ICM izbjegao bankrot | MINA\nNaslovnicaMINA BusinessICM izbjegao bankrot\nICM izbjegao bankrot\nNikšić, (MINA-BUSINESS) – Klasični bankrot u Institutu crne metalurgije (ICM) se nije desio zahvaljujući toleranciji povjerilaca, u prvom redu države i Opštine Nikšić, kao i hitnim akcijama koje su preduzimane, saopštio je predsjednik Odbora direktora kompanije, Vasilije Savović.\nOn je rekao da su akcije preduzimali u cilju konsolidacije, obnavljanja povjerenja i dobijanja dodatnog vremena za novu šansu za opstanak firme.\n”U prvim mjesecima mandata odbora i u prvom mjesecu rada izvršnog direktora, suočili smo se s tri opasnosti od uvođenja u bankrot od povjerilaca, uz jednu uvedenu blokadu računa, koje smo sporazumno uspjeli da se oslobodimo prije nego što su posljedice mogle postati fatalne”, kazao je Savović Vijestima.\nOn je naveo da su im značajan vjetar u leđa i vrijeme za konsolidaciju tada dale Elektroprivreda, odobravanjem povoljnog reprograma, i Opština Nikšić razumijevanjem za veliki dug po osnovu poreza na nepokretnost.\nPrema njegovim riječima, najvažniji momenat i pretpostavka opstanka kompanije je ulazak u održiv reprogram obaveza za poreze i doprinose, za koji očekuju da će biti sklopljen ovog mjeseca.\nTo ne znači, kako je kazao, da će sve reprogramirane obaveze biti lako servisirati uporedo s tekućim izdacima, ali se “stvaraju jasne osnove za rad i dalju borbu za opstanak”.\nUrađena je, kaže Savović, revizija štetnih ugovora, preračunavanje relevantnih cijena koštanja proizvodnog programa koje nisu postojale u prethodnom periodu, racionalizacija neproduktivnih troškova, dok je u skladu s preporukama revizora urađena revalorizacija vrijednosti nekretnina.\n”U dužem vremenskom periodu knjigovodstvena vrijednost zemljišta i objekta ICM-a bila je nerealno visoka što je dovodilo do neodrživog iznosa godišnjeg poreza na nepokretnost od preko 50 hiljada EUR, što je danas zbirno jedan od najvećih tereta koje Institut ima. Nije nam poznato zašto se vrijednost imovine držala neralno visoko, jer je i pogled golim okom ukazivao na neophodnost svođenja na takozvanu fer vrijednost, a kojom bi se u proteklom višegodišnjem periodu izbjegao veliki dio poreske obaveze”, naveo je Savović.\nOn je dodao da je ta poreska obaveza revalorizacijom više nego prepolovljena na godišnjem nivou. Dolaskom novog Odbora i izvršnog direktora, prema riječima Savovića, prihod od prodaje je povećan za skoro 20 odsto, troškovi poslovanja sus man jeni skoro četvrtinu, a troškovi rada za petinu.\n”U Institutu smo zatekli 70 zaposlenih, što je daleko iznad realnih potreba rada i mogućnosti kompanije da servisira bruto zarade. Ovaj broj se u međuvremenu penzionisanjem smanjio na 66 zaposlenih, a nije bilo novih zapošljavanja. Sumarno, sa zadovoljstvom možemo konstatovati da je poslovni rezultat to jest gubitak u uporednom periodu između prošle i ove godine smanjen čitavih 60 odsto”, kazao je Savović.\nKako je istakao, cilj je kontinuirano smanjenje poslovnog gubitka kako bi se kompanija spasila od klasičnog stečaja u koji je prošle godine bila uveliko zakoračila.\n”Cilj je da do isteka četvorogodišnjeg mandata izvršnog direktora godišnji gubitak bez zaračunavanja amortizacije bude sveden na nulu, odnosno da iskazani poslovni gubitak ne bude viši od iznosa amortizacije opreme”, naveo je Savović.\nOn je rekao da je ideja vodilja za taj cilj rezultat u kvartalu koji je za nama, kad su se već primakli takvom uspjehu.\n“Uz to, podrazumijeva se da bi prateći rezultati bili servisiranje reprograma i tekućih obaveza iz sopstvenih prihoda”, kazao je Savović.


Spajalica ponovo domaćin mladim lidericama i liderima - Institut za razvoj mladih KULT\nSpajalica ponovo domaćin mladim lidericama i liderima\nUblažavanje mjera uzrokovanih pandemijom virusa COVID-19 ponovo je otvorilo vrata Obrazovno–razonodnog centra za mlade Spajalica u Ilidži. Nakon više od tri mjeseca polaznici obuke Uči, Misli i Djeluj! za omladinske lidere/ice, okupili su se u Spajalici i zajedno učili, radili i usavršavali se.\nMladi iz različitih lokalnih zajednica iz cijele BiH tokom tri dana modula pričali su o tome šta podrazumijeva dobra komunikacija, koje se vještine u komunikaciji cijene, a da ih možemo učiti i usavršavati. Polaznici/e su imali priliku saznati više o medijskog pismenosti, a neizostavna tema za buduće lidere svakako su i odnosi sa različitim javnostima sa kojima se tokom svog rada susreću. Kako kreirati poruku, kome je poslati, kada i na koji način samo su neka od pitanja na koja su kroz interaktivne radionice i praktične vježbe polaznici/e tražili odgovore.\n„Zaista sam se obradovala povratku u Institut za razvoj mladih KULT i održavanju modula na temu komunikacije i odnosa sa javnošću. Tema me je veoma zainteresovala, a trener Aldin Alić ju je prezentovao na zaista odličan način. Imali smo puno praktičnog dijela, radili smo svi zajedno i još više se povezali kao tim. Drago mi je da napredujemo zajedno i da pomjeramo sopstvene granice.“ - rekla je Marija Mališ, polaznica UMiD-a 15 iz Foče.\nInstitut iskustveno učenje smatra veoma važnim za razvoj budućih lidera i liderki, te kroz Kafe sa... nastoji ugostiti uspješne mlade ljude Bosne i Hercegovine koji svojim primjerima i pričama motivišu i ohrabruju društvo, ali i sredine u kojima žive. Na šestom modulu ugostili smo mladog bh novinara Slađana Tomića koji je sa UMiD-ovcima razgovarao o medijima, ulozi medija u aktivizmu i društvu, medijskoj sceni u BiH, ali i o stvarima na koje budući lideri treba da obrate pažnju.\n„Mladi u komunikaciji s medijima, novinarima moraju prezentovati svoje aktivnosti ne na ustaljen način s tehničkim detaljima već jasno locirajući rezultate njihovog djelovanja. Mladi u komunikacijama s javnostima moraju davati jasne i koncizne informacije, trudeći se da plasirana informacija bude upakovana tako da izaziva reakciju kod publike.“ istakao je Slađan.\nPrilika da praktično primjene znanja stečena tokom šestog modula polaznike i polaznice čeka već narednog mjeseca, kada će započeti sa provođenjem lokalnih građanskih inicijativa u svojim zajednicama.\nPetnaestu generaciju UMiD obuke pohađaju 24 polaznika/ce iz 22 različite lokalne zajednice, a obuka se u 2020. godini provodi uz podršku Ambasade Kraljevine Švedske u Bosni i Hercegovini.


Nova odbrambena politika SAD\nAmerički sekretar za odbranu Čak Hejgel\nAmerički sekretar za odbranu Čak Hejgel kaže da Sjedinjene države žele da izađu iz stanja neprestanog ratovanja\nAmerički sekretar za odbranu izneo je spisak budžetskih i strateških prioriteta Pentagona u, kako to nazvao, eri posle 9. septembra 2001, u kojoj predsednik Barak Obama nastoji da izvede zemlju iz stanja neprestanog ratovanja.\nU vašingtonskom Centru za strateške i međunarodne studije, u prisustvu velikog broja istaknutih zvaničnika i geostratega, Hejgel je rekao da se posle 12 godina skupih ratova u Iraku i Avganistanu, Amerikanci odupiru želji da se okrenu sebi i ne mešaju se u svetske konflikte.\nOn je upozorio na manjakavost takvog pristupa:\n“Okretanje isključivo unutrašnjim pitanjima predstavlja zamku, baš kao i preterana samouverenost, koju takođe treba izbegavati ako želimo da vodimo uspešnu spoljnu politiku u 21. veku,” rekao je Hejgel.\nHejgel se založio za strategiju prelaska sa obimnih vojnih angažmana na manje i strogo usmerene operacije specijalnih snaga uz upotrebu bespilotnih letelica, na obučavanje oružanih snaga partnerskih zemalja kako bi održavale regionalnu bezbednost, kao i na veće angažovanje u humanitarnim aktivnostima.\nHejgel je dodao da će SAD nastaviti da budu angažovane u savlađivanju globalnih terorističkih organizacija i mreža organizovanog kriminala.\n“Ni jedna druga zemlja nema tu moć, rešenost, kapacitet i mrežu saveznika, zahvaljujući kojima može da predvodi međunarodnu borbu protiv tih izazova. Međutim, očuvanje naše vodeće uloge zavisiće ne samo od naše snage, već i od objektivnih limita, koji nameću mudru primenu naših ograničenih sredstava,” naveo je Hejgel.\nPoziv na mudru upotrebu američkih vojnih i finansijskih resursa dolazi u jeku najavljenog smanjenja budžeta Pentagona, koje bi u sledećih deset godina moglo ukupno da iznosi gotovo hiljadu milijardi dolara.


