američke potrebe i već 2002. godine u nju je razmešteno 4.500 američkih i britanskih vojnika, da bi 2008. godine u pomenutu bazu prebacile i komandu USAFRICOM pod čijom komandom se izvode sve američke operacije u Africi i na Bliskom istoku.\nNo, verovatno najveće iznenađenje je postojanje italijanske vojne baze, u kojoj se nalazi oko 300 vojnika, a koja služi kao strateška tačka i komandni centar za navođenje bespilotnih letelica koje se koriste u operacijama na Bliskom istoku. Pored Italije, ovu afričku državu je 2011. godine kao lokaciju za svoju prvu bazu u inostranstvu nakon Drugog svetskog rata izabrao i Japan. Japanska baza smeštena je u neposrednoj blizini američke i služi pre svega za borbu protiv somalijskih pirata koji predstavljaju glavnu bezbednosnu pretnju kako u Crvenom moru tako i u čitavom zapadnom delu Indijskog okeana. Trenutno ovu bazu koristi i manji broj indijskih vojnika, ali se očekuje otvaranje i indijske samostalne baze u bliskoj budućnosti.\nRaspored vojnih baza u Džibutiju (foto: www.gatewayhouse.in)\nIpak, najveću kontroverzu izazvalo je otvaranje kineskog logističkog centra u Džibutiju. Zvanično otvoren 2017. godine, ovaj centar treba da služi za snadbevanje i logističku podršku kineskim plovilima na putu iz Kine ka Evropi. Međutim, ostale sile, a pre svih SAD upozoravaju da je Kina praktično „uzurpirala” zemljište za izgradnju baze. Naime, šireći svoju „One Belt One Road” politiku, Kina je stigla i do roga Afrike. Usled nemogućnosti da isplati dug za kredite koje je od Kine dobila za potrebe izgradnje infrasturkture, vlada Džibutija je maltene bila primorana da pod izuzetno povoljnim uslovima iznajmi priobalni deo svoje teritorije Kini, za izgradnju pomenutog centra.\nIako sve svetske sile ukazuju na to da je u pitanju baza kineske ratne mornarice, kineski zvaničnici ističu da se isključivo radi o logističkom centru, a nikako o vojnoj bazi. Pritom, zvanično, Kina plaća godišnji zakup za ovaj prostor od 20 miliona dolara, ističući da je bazu otvorila zarad zaštite svojih interesa u ovom regionu, a pre svega pomorskih trgovačkih puteva. Međutim, interesantna je činjenica da je Kina ubrzo nakon otvaranja ovog centra, isti unapredila produbljivanjem morskog dna i proširivanjem doka, koji sada može da primi do 2 nosača aviona. Pojedini zvaničnici navode da je ovo produbljivanje dna urađeno upravo kako bi se omogućilo pristajanje kineskim nuklearnim podmornicama najnovijih generacija, koje su već primećene u Indijskom okeanu.\nBilo kako bilo, čini se da je Džibuti ipak jako dobro unovčio svoj geostrateški položaj. S obzirom na to da BDP čini svega oko 2,5 miliona dolara, prihod od preko 300 miliona dolara na ime rentiranja zemljišta za strane vojne baze, predstavlja ogromnu finansijsku podršku za čitavu državu. Pored toga, prisustvo stranih vojnih snaga značajno povećava i bezbednost države, bez prekomernih ulaganja u sopstvenu vojsku. Međutim, sve ovo može biti mač sa dve oštrice, jer u skladu sa trenutnom situacijom na međunarodnoj sceni, neposredna blizina američkih i kineskih vojnih snaga predstavlja svojevrsnu tempiranu bombu. U slučaju bilo kakvog sukoba na relaciji Istok-Zapad, najverovatnije poprište, makar sukoba u početnoj fazi, nesumnjivo bi se odrazio i na Džibuti.\nUkoliko se to bude desilo, ova afrička država će zarad sopstvene bezbednosti morati da stane na jednu od strana, čime će, logično, za druge postati „domaćin koji je izneverio”, a samim tim i neprijatelj. S obzirom na to da u ogromnoj meri zavisi upravo od stranih vojnih snaga, sva stabilnost u Džibutiju će se srušiti kao kula od karata. Ipak, ohrabruje činjenica da su sve susedne zemlje u gotovo permanentnim ili unutrašnjim ili spoljašnjim sukobima, te da su toga svesne i velike sile koje će i same nastojati da održe Džibuti van bilo kakvih sukoba što je moguće duže. Značaj Džibutija kao sigurne tačke, najbolje se vidi kroz nedavnu blokadu Sueckog kanala izazvanu nasukanim brodom. Finansijska šteta prouzrokovana ovim incidentom merila se stotinama miliona dolara, i u odnosu na situaciju u kojoj bi Džibuti bio zahvaćen ratom, predstavljala bi tek zanemarljive gubitke.