Srbija na 23 mestu po rasprostranjenosti korupcije\nBeta 16. maja 2016. 10:05\nRezultati istraživanja su ukazali na značaj povećanja transparentnosti prilikom utvrdjivanja stvarnog vlasništva kompanija. U proseku 91 odsto ispitanika prepoznaje važnost utvrdjivanja stvarnog vlasništva kompanija s kojima posluju, a u Srbiji samo 82 odsto.\nPovećan nivo saradnje na globalnom nivou izmedju institucija za sprovodjenje zakona otežali su pojedincima izbegavanje krivičnog gonjenja, navodi EY i dodaje da se čak 83 odsto ispitanika slaže bi sudski postupci protiv pojedinaca pomogli da se snize rizici od prevara, mita i korupcije.\nU Srbiji 74 odsto ispitanika slaže se da će krivično gonjenje rukovodioca koji su vršili pronevere uticati na to da se stane na kraj prevarama, ali samo 10 odsto njih smatra da je zakonodavstvo spremno da donese presude.\nIstraživanjepod nazivom „Kršenje pravila od strane kompanija – individualne posledice“ radjeno je od oktobra 2015. do januara 2016. godine, a ispitano je 2.825 rukovodioca većih kompanija.


Nastavljen rad na stvaranju Centralnog registra obveznika penzijskog, invalidskog i zdravstvenog osiguranja\nčetvrtak, 20 oktobar 2011 09:16\nMinistarstvo finansija – Poreska uprava i Ministarstvo rada i socijalne politike, nastavili su sa radom na definisanju svih uslova za stvaranje Centralnog registra obveznika penzijskog, invalidskog i zdravstvenog osiguranja. Iz tih razloga, 14. oktobra 2011. godine, u prostorijama Poreske uprave produžena je saradnja sa 210 konsultanata koji rade na unosu podataka u Centralni registar.\nPrisutnima su se obratili, državni sekretar u Ministarstvu rada i socijalne politike i direktor projekta PARIP mr Snežana Lakićević, direktor Poreske uprave Republike Srbije dr Dragutin Radosavljević i pomoćnik direktora Poreske uprave Republike Srbije dr Dejan Vidojević.\nSkup je otvorio direktor Poreske uprave Republike Srbije dr Dragutin Radosavljević, zahvalivši se svima koji su učestvovali na projektu, naglasivši da je najveći doprinos dao Sektor za razvoj i računarsku podršku. On je istakao da će najveću korist od projekta imati građani, jer će na taj način moći da kontrolišu da li im poslodavac uplaćuje doprinose, ali i da će Centralni registar olakšati rad i razmenu podataka između državnih institucija. Ovim projektom Republika Srbija će se svrstati među moderne države, čime će dobiti veći ugled na međunarodnoj lestvici, dodao je Radosavljević.\nObraćajući se prisutnima državni sekretar Ministarstva rada i socijalne politike mr Snežana Lakićević, rekla je da je ovo zajednički projekat Ministarstva rada i socijalne politike i Poreske uprave, koji se pod nazivom PARIP, finansira iz kredita Svetske banke. On će prestavljati olakšicu kako za građane, tako i za državne institucije. Takođe je navela da će upisivanje u registar trajati u ovoj i 2012. godini.\nPomoćnik direktora Poreske uprave Republike Srbije dr Dejan Vidojević, rekao je da je ovaj projekat jedan od važnijih sa aspekta procesa modernizacije Poreske uprave, koji će omogućiti realizaciju ciljeva, postavljenih pre par godina. U Centralnom registru će biti podaci svih poreskih obveznika. Registar će omogućiti novi sistem naplate i kontrole doprinosa. On je dodao da će ceo taj sistem biti u sklopu uspostavljanja elektronske uprave i da se razvija u dva pravca. Prvi se odnosi na uspostavljanje Vladine službe Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja, a drugi pravac je realizacija i uspostavljanje čitavog sistema centralnog registra.


Svetska banka pomaže u otklanjanju posledica epidemije – Bankar.rs\nHome/BANKE/INOSTRANE BANKE/Svetska banka pomaže u otklanjanju posledica epidemije\nSvetska banka odobrila je juče inicijalni globalni paket do dve milijarde dolara za prevailaženje krize izazvane pandemijom korona virusa.\n“Zemlje širom Evrope i centralne Azije, kao i u drugim delovima sveta, suočavaju se s vanrednom zdravstvenom situacijom koja ima neposredne socijalne i ekonomske implikacije i kakva nije viđena u skorijoj prošlosti”, rekao je potpredsednik Svetske banke za Evropu i centralnu Aziju Siril Miler.\n“Veoma tesno sarađujemo sa vladama širom regiona kako bi se sveo na najmanju moguću meru gubitak ljudskih života, ojačali zdravstveni sistemi i ublažio uticaj na ekonomiju”, rekla je novoimenovana potpredsednica za Evropu i centralnu Aziju Ana Bjerde.\nOna je istakla da ovaj prvi finansijski paket “predstavlja neposredan napor da se spasu životi danas a, u narednim fazama, da se zaštite radna mesta i egzistencija ljudi u budućnosti”, prenosi Tanjug.\nTadžikistan – 11,3 miliona dolara hitnog finansiranja pomoći da se prošire kapaciteti za intenzivnu negu kroz nabavku opreme i materijala, i obuku, kao i podršku koordinaciji u komunikaciji sa javnošću. Najugroženija domaćinstva biće takođe zaštićena putem privremene socijalne pomoći.\nKirgiska Republika – 12,15 miliona dolara hitnog finansiranja pomoći će da se izađe u susret neposrednim potrebama zdravstva, uključujući nabavku medicinske opreme, lične zaštitne opreme i testova, kao i opreme za jedinice za intenzivnu negu. Pored toga, devet miliona dolara se preusmerava u okviru tekućeg Projekta za unapređenje otpornosti u Kirgiziji radi nabavke 15 potpuno opremljenih vozila hitne pomoći, mobilne opreme za timove za brzo reagovanje i lične zaštitne opreme za zdravstvene radnike u neposrednom kontaktu sa bolesnicima.\nRumunija – Povlačenje oko 441 miliona dolara pomoći će zemlji da poveća obuhvat primarnom zdravstvenom zaštitom, pre svega ugroženih grupa stanovništva, i da unapredi efikasnost potrošnje na zdravstvo.\nKazahstan – 10 miliona dolara pomoglo je da se nabavi 236 respiratora, neophodnih za lečenje sve većeg broja ljudi sa potvrđenom COVID-19 dijagnozom u regionima Kazahstana, i postoje planovi da se obezbedi dodatno finansiranje za još 123 respiratora.\nJermenija – tri miliona dolara koristi se za finansiranje nabavke opreme za intenzivnu negu i lične zaštitne opreme za zdravstvene radnike u neposrednom kontaktu sa bolesnicima kako bi se podržali napori u lečenju teških akutnih respiratornih infekcija među ljudima sa potvrđenom COVID-19 dijagnozom.\n“Kako je zemljama potrebna šira pomoć, Grupa Svetska banka će obezbediti do 160 milijardi dolara tokom perioda od 15 meseci kako bi se zaštitili siromašni i ugroženi, podržala privreda i podstakao ekonomski oporavak”, dodaje se u saopštenju Banke.\nKoronavirus Pomoć Svetska banka\nU SAD bez posla ostalo 6,6 miliona ljudi - Signal da Amerika tone u recesiju


OTKUD GROBARI NA TRIBINAMA? Ovo je Partizanovo opravdanje! - mediji.net\nKošarkaši Partizana deklasirali su Trento, a pored pobede u žiži javnosti je i prisustvo Grobara na tribinama hale "Ranko Žeravica".\nCrno-beli su ubedljivom pobedom 71:43 započeli borbu u nastavku Evrokupa, uz podršku sa tribina, iako je to zabranjeno. Podsetimo, Krizni štab za borbu protiv koronavirusa izdao je preporuke a i dalje je na snazi zabrana okupljanja više od pet ljudi na istom mestu.\nČak su igrači i navijači po završetku utakmice pesmom proslavili trijumf. Bio je to drugi košarkaški meč za kratko vreme u...\nkk trentoNova tema\nevrokupPreko 1400 vesti\nkk partizanPreko 4200 vesti\nKošarkaPreko 9300 vesti


Za vikend Beogradska internacionalna regata – Trofej Beograda - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tZa vikend Beogradska internacionalna regata – Trofej Beograda\nU subotu i nedelju, 22. i 23. aprila 2017, na Savskom jezeru (Ada Ciganlija) održaće se tradicionalna Beogradska internacionalna regata – Trofej Beograda, s istorijom dugom više od tri decenije, koja će pored svih domaćih klubova okupiti i timove iz Bugarske i Izraela. Ova regata, koju s velikim uspehom organizuje Veslački savez Srbije (VSS) uz svesrdnu podršku Gradskog sekretarijata za omladinu i sport Grada Beograda, Grada Beograda, Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije i Javnog preduzeća „Ada Ciganlija“ i biće još jedna prilika da ljubitelji veslanja uživaju u svim čarima veslačkog sporta. Na Beogradskoj internacionalnoj regati – Trofeju Beograda takmičiće se sve uzrasne kategorije, uključujući i studente i veterane, s tim što će se za Trofej našeg glavnog grada boriti samo veslački podmladak.\n– Beogradskom internacionalnom regatom – Trofejom Beograda ove godine će biti i zvanično otvorena sezona brojnih međunarodnih takmičenja na Adi Ciganliji. Zbog zgusnutog programa ove godine popularni „BIR“ smo morali da organizujemo ranije. Zbog toga neke zemlje, koje su tradicionalno imale učesnike na ovoj regati, kao što su Hrvatska, Turska i Mađarska, ove godine će preskočiti takmičenje budući da se ovogodišnji termin poklapa sa njihovim regatama. Bez obzira na to srećni smo što će učestvovati bugarski Čerpokov kao i Daniel Rowing Centre iz Tel Aviva, što će ujedno biti debi nekog izraelskog kluba na ovoj regati – kazao je generalni sekretar Veslačkog saveza Srbije Nebojša Jevremović i dodao – Trenutne vremenske prilike u zemlji ne idu nam na ruku. Iako se za vikend predviđa izvesno poboljšanje po svoj prilici uslovi neće biti najidealniji. Međutim, veslanje je sport na otvorenom pa smo navikli da se prilagođavamo svim vremenskim uslovima. Bez obzira na to siguran sam da će sve proteći u najboljem redu i da će svi učesnici biti zadovoljni svim aspektima organizacije, što je uostalom bio slučaj svih prethodnih godina.\nOvogodišnji „BIR“ biće i kriterijumska regata za sastav srpske juniorske reprezentacije, ali i odlično test takmičenje pred Svetski kup koji će na Savskom jezeru biti održan kroz dve nedelje.\n– Juniori i juniorke su imali prvu kriterijumsku regatu na „Croatia Open“ pre dve nedelje. Na „BIR“ ih očekuje drugi krug „izbora“, posle čega ćemo imati jasniju sliku oko sastava juniorske reprezentacije za Evropsko prvenstvo u Nemačkoj 20. i 21. maja. Takođe, „BIR“ ćemo staviti i u funkciju priprema za prvi ovogodišnji Svetski kup koji će biti održan na Regatnoj stazi na Savskom jezeru od 5. do 7. maja. Biće to idealna prilika da proverimo instalacije na stazi, jednog dela volontera i Organizacionog komiteta – istakao je Jevremović – Koristim ovu priliku da se zahvalim svima koji su podržali organizaciju Beogradske internacionalne regate – Trofeja Beograda, posebno Gradskom sekretarijatu za omladinu i sport Grada Beograda.\nKvalifikacione trke oba dana takmičenja počinju u 10 časova. Finala u subotu startuju u 12,30 č, a u nedelju u 12 č. Pioniri će se takmičiti na deonici od 1.000 metara.\nDatum: 20.04.2017. Autor: Veslački savez Srbije\n+ Beogradska internacionalna regata 2017\n+ Tigrice na korak do završnog turnira...\n+ Damir Mikec: Počinje sezona posebnih...\n+ Uspešno realizovano Prvenstvo Srbije...\n+ Škola trčanja imaće brojnu trkačk...\n+ Svetski rekorderi spajaju Beogradski...\n+ Beogradska internacionalna regata 2011\n+ Beogradska internacionalna regata 2013\n+ Beogradska internacionalna regata 2015\n+ Beogradska internacionalna regata 2016


Projektna saradnja Fakulteta za sport i Vikimedije Srbije - Fakultet za sport\nProjektna saradnja Fakulteta za sport i Vikimedije Srbije\nHome/Servis/Vesti/Projektna saradnja Fakulteta za sport i Vikimedije Srbije\nFakultet za sport Univerziteta „Union – Nikola Tesla“ tokom 2019. godine će u saradnji sa Vikimedijom Srbije i njenim obrazovanim programom realizovati izuzetno zanimljiv projekat pod nazivom „Olimpijski sportovi kroz istoriju i uspesi naših sportista olimpijaca“.\nProjekat će se sastojati u kreiranju i objavljivanju članaka čime će se dostupnim učiniti sadržaji koji su od izuzetne važnosti za naš sport, kulturu i društvo u celini. Glavnu ulogu u realizaciji ovog projekta imaće 10 odabranih studenata sa prve, druge i treće godine osnovnih akademskih studija. Njihove aktivnosti pratiće četiri nastavnika našeg Fakulteta, kao i zaposleni u Vikimediji Srbije.\nCilj ovog projekta je promocija značajnih uspeha naših sportista u različitim sportovima na Olimpijskim igrama kroz istoriju, potpunije i tačnije informisanje javnosti o ovim sportvima, a time i promocija pozitivnih aspekata sporta kao kulturološkog fenomena u okviru našeg društva i šire. Sam projekat obuhvatiće uvećanje broja članaka na srpskom jeziku u vezi sa sportom, digitalizaciju određenih segemnata odabranih časopisa i drugih izvora u vezi sa našom temom i time doprineti širenju slobodnog znanja u oblasti olimpijskih sportova kroz prizmu uspeha naših sportista na olimpijskim takmičenjima.\nPlaniran je unos 30 članka, od toga 28 o istorijskom razvoju i pravilima aktuelnih sportskih disciplina na Letnjim olimpijskim igrama, uz 2 članka koja bi uključivala opis disciplina koje su nekada bile na programu Olimpijskih igara.\nRealizacija projekta planirana je za period od februara 2019. do decembra 2019. godine. Studenti Fakulteta za sport biće u prilici da se u ponedeljak 4. marta od 10 časova u amfiteatru 1 upoznaju sa aktivnostima koje sprovodi Vikimedija Srbije u oblasti obrazovanja.\nObrazovni program Vikimedije Srbije namenjen je svim obrazovno-naučnim institucijama u zemlji (škole, fakulteti, instituti) i ima za cilj širenje slobodnog i svima dostupnog znanja, kao i podizanje svesti o njegovom značaju. Osnovna vizija je da se Vikipedija i njoj srodni Viki projekti popularizuju i obogate novim sadržajem, u akademskom okruženju. Vikipedija u školama je projekat namenjen srednjoškolcima i studentima, sa idejom da se upoznaju sa Vikipedijom, njenim značenjem, prednostima i pre svega uređivanjem, ali i da razviju i unaprede sledeće veštine:\n• medijsku i informacionu pismenost\n• kritičko razmišljanje i veštine istraživanja\n• međuvršnjačku saradnju