\nNa kraju, kada je reč o globalnim i regionalnim silama, ministar spoljnih poslova Džibutija, Mohamed Ali Jusuf ranije je potvrdio i da je sklopljen sporazum o izgradnji vojne baze Saudijske Arabije na teritoriji Džibutija. Međutim, sama izgradnja još uvek nije započeta, a po svemu sudeći ni precizna lokacija nije određena. Ono što je sigurno, jeste da će se „ugošćavanjem” Arapa, Džibuti nedvosmisleno opredeliti za stranu u sukobu između Saudijske Arabije i Irana. Ovaj sukob uključuje i borbu za vlast između zvanične vlade i Huta u Jemenu, ali i unutrašnje sukobe u mnogim drugim zemljama regiona.\nDakle, deluje da je za sada Džibuti u jako dobroj poziciji, gledajući sa međunarodnog aspekta. Predsedniku Geleu gleda se kroz prste kada su u pitanju bilo kakve optužbe za kršenje demokratskih i ljudskih prava, jer uživa zaštitu velikih sila, što je naravno došlo kao posledica njegovog pristanka na rentiranje zemljišta za vojne baze. Takođe, trenutna situacija u susednim zemljama ide na ruku Džibutiju, jer što je u susedstvu situacija manje stabilna, to je Džibuti povoljniji za bilo kakvu vrstu stranih ulaganja. U tom pogledu prednjači Kina, koja, iako negira prisustvo svojih vojnih snaga, zapravo je „vlasnik” gotovo 80% spoljašnjeg duga Džibutija. Upravo je to razlog zbog kojeg ostale sile upozoravaju da se Džibuti nalazi u svojevrsnom dužničkom ropstvu prema Kini i da će to samo omogućiti sve veći uticaj Kine u ovom regionu.\nKineski projekat „Pojas i put” (foto: www.beltroad-initiative.com)\nPerspektive budućeg razvoja događaja\nSumirajući navedeno, pored svih nabrojanih baza na teritoriji ove afričke države, trenutno je u planu otvaranje još najmanje dve – indijske i baze Saudijske Arabije. Takođe, svoje mesto u regionu nastoji da obezbedi i Ruska Federacija. Pored već postojećih baza u Centralnoj Africi, ruske vlasti su stupile u aktivne pregovore i sa vladom Džibutija. Međutim, usled neslaganja oko lokacije, ali i cene najma teritorije, deluje da su pregovori propali.\nIpak, Rusija uveliko radi na zaštiti svojih interesa, kako u centralnoj, tako i istočnoj Africi, o čemu svedoče potvrđeni planovi za izgradnju baza i logističkih centara u Eritreji, Mozambiku ali i nove baze u Sudanu. Imajući u vidu geostrateški značaj Džibutija, teško se može zamisliti da Rusija u narednom periodu neće opet pokušati da obezbedi svoje mesto. Rusija sada može računati i na svojevrsnu pomoć kineskih vlasti, s obzirom da u Džibutiju više nisu prisutne samo NATO snage.\nMože se reći i da je u interesu Kine da na ovom prostoru ima saveznika, tako da planirana saradnja u okviru „Severnog puta svile” može rezultirati saradnjom i u istočnoj Africi. Dakle, imajući u vidu trenutnu političku, ali i ekonomsku situaciju u svetu, a naročito u odnosima velikih sila, uticaj Rusije i Kine u Africi će u narednim godinama, nesumnjivo rasti. Međutim, ukoliko globalno otopljavanje zaista dovede do intenzivnijeg korišćenja severne rute, koja je kraća i brža, pa samim tim i dosta ekonomičnija od postojećeg plovnog puta kroz Crveno more, može se očekivati i pomeranje zone geostrateških interesa.\nTreba imati na umu da ni jedna od velikih sila neće olako odustati od svojih pozicija bilo gde u svetu i da će se uvek protiviti dolasku bilo koje druge sile, a pogotovu kada je reč o strateški ovako važnim pozicijama. Kako će se to odraziti na sudbinu samog Džibutija i da li će zaista uspeti da ostvari svoju nameru i postane „Dubai istočne Afrike”, više će, po svemu sudeći zavisiti od odnosa ključnih igrača, koji će se boriti za prevlast u ovom regionu.