Bramerc: Ima prostora za dalji napredak\nGlavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc i ministar pravde Crne Gore Duško Marković na konferenciji za novinare u Podgorici (gov.me)\nGlavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc pozvao nadležne organe u Crnoj Gori da i dalje budu aktivno uključeni u rješavanje problema ratnih zločina iz prošlosti.\nGlavni tužilac Hasskog tribunala Serž Bramerc, koji je boravio u dvodnevnoj poosjeti Crnoj Gori, rekao je danas da razumije kritike Evropske komisije zbog toga ssto u Crnoj Gori niko sa vrha komandne odgovornosti nije procesuiran za ratne zloccine.\nBramerc je kazao da je jedan od razloga njegove posjete Crnoj Gori upravo potreba da zahvali na izuzetnoj saradnji sa Haškim tribunalom. On je objasnio da u Crnu Goru nije došao ranije zato što nije bilo velikih problema koje je trebalo rješavati, jer je saradnja crnogorskih sudskih organa i odgovarajućih agencija Tribunala bila proaktivna.\nDodatan razlog posjete Bramerca Crnoj Gori je, kako je objasnio, i potreba da ohrabri nadležne organe da i dalje budu aktivno uključeni u rješavanje problema ratnih zločina iz prošlosti.\n“Sproveden je određeni broj procedura i napredak je postignut, ali još ima prostora za unapređenje i potpuno sam svjestan kriticizma koji je izražen i od Evropske unije i ostalih organizacija”, kazao je Bramerc.\nOn se, kako je naveo, nada da će posebna pažnja ovim problemima biti posvećena u okviru specijalizovanog tužilačkog odjeljenja. Na pitanje novinara da li je neko od crnogorskih zvaničnika bio osumnjičen da je umiješan ili da je naložio neki ratni zločin, Bramerc je odgovorio da ne može komentarisati sudske postupke u kojima su donešene končne sudske presude.\n“Sprovođenje istraga je, bilo da se radi o Srbiji, Crnoj Gori ili Bosni i Hercegovini, mnogo komplikovanije i dosta tže kada je u pitanju neko ko je na visokoj ili srednje visokoj državnoj ili vojnoj funkciji”, objasnio je Bramerc.\nPravna legislativa Haškog tribunala je, kako je rekao, takva da se komandnoj odgovornosti pridaje dosta značaja.\n"Razumijem kritike predstavnika Evropske komisije koji kažu da se u dosadašnjim slučajevima više pažnje posvetilo počiniocima koji u komandnom lancu i nijesu bili na visokom nivou”, dodao je Bramerc.\nIzmeđu Crne Gore i Međunarodnog krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju nema otvorenih problema, a saradnja sa tom institucijom nikada nije dovođena u pitanje, ocijenio je ministar pravde Duško Marković. On je kazao da je saradnja Crne Gore i Tribunala intenzivna i dobra:\n“Spremnost Crne Gore sa saradnju sa Haškim tribunalom kao i sa nadležnim institucijama u zemljama regiona, u cilju ispunjavanja misije tog tog suda, nije dovedena u pitanje tokom svih godina njegovog postojanja”, poručio je Marković, ističući snažnu podšku države borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina.\nOn je rekao da na sastanku sa Bramercom nije bilo govora o problemima, ne zato što se oni žele izbjeći, već zato što “problema na relaciji Haški tribunal- Crna Gora nema”.\nMarković je upoznao Bramerca i sa predmetima o ratnim zločinima koje je Crne Gora vodila, podsjećajući da su tri okončana osuđujućim presudama, za jedan je žalbeni postupak u toku, dok se za jedan primjenjuje vanredni pravni lijek- zahtjev za zaštitu zakonitosti.


Apatin: Fabrike niču kao pečurke - Gradjevinarstvo.rs\nRobno-transportni centar u Apatinu pretvoren je proteklih meseci u jedno veliko gradilište sa oko 150 građevinskih mašina, bagera, kamiona, rovokopača i druge mehanizacije, koji završavaju investicije u ovoj zoni.\nSlično je i u samom gradu gde je u toku zamena poslednjih 23 kilometra azbestno-cementnih vodovodnih cevi kao i uređenje Trga Nikola Tesla i gradnja većeg broja mesta za parkiranje vozila. Osim mehanizacije svakodnevno je angažovano i blizu 200 građevinskih i drugih radnika.\nU RTC-u su u toku završni građevinski radovi na fabrici „Fleš-Srb” u kojoj će biti zaposleno oko 200 radnika. Fabrika u Apatinu vredna je oko 30 miliona evra, s obzirom na to da se prostire na oko 18.000 kvadratnih metara, a osim proizvodnje tekstila biće i fabrika za bojenje materijala ali i prečistač otpadnih voda. U Bloku 61 privode se kraju građevinski radovi na fabrici pločastih materijala čiji je investitor iz Slovenije i koja će zapošljavati oko 50 radnika.\n- Trebalo nam je deset godina da vidimo rezultate naših nastojanja da privučemo investicije u RTC i da se izborimo za Slobodnu carinsku zonu – rekao je predsednik opštine Apatin dr Živorad Smiljanić.


OFK SLATINA – OFK KNJAZ 2:4 – Knjaževačke vesti\nHome / 2021 / OFK SLATINA – OFK KNJAZ 2:4\nFudbaleri Knjaza juče su odigrali poslednju pripremnu utakmicu pred nastavak prvenstva u Zoni Istok.\nOni su, kao gostujući tim, savladali ekipu iz Slatine postigavši tri gola, dok su domaćini dali i autogol, te je konačni rezultat utakmice bio 2:4 za ekipu iz Knjaževca.\nStrelci za Knjaz: Đorđević, autogol, N.Milijić, Raičković\nPodsetimo da je Slatina jesenji deo prvanstva završila plasiravši se na 4. poziciju , dok se Knjaz nalazi na 12. mestu na tabeli, te je ova pobeda utoliko značajnija za Knjaževčane.\nSkor Knjaza iz pripremnog perioda, odnosno odigranih pet utakmica, izgleda ovako: tri pobede i po jedan remi i poraz.\nProlećni deo šampionata počinje ovog vikenda utakmicama 16. kola. Knjaz se u nedelju 7. marta sastaje sa ekipom Jedinstva koja je sedmoplasirana na tabeli. Utakmica se igra na gradskom stadionu u Pirotu od 11 časova.\nTimočka reč – FB\nPrevious: Knjaževac : Timočanin – Timok 2:0\nNext: REKONSTRUKCIJA PRUGE NIŠ-ZAJEČAR – završetak radova u junu !!!


Tomislav Ramljak: ,,Odnos prema najranjivijim grupama je pokazatelj kako funkcionišu pojedinci i država’’ - Fondacija Tijana Jurić\nTomislav Ramljak: ,,Odnos prema najranjivijim grupama je pokazatelj kako funkcionišu pojedinci i država’’\nAutor Urednik\t Izmenjeno мај 23, 2020\nPovodom Međunarodnog dana nestale dece, razgovarali smo sa Tomislavom Ramljakom, predsednikom i jednim od osnivača Centra za nestalu i zlostavljanu decu u Osijeku.\nKo može i mora preuzeti odgovornost za bolji položaj ranjivih grupa, koji preventivni programi za zaštitu dece su se pokazali kao najučinkovitiji u regionu, i šta to decu može dovesti u rizik od trgovine ljudima, pročitajte u tekstu.\n1. Centar za nestalu i zlostavljanu djecu neprofitna je оrganizacija osnovana 2006. god. u Osijeku po uzoru na slične organizacije u svetu, a motiv za osnivanje bila je nedovoljna zaštita dece od raznih vidova iskorištavanja i zlostavljanja. Kako ocenjujete bezbednost dece 14 godina kasnije? I kakvu je ulogu Centar imao u vezi sa tim promenama?\nNije upitno da su pomaci vidljivi, jer svaki rad koji za cilj ima dobrobit najranjivijih delova društva mora pokazati rezultate, kada okruženje prepozna da je neophodna promena. Zaštita dece na internetu u ovih 14 godina znatno je napredovala ali su sa tim došle i nove pretnje koje vrebaju decu na internetu, te je neophodno da budemo ispred predatora.\nPodizanje svesti da je svaki oblik zlostavljanja deteta pogrešan i da ako ne prijavimo svaki oblik nasilja nad detetom i okrećemo glavu postajemo saučesnik u tom zločinu.\nPotrebno je još više edukacija stručnjaka, roditelja i dece kako možemo stvoriti sretnije okruženje za odrastanje dece jer je to jedini ispravan put kojim civilizovana zemlja treba da ide.\n2. Možete li navesti neke od najuspešnijih akcija koje je Centar sproveo u cilju smanjenja broja nestale dece i podizanja svesti javnosti o ovom problemu?\nRad Centra se temelji na prevenciji, koja je teško merljiva. Najbolja investicija vremena i sredstava jesu veliki broj edukacija za decu roditelje stručnjake, kao i kampanje podizanja svesti o potencijalnim rizicima begova dece. Najbolje su se pokazali spotovi koji su prikazani na televiziji, internetu kao i razni oglasi na portalima koje posećuju deca i mladi.\n3. Imajući u vidu da najveći broj nestale dece čine deca pobegla od kuće, možete li navesti broj odbegle dece na godišnjem nivou, šta su najčešći uzroci bežanja I kojim rizicima mogu biti izložena deca koja su pobegla od kuće?\nZabrinjavajuće je da tokom 2019. godine zabeleženo 326 slučajeva udaljenja dece iz porodičnih domova a skoro 1135 slučajeva begova dece iz institucija. Činjenica je da ni jedno dete neće pobeći iz okruženja gde je sigurno, voljeno i prihvaćeno, nego najčešće iz okruženja porodice koja nisu adekvatna za njihov normalan rast i razvoj jer je bijeg jedino što imaju u tom trenutku. Dete vrlo često dobije stigmu “ problematičnog “ deteta i umesto da se sistem usmeri na celu porodicu kao okolnost u kojoj dete odrasta i učini je boljom za život on to “ problematično “ dete smešta u ustanovu, još izazovnije mesto za njega i šta detetu preostaje nego da opet pobegne i stavi svoj život u rizik. Dete koje je u begu nastoji da bude što dalje i što duže udaljeno od nepovoljnih uticaja porodice ili ustanove, te tako zapada u vršenje krivičnih dela ili postaje žrtva istih da bi preživelo.\nDugi niz godina sistem pokušava da leči simptom umesto uzroka, jedino ispravno rešenje je to da svakom detetu pružimo priliku da odrasta u ljubavi, sigurnosti i radosti kroz moguće alternativne socijalne usluge umesto smeštaja u državne institucije ili da se od temelja mijenja način rada s djecom u istim.\n4. Vaše udruženje bavi se i prevencijom begova i nestanaka dece. Kako izgledaju preventivni programi i ko je sve uključen u iste?\nCentar svoje preventivne programe pokušava usmeriti ka što većem broju dece, roditelja, stručnjaka i nadležnih institucija. Izrada brošura o opasnostima bega, promotivnih spotova, promocija broja za nestalu decu i edukacija stručnjaka koji rade s decom su primarni kod preventivnih programa.\n5. Postoje li određeni indikatori koji bi mogli ukazivati na to da je dete u potencijalnoj opasnosti da pobegne ili bude oteto?\nPuno je indikatora i pokazatelja, ali izdvojio bih da su kontakti sa nepoznatim osobama putem interneta jedni od najčešćih i najopasnijih da dete postane žrtva trgovine ljudima ili se nad njim počini neki drugi oblik zlostavljanja.\n6. Dobijate li ikada povratne informacije koliko su akcije koje sprovodite u okviru preventivnog rada pomogle deci da izbegnu rizike različitog tipa?\nNajbolje povratne informacije čine pozivi sa 116 000 linije, kao i broj dece, roditelja i stručnjaka koji dolaze u naše savetovalište po savet ili pomoć.\n7. Koja je uloga Centra za nestalu i zlostavljanu decu u procesu rehabiltacije nestale dece? Da li su u proces uključeni i roditelji?\nPo zahtevu CZSS uključujemo se u savetodavni rad sa detetom ili roditeljem nakon pronalaska/vraćanja deteta, posebno bih istaknuo poludnevne boravke kao socijalnu uslugu koja je najbolji odgovor za decu sa problemom u ponašanju gde se može intenzivno raditi s detetom ali i roditeljem.\n8. Šta je ono što vršnjaci i pedagoški radnici mogu da učine kako bi pružili adekvatnu podršku deci koja su se nakon nestanka vratila svojim domovima?\nOdnos i podrška su ključni za rehabilitaciju, moramo uvek sagledati situaciju sa svih strana, okolnosti u kojima dete odrasta su najčešće i uzrok problema, beg deteta je samo simptom, održivo i kvalitetno rešenje je samo ako se možemo posvetiti i jednom i drugom.\n9. Da li ste zadovoljni reakcijom nadležnih organa u Hrvatskoj kada se radi o brzoj reakciji prilikom nestanka deteta? I kako ocenjujete saradnju sa državnim institucijama i umrežavanje istih kada je u pitanju potraga za nestalom decom? Razmatra li Hrvatska mogućnost uvođenja Amber Alerta?\nMislim da izveštaj Ombudsmanke za decu za 2019. godinu najbolje opisuje nadležne institucije i njihov rad, nije upitno da je potrebno više ljudi i sredstava kako bi bila bolja i učinkovitija potraga, međutim saradnja i dobra volja su uvek ključne za kvalitetan rad, izreka kaže “ za odgoj deteta je potrebno celo selo“, za pronalazak nestalog deteta cela država. Dugi niz godina pokušavamo uspostaviti saradnju sa nadležnim institucijama za uvođenje Amber alert sistema, za sada pozivi i apeli nisu urodili plodom, kome je to u interesu ne znam.\n10. Kako ocenjujete sprovođenje potrage za nestalom decom u regionu?\nNestalo dete bi trebalo biti prioritet da se pronađe, ne smeju postajati nikakve prepreke po pitanju granica, institucija, saradnje, nacionalnosti ili bilo čega drugoga da se dete što brže pronađe živo i zdravo.\nVeličina čoveka, zemlje i nacije može se meriti načinom na koji se isti odnose prema najranjivijim grupama. Pravo merilo uspešnosti civilizacije treba da budu osmesi srećne dece, tek tada ćemo znati da imamo sigurnu budućnost.\nbezbednost decebezbednost na internetuMedjunarodni dan nestale decemeđunarodni dan nestale deceTomislav Ramljak\nUrednik\t окт 21, 2020 0\nNedavno je javnost uzdrmala vest da je dvadestepetogodišnji muškarac uhvaćen sa trinaestogodišnjom devojčicom bez…


U Tešnju otvorena i druga Poslovna zona, neki nemaju niti jednu » pressing.ba\nU Tešnju otvorena i druga Poslovna zona, neki nemaju niti jednu\nDok mnoge opštine u Bosni i Hercegovini nemaju ni plan otvaranja Poslovne zone, u Tešnju su otvorili i drugu poslovnu zonu.\n“Nova Poslovna zona Glinište je naš odgovor na rastući ekonomski razvoj općine Tešanj. Više godina radimo da bismo na vrijeme obezbijedili nove lokacije za investiranje a samim time i nova radna mjesta. Oko 2,6 miliona KM uloženo u ovu Poslovnu zonu je investicija u budućnost općine Tešanj. Sama Općina je iz budžeta izdvojila oko 70% potrebnih sredstava. Imamo već završene investicije u ovoj Poslovnoj zoni, pripremaju se i nove. Gradnja Poslovne zone Glinište je projekat na kojem se može prepoznati strateški pristup i kontinuitet u razvoju općine, a godine pred nama će pokazati sav značaj izgradnje ove Poslovne zone. Uz ovu svečanost najavljujemo nove projekte na kojima radimo, a koji će obezbijediti ekonomski razvoj naše općine”, rekao je općinski načelnik Suad Huskić.


Slavni magazin "Vog" je pisao o srpskoj princezi: Evo šta je amerikancima bilo najzanimljivije sa kraljevskog venčanja\nTakozvana modna Biblija citira šta je princ Filip rekao svojoj supruzi Danici nakon venčanja, ali otkriva i neke druge, zaniljive detalje.\n"Evropske kraljevske porodice? Čvrsto su povezane. Možda zato što samo bogata i prelepa osoba može da razume opterećenje takve titule, ili zato što ne može svako da ima jahtu u Sen Tropeu, ili da skija u Sent Moricu. Možda zato i što su, zapravo, suštinski povezani, familijarno. Bez obzira na razloge, prošlog vikenda većina njih bili su na jednom mestu - u Beogradu", piše "Vog" i objašnjava da je u srpskoj prestonici održano kraljevsko venčanje princa Filipa i princeze Danice.\n"Među zvanicama je bilo mnogo krunisanih glava iz cele evrope - princeza Viktorija iz Švedske, kraljica Sofija iz Španije, princeza Marija de Gloria, princeza Sibila iz Luksemburga... a ceremonija venčanja je održana u Sabornoj crkvi u Beogradu. Mlada je nosila je haljinu Roksande Ilinčić, a u jednom trenutku i plišanu crvenu krunu."\n"Vog" piše da je prijem održan u dvoru, u "srpsko-vizantijskoj rezidenciji princa i njegove porodice"\n"Gosti su, nakon toga, večerali u drugoj kući u okviru dvorskog kompleksa. Dakle, ne jedna, već dve palate bile su uključene u ovo venčanje, kao što je to bio slučaj kada su se venčavali princ Vilijam i Kejt Midlton."\nKao posebnu zanimljivost, modni magazin izdvaja šta je mladoženja rekao zvanicama, ali i svojoj izabranici, nakon ceremonije venčanja.\n"Danica i ja vam se zahvaljujemo što ste bili sa nama u najlepšem danu našeg života do sada. Tako smo srećni što s vama delimo radost ovog trenutka. Zahvaljujemo se našim roditeljima na organizovanju ove veličanstvene proslave i iznad svega, Danice, hvala tebi za svu tvoju ljubav i za to što si od mene stvorila najsrećnijeg čoveka na svetu", rekao je mladi princ.\n"Vog" objašnjava da, za razliku od nekih drugih evropskih kraljevskih porodica, naša, u Srbiji, nema stvarnu moć.\n"Porodica je živela u egzilu, uključujući Sjedinjene države i London, do 2000. godine kada su im dozvolili povratak u zemlju. Iako sada žive u svojoj palati u gradu, monarhija nije obnovljena. Međutim, to nije sprečilo stotine onih koji ih poštuju, da prisustvuju venčanju u Beogradu. I na kraju, nadajmo se da ovo nije jedino kraljevsko venčanje u Evropi koje ćemo imati tokom ove godine", zaključuje "Vog" aludirajući na mogući brak princa Harija i njegove devojke Megan.\nO venčanju niko više ne priča: Hejli Boldvin objasnila zašto voli da koristi krvavu kremu\nAko ste član kraljevske porodice ne možete da se šminkate kako hoćete: Proizvod koji je zabranjen Megan Markl