Bura u zalivu: Katarski emir odbio Trampa, sledi sastanak u Moskvi - 09.06.2017, Sputnik Srbija\nEmir Katara šeik Tamim bin Hamad el Tani nema nameru da putuje u Vašington na poziv američkog predsednika Donalda Trampa, javio je Rojters. 09.06.2017, Sputnik Srbija\n09:11 09.06.2017 (Osveženo: 09:29 09.06.2017)\n© AFP 2021 / Ashraf ShazlyKatarski emir Tamim ibn Hamad el Tani\nEmir Katara šeik Tamim bin Hamad el Tani nema nameru da putuje u Vašington na poziv američkog predsednika Donalda Trampa, javio je Rojters.\n„Emir nema nameru da napušta Katar, sve dok se država nalazi u blokadi“, rekao je izvor Rojtersu.\nRanije je saopšteno da je Tramp u telefonskom razgovoru sa emirom Katara predložio njemu i državama koje su prekinule odnose sa njim pomoć u prevazilaženju krize.\nMeđutim, odbivši da poseti Vašington, Tani je poslao u Rusiju šefa diplomatije Katara Muhameda bin Abdela Rahmana bin Džasema el Tanija. Ministar bi trebalo sutra da doputuje u Moskvu i razgovara sa svojim ruskim kolegom Sergejem Lavrovom.


LSV: Gase Elektrovojvodinu, a formiraju Elektrosever u Kosovskoj Mitrovici | Autonomija\nLSV: Gase Elektrovojvodinu, a formiraju Elektrosever u Kosovskoj Mitrovici\nO kakvoj racionalizaciji poslovanja je reč?\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) oštro je danas kritikovala rukovodstvo Elektroprivrede Srbije (EPS), zbog toga što je odlučilo da ugasi Elektrovojvodinu, a sada planira da osnuje Elektrosever i EPS trgovinu u Kosovskoj Mitrovici i upitala o kakvoj je to racionalizaciji onda reč.\n“Kakva je to racionalizacija poslovanja u kojoj se gasi ukupno pet privrednih društava u državi, počev od Elektrovojvodine pa do Elektroistoka, i u Beogradu se potom centralizuju njihov novac i imovina, a onda se pravi jedno novo privredno društvo? Kakvi su to dvostruki aršini: Elektrosever može da se formira, a Elektrovojvodina mora da se ugasi?”, naveo je LSV u saopštenju za javnost.\nOcenjuje se da je ovo još jedan dokaz da je reorganizacija EPS-a po zamisli generalnog direktora Aleksandra Obradovića “katastrofalna ideja”.\nLSV je zatražip da se usvoji novi zakon o upravljanju EPS-om kako bi se izbeglo da uređenje elektrodistributivnog sistema u Srbiji bude predmet “proizvoljne procene jednog čoveka, jednokratnih uredbi ili interesa moćnog kapitala”.