-Imam i san i plan i znam šta treba da radimo, ali nam je dragocena i potrebna podrška međunarodnih finansijskih institucija, rekao je danas predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić. posle sastanka svog kabineta sa predstavnicima Svetske banke, a… »\nRTS: Vučić: Evropska budućnost pripada svim delovima SrbijeVesti online: Vučić: Imam i san i plan, ali...još 12 povezanih\nHrvatsko Ministarstvo za DOM SP, poslanik traži izmenu\nMeđu 19 ministarstava u novoj Vladi Hrvatske nalaziće se i Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, koje su neki skratili kao Ministarstvo za DOM SP što asocira na ustaški pozdrav "Za dom spremni". Zbog toga je primedbu na… »\nVečernje novosti: Ministarstvo za dom SPDanas: Plenković: Nova vlada s 19 ministarstavajoš 11 povezanih\nKošta, ne bi smeo da se kačiš sa Konteom!\nBrazilac sa španskim pasošem nastavio je da rešeta mreže, a hteo je da se postara da dobije priliku za nastavak niza i protiv Junajteda, no Konte nije hteo da čuje. Čelsi je lako savladao aktuelnog šampiona Premijer lige ekipu Lestera u susretu… »\nSportski žurnal: Roma savladala Napoli i preskočila ga na drugom mestuMozzart sport: Kladioničarski dan (subota, 15. oktobar): Real 7+, Juve "okrenuo" Udinezejoš 6 povezanih


aleksandar vucic | ГЕТО СРБИЈА\nBEOGRAD: “ŠLJAM” SNS-a U KLINIČKOM CENTRU SRBIJE\n5. фебруара 2013. ГЕТО СРБИЈА\tКоментари су искључени\nVodeća stranka vladajuće koalicije, slučajno ili namerno, (p)ostavila je na ključna mesta u najvećoj zdravstvenoj ustanovi u Srbiji opskurne i mračne ličnosti, ljude povezane sa podzemljem i "nadzemljem", narko bosovima, beskarakterne nestručnjake od kojih neki doslovno upravljaju ključnim polugama srpskog zdravstva.\nKadrovi Kliničkog centra Srbije: alkoholičari, kriminalci, saradnici ubica, policijski špijuni i mnogi drugi (doktori i medicinski radnici), koji su svojim delovanjem duboko ogrezli u korupciju i kriminal.\nProzivka od strane direktora Urgentnog centra u Beogradu, Zlatibora Lončara, na račun direktora Kliničkog centra Srbije (KCS) Miljka Ristića izrečena u emisiji Aleksandre Gazivode na televiziji B92, predstavljala je uvod u bespoštednu borbu za fotelju direktora KC Srbije, za koju se u martu raspisuje konkurs.\nSve je počelo Ristićevim pričama o rekonstrukciji nove zgrade KC Srbije, koje je Lončar nazvao "nebulozama i glupostima" kojima se zamajava i javnost i vlast, a skreće pažnja sa tekućih problema, koje on, za razliku od Ristića, rešava u Urgentnom centru!\nDirektor KC Bežanijska Kosa, dr. Vladimir Kovčin i Aleksandar Milošević direktor KBC Zvezdara u toj emisiji su se držali povučeno, iako su daleko veći stručnjaci i daleko više kvalifikovaniji od Lončara.\nMeđutim, treba ih i razumeti, jer Lončar nije opasna ličnost zbog pripadnosti Srpskoj naprednoj stranci, već zbog kriminalne prošlosti i sadašnjosti.\nTreba podsetiti da je Lončar bio aktivni saradnik Dušana Spasojevića, u zlatno doba zemunskog klana, i od njega lično dobio automobil marke Audi 6 po kome je bio prepoznatljiv na parkingu u Urgentnom centru.\nZajedno sa čuvenim anesteziologom Risom, učestvovao je u likvidacijama nedotučenih kriminalaca u Klničkom centru Srbije, ali je imao i jedan propust zbog koga se Spasojević jako naljutio na svoju "belu ekipu".\nReč je o ubistvu Sredoja Šljukića-Šljuke, posle koga je njegov telohranitelj jedva preživeo i bio smešten u Urgentni centar, ali je tadašnji direktor te ustanove, profesor Brana Stefanović znao šta ga tu čeka, pa je izvestio MUP i obezbeđenje je pojačano.\nLončar i ekipa nisu mogli da dopru do Šljukinog telohranitelja, iako su na jednom dežurstvu bili blizu toga da ga ubiju.\nPosle toga je telohranitelj prebačen na VMA jer je bilo pitanje momenta kada će mu se naći "mehurić u veni" ali, na opšte iznenađenje svih, tamo je umro posle samo sedam dana, i to u momentu kada se vidno oporavio, komunicirao i kretao!\nUkratko rečeno, sustigli su ga dugi prsti bele mafije!\nU policijskoj akciji "Sablja", Lončar biva zatvaran ali je odmah "zaigrao na patriotsku kartu" i sve je ispričao policjacima generala Sretena Lukića, te tako postao policijski saradnik.\nNakon toga se javno hvalio da radi za Službu koja ga navodno postavlja za direktora UC, iako o tome nema nikakvih dokaza.\nSNS priznaje da je Lončar njihov kandidat, ali BIA i MUP se ne izjašnjavaju povodom njegovog legitimisanja kao agenta, iako je poznato da je jurio za generalom Lukićem po KC Srbije, barem isto toliko koliko i Predrag Peško, u momentima kada je Lukića operisao sadašnji direktor Miljko Ristić.\nTada se jasno videlo da je posle pada zemunskog klana cela ova kriminalna ekipa iz KC Srbije odmah priletela nadležnim starešinama MUP-a da im se dodvorava i nudi svoje usluge.\nZbog političkih i ličnih prljavština predsednika Liberalno demokratske partije Čedomira Jovanovića koje je on imao sa zemunskim klanom, zapravo sa njegovim snabdevačima droge, bila je, ali je brzo propuštena idealna prilika da država do kraja ispita šire veze političara i kriminalaca u državnim strukturama, pa tako i u zdravstvu.\nMnogi su to koristili za lažne marketinge, pa se tako Đorđe Bajec javno hvalio da ga je "tukao zemunski klan", a u stvari su ga prebili sinovi jedne spremačice koju je maltretirao u paketu sa sinom profesora Miljka Ristića i drugih radnika UC, prema kojima se ponašao kao SS major u Aušvicu.\nLončarovi napadi na Miljka Ristića kroz prozivke za nebuloznu politiku razvoja u KC Srbije treba da doprinesu odluci o njegovom imenovanju za direktora KC Srbije, i to će biti prvi put da direktor KC Srbije nije profesor, primarijus ili docent, što jednostavno po Statutu mora da bude bar jedno od to troje.\nJer, četvrto ne postoji ni u kakvom zakonskom obliku!\nMeđutim, SNS nije neki pobornik poštovanja zakonskih normi, jer su im najveći kriminalci i alkoholičari Kliničkog centra Srbije ušli u redove, a da pri tom još uvek imaju nekoliko članskih karata drugih partija!\nDa je SNS htela, lako bi sve to proverila preko matičnih brojeva (JMBG).\nNaravno, to se nije desilo, jer je iz samog vrha stranke naređena strategija rada sa ovim šljamom iz zdravstva, spremnim na sve.\nSNS ima informacije o količini pljački ali i osobama koje ne sme da dira, ali…\nKakva kriminalna ekipa rukovodi KC Srbije jasno se vidi i iz činjenice kakva su previranja bila prilikom smene Vojka Đukića pre skoro pet godina, godine kada je i krv mogla da padne.\nTadašnji ministar Tomica Milosavljević je prvo pokušao da na to mesto postavi svog pulena, docenta Krstića, ali nije uspeo, jer je Vojislav Koštunica odbranio Đukića na pritisak direktora svoje stranke, ali, ubrzo, Milosavljević sprema profesora Stošljevića za mesto direktora, koji ima "određene veze" u podzemlju.\nTomica ga upućuje kod Predraga Peška da učvrsti tu vezu i Pešku se svidelo što Stošljević ume dobro da potegne (to iz boce, i ne pije iz čašica kao ni Peško).\nPiće po piće, reč po reč, i Peško je došao "na poentu" pa je ovako objašnjavao Stošljeviću šta i kako treba da radi: " … Gledaj ovamo…oni su gadni…slušaj…ništa ne govori…samo ćuti i sjedi tu…ja ću sve da pričam…".\nMeđutim, ubrzo, Stošljevića na bazenu Banjica presreću dva ogromna ćelava telohranitelja, približavaju se tik uz njega i ponavljaju monotonim glasom: "..odustani, odustani, odustani…".\nUžasnut scenom, Stošljević ih moli da obavi razgovor, poziva Tomicu Milosavljevića i priča mu u kakvoj je situaciji a ovaj mu odgovara: "…ma nije to Peško, to je onaj govnar Rade Vučićević iz TEC, njemu ne odgovara da preuzmemo Klinički…".\nTako istina nikada nije otkrivena, jer je Stošljević odustao, video je kako je vrag odneo šalu i ostao u Zavodu za poremećaje govora gde je izgubio mesto direktora zbog angažovanja u KCS i zbačen na mesto nekog savetnika.\nSledeći kandidat je bio Bajec i ta priča je poznata ali nedvosmisleno kao i ova dovodi do zaključka da mafija vlada srpskim zdravstvom i da sve ove silne afere koje se pominju sigurno neće rešiti ljudi poput Lončara, koji se vezuju za zemunski klan.\nZbog čega je SNS takve ljude postavio na najodgovornija mesta u zdravstvu?\nBrojni su dokazi o tome da stručnjake isteruju, a lopove postavljaju.\nProšli mesec pravna služba KC Srbije je na zahtev osnovnog suda, vratila na radno mesto jednog mikrohirurga uz obrazloženje da je reč o stručnjaku koji je dobio protivzakonit otkaz.\nOdmah je skočio šljam sa članskim kartama SNS po Kliničkom centru Srbije da se buni što je taj hirurg vraćen na posao, pa su direktno Lončar, Srba Knežević i ostala SNS ekipa napadali Miljka Ristića i Jovana Atanasijevića kako su mogli da ga vrate na posao i šta se njih tiče odluka suda?\nToliko o tome koliko SNS želi da poštuje pravni sistem…\nMinistarstvo zdravlja će vrlo brzo biti potpuno isključeno iz uticaja u KC Srbije kao što je bilo u vreme Vojka Đukića i Đorđa Bajeca, koji nisu sarađivali sa ministrom, pa će banda iz Kliničkog centra ovog puta sa članskim kartama SNS moći potpuno odrešenih ruku da pljačkaju.\nTrenutno je najvažnije da se trgovina organima koja je iz UC išla preko Klinike Anlave u vreme direktorovanja Lončara zacementira u Urgentnom centru, jer je VMA preuzela biznis sa organima, a koliko su tamo pošteni videlo se po ubistvu Šljukinog telohranitelja, ali i kako su sa VMA poleteli da trguju organima čim je Urgentni centar pre desetak godina pao pod istrage, pa se lanac i kombinacija prekinula.\nPrljavi igrači u zdravstvu u svakoj vlasti vide moguću kombinaciju, ali ova sa SNS im nekako najviše odgovara, pa čak i deluje kao da su u nju uložili sredstva, samo da bi na čelo zdravstvenih ustanova došli sve sami provereni kriminalci, sa članskim kartama SNS, koji će srpsko zdravstvo uvesti u potpunu kriminalizaciju, i to bespovratno.\n(doktori i med. radnici KCS)\nКатегорије:ГЛАС ОБИЧНИХ ГРАЂАНА Ознаке:aleksandar vucic, klinicki centar, korupcija, kriminal, pljacka, srbija\n27. децембра 2012. ГЕТО СРБИЈА\t2 коментара


Marketing - Časopis Podovi\nMarketing u časopisu i na web portalu PODOVI\nNa koji način možemo da promovišemo Vaš brend\n„PODOVI – Hidroizolacija & Termoizolacija” je specijalizovani građevinski B2B časopis koji se, iz stručnog ugla, bavi svim vrstama podova i podnih obloga, hidroizolacijom, termoizolacijom, kao i enterijerom i dizajnom. Prema istraživanjima svaki broj časopisa „PODOVI – Hidroizolacija & Termoizolacija”, koji se distribuira na 5.000 adresa, dospe u ruke preko 35.000 čitalaca, a mesečno nas preko našeg portala www.podovi.org čita oko 120.000 posetilaca.\nProjektni biroi: 400\nOsnovne informacije o časopisu PODOVI\nObjavljuje se već 13 godina\nIzdanje za FEBRUAR – 01. februar\nIzdanje za MAJ – 10. april (ovo izdanje se izdaje u aprilu, zbog Sajma građevinarstva)\nIzdanje za AVGUST – 01. avgust\nIzdanje za NOVEMBAR – 01. novembar\nČasopis se još izdvaja po dimenzijama (21×26 cm) i po kvalitetu štampe, gramaži papira (300g/m² korice i 120g/m² unutrašnji listovi). „PODOVI“ se štampaju na minimum 148 strana, a kvalitet grafičkog dizajna i pripreme postavlja ovo izdanje na jedno od vodećih, kada su u pitanju slični časopisi, dok nas tematika čini jedinstvenim u Srbiji i regionu.\nPriprema podloge za polaganje finalnog sloja\nZavršna obrada i zaštita podne obloge\nReparacija i zamena dotrajale podne obloge\nVrste podnih obloga (keramika, drvo, beton, PVC, linoleum…)\nPodne obloge prema nameni i funkciji\nPodne obloge prema izboru arhitekata i dizajnera\nRekordan broj klijenata potvrđuje da trud, posvećenost i kvalitet izlaze kao pobednik iz svake bitke. Zahvalni smo na svim lepim trenucima koje su nam ovih 13 godina postojanja donele. Mi se radujemo unapred i nastavljamo da dišemo za svaku stranicu, svakog zadovoljnog klijenta i da živimo za sve pohvale i reči podrške.\nU ovom momentu sajt www.podovi.org ima mesečno oko 120.000 posetilaca, od čega skoro 90% njih dolazi preko pretraživača, zbog toga što smo visoko pozicionirani na Google-u. Na sajt se svakodnevno postavljaju novosti i stručni tekstovi, kao i svaki tekst koji je štampan u časopisu. Pratimo najnovije trendove u svetu i regionu.\nPostoji opcija postavke banera i objave promotivnih tekstova sa kontakt informacijama i linkovima kompanije. Jednom mesečno šalje se newsletter sa linkom za listanje časopisa i najnovijim postovima sa sajta na našu bazu od 20.000 email adresa. Trudimo se da dođemo kako do značajnih stručnjaka iz oblasti tako i do krajnjih korisnika i da zajedno radimo na edukaciji.\nČasopis „PODOVI“ povezuje arhitekte, projektne biroe, građevinske kompanije, investiture i eksperte. I zbog toga je najbolje mesto za promociju vašeg proizvoda ili usluge. Nadamo se da ćete nas i vi prepoznati kao idealnu medijsku platformu, kako to u kontinuitetu čini već preko 40 kompanija iz struke.\nBaner vaše kompanije na našoj internet stranici sa preko 3.000 poseta dnevno. 90% posetioca našeg sajta dolazi preko Google pretraživača ukucavanjem ključnih reči iz struke. U paketu sa postavkom banera odobrava se opcija objave promotivnih tekstova na www.podovi.org.\nProverite zašto veliki broj kompanija koristi usluge i našeg portala. U zavisnosti od pozicije banera imate mogućnost mesečno objaviti od 1-4 teksta mesečno, a možete postaviti baner i na naše newslettere koji idu na preko 20.000 mail adresa.


U planu obnova lučke kapetanije\n21. Feb 2022 421\nZgrada Lučke kapetanije, jedino zdanje od Brankovog mosta do Beton hale koje je preživelo i ratove i urbanistička preuređenja tog prostora, posle sređivanja Savskog keja dolazi na red za obnovu. Na ovoj zgradi, kako saznajemo, biće sređeni krov, oluci, ograde, stubovi, kao i fasada.\nPosao je dobila firma „Koto”, a naručilac tog posla je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. – Planiranim građevinskim radovima predviđena je zamena postojećeg krovnog pokrivača (duplo falcovan ravan lim) i hidroizolacionog sloja. Biće menjane i olučne horizontale i vertikale, radiće se popravka i zamena svih dotrajalih, oštećenih delova daščane oplate i termoizolacionog sloja krova nastalih usled prokišnjavanja – kažu u firmi „Koto”. Sređivanje zgrade Lučke kapetanije u Karađorđevoj predviđa radove na fasadi – bojenje spoljnih zidova i čišćenje postamenta objekta od veštačkog kamena. – Sa bravarskih elemenata na fasadi skidaju se slojevi postojeće boje i završno se molerski tretiraju antikorozivnim bojama ograde i stubovi. Predviđena je i popravka završne obloge na spoljašnjim stepeništima – objašnjavaju u firmi „Koto”.\nPošto ovaj objekat, kako podsećaju, pripada prostorno kulturno-istorijskoj celini Kosančićev venac, koji predstavlja kulturno dobro, kao područje najstarijeg kompaktnog srpskog naselja u varoši Beogradu, Zavod za zaštitu spomenika kulture grada je izdao rešenje kojim se utvrđuju uslovi za preduzimanje mera tehničke zaštite na objektu Lučke kapetanije. – U skladu sa uslovima, napravljena je projektna dokumentacija, koja je dobila saglasnost nadležnog zavoda – ističu u kompaniji „Koto”.\nGrađani koji prate gradske projekte u toku obnove Savskog keja od Brankovog mosta do Beton hale u više navrata su se na forumima pitali hoće li uskoro biti obnovljena i zgrada Lučke kapetanije, kao i da li će biti uklonjena naknadno zazidana terasa u pravcu Savskog keja. Kako kažu u firmi „Koto”, planirana intervencija na objektu Lučke kapetanije sprovodi se u skladu sa zahtevima naručioca i odnosi se na postojeće, zatečeno stanje objekta. To znači da naknadno zazidani deo neće biti uklonjen. Za sada se ne zna precizno kada će sami radovi početi i koliko će oni trajati.\nBogato iskustvo kompanije „Koto”\nFirma „Koto” ima dosta iskustva kada je reč o restauraciji i obnovi važnih objekata. Bili su zaduženi za restauratorske radove na brojnim objektima Beogradske tvrđave, uključujući i Kulu Nebojša. Radili su i i zgradu Beogradske zadruge, sanaciju Spomenika zahvalnosti Francuskoj, potpisuju i radove na Narodnom muzeju i Muzeju savremene umetnosti. Bili su angažovani i u kompleksima Studenice, Pećke patrijaršije, Gračanice, Dečana, Sopoćana, Žiče... Uključeni su bili i u gradnju hotela „Hilton”, „Rajićeva šoping centra”, „Zemunskih kapija”, naselja Stepa Stepanović... Ova kompanija bila je uključena i u obnovu spomenika „Pobednik”, a bila je i u grupi izvođača koja je nedavno bila zadužena za obnovu spoljašnosti stare Glavne železničke stanice na Savskom trgu.\nZgrada iz 1906.\nZdanje Lučke kapetanije u Karađorđevoj 6, kako navode u Zavodu za zaštitu spomenika kulture grada, podignuto je 1906. godine. Izvedeno je kao jednospratni slobodnostojeći objekat sa sve četiri fasade reprezentativno realizovane u duhu akademizma, sa dekorativnom plastikom. Fasade su koncipirane simetrično. Ovo zdanje predstavlja reprezentativni primer akademske arhitekture pre 1914. godine, kao i materijalno svedočanstvo urbanog i privrednog razvoja Beograda.


Pametni telefoni sve “pametniji” – Personal magazin\nU biznisu prodaje nekretnina postoji jedna dobro poznata uzrečica – lokacija, lokacija, lokacija, što znači da mesto na kom se nekretnina nalazi znači više nego bilo koji drugi faktor, kad se radi o ocenjivanju vrednosti.\nAli, lokacija poprima jedno potpuno drugačije značenje u današnjem svetu pametnih telefona i sličnih elektronskih naprava. Kada je globalno satelitsko pozicioniranje i praćenje postalo naširoko dostupno na kompjuterima i telefonima, prodaja geografskih karata opala je, kao i običaj pitanja prolaznika da nam pomognu da nađemo neko mesto. Neki ljudi nikada i ne izlaze iz kuće, pre nego što pogledaju uputstva na svom GPS-u.\nNeke aplikacije za telefone čak nude informacije o trenutnom stanju na putevima, saobraćajnim zagušenjima i slične informacije. Jedno novo istraživanje centra Pew, otkrilo je da 28 % odraslih ljudi svakodnevno koristi mobilne i društvene mreže. I to ne samo kako bi dobili uputstva o tome kako doći na neko mesto.\nMnogi vlasnici pametnih telefona koriste ih kako bi dobili preporuke za restorane, muzeje, i pozorišta, a sve u zavisnosti od toga gde se trenutno nalaze. Mlađi korisnici koriste takozvane geo-social službe, kao što su Foursquare, i Gowalla, kako bi pratili gde im se nalaze prijatelji, i kako bi izabrali mesta za izlaske.\nKorisnici Foursquarea mogu igrati igru u kojoj se rivali takmiče kako bi postali “gradonačelnici” nekog mesta, bilo da se radi o poslovnoj zgradi, ili pošti, tako što šalju signal da se nalaze na toj konkretnoj lokaciji.\nPametni telefoni sve “pametniji” was last modified: September 15th, 2011 by Redakcija\nTelekom Austrija Grupa osnovala kompaniju za M2M razvoj i primenu


Američki državni sekretar Kondoliza Rajs doputovala u Tel Aviv\nAmerički državni sekretar Kondoliza Rajs doputovala je danas u Izrael u okviru posete Bliskom istoku čiji je cilj pokretanje mirovnog procesa. Rajsova je prethodno posetila Asuan, u Egiptu odakle je pozvala arapske zemlje da se maksimalno angažuju u pronalaženju mirnog rešenja izraelsko-palestinskih sukoba.\n"Palestinski narod je tako dugo čekao da dobije svoju državu, a izraelski narod je tako dugo čekao da dobije taj oblik bezbednosti koji će se pojaviti uspostavljanjem stabilnog i demokratskog suseda pored kojeg će živeti u miru", rekla je Rajsova.\nAmerička zvaničnica će, osim Tel Aviva, posetiti i Ramalu gde će razgovarati s palestinskim predsednikom Mahmudom Abasom, a potom i Jerusalim gde će se sastati s generalnim sekretarom UN Ban Ki-Munom koji je juče počeo obilazak regiona u cilju promovisanja mira. Rajsova će u Jerusalimu razgovarati i s izraelskim premijerom Ehudom Olmertom. Ona će sutra posetiti Jordan gde će razgovarati sa kraljem Abdalahom Drugim, ali i s Abasom pre nego što se vrati u Jerusalim na novi susret s Olmertom.\nOva poseta američke državne sekretarke je deo intenzivnih diplomatskih aktivnosti uoči samita arapskih zemalja koji će biti održan 28. i 29. marta u Rijadu.


You are at:Home»VIJESTI»Za podršku mladima u samozapošljavanju odabran 41 biznis plan ukupne vrijednosti 742.752,34 KM\nMinistarstvo privrede Kantona Sarajevo je, u okviru Godišnjeg plana provođenja Programa razvoja male privrede, tokom mjeseca jula 2021. godine objavilo javne pozive za 11 pojedinačnih programa. Posebna pažnja se posvetila programu podrške mladima u osnivanju start up poslovnih subjekata za koje je Komisija za izbor korisnika poticajnih sredstava danas objavila Preliminarni prijedlog korisnika i iznose poticajnih sredstava po ovom programu.\n„Ministarstvo privrede KS je, prepoznavajući značaj pružanja podrške razvoju poduzetništva i osnivanja novih i perspektivnih kompanija na području Kantona Sarajevo, i ove godine je kreiralo program za podršku samozapošljavanja mladih. Na javni poziv za ovaj program prijavilo se 103 aplikanta, dok je Komisija ocijenila da je 41 biznis plan zadovoljio uvjete i kriterije Javnog poziva“, kazao je ministar Delić.\n„Ukoliko kompariramo ovu godinu s prethodnom, mislimo da je ove godine doista dobar odziv mladih na javni poziv, kao i broj aplikanata koji su zadovoljili uvjete javnog poziva. Naime, u 2020. godini broj prijavljenih bio je daleko manji i po objavljenom Javnom pozivu zaprimljena je ukupno 41 prijava, dok su ugovori o dodjeli poticajnih sredstava zaključeni i potpisani s 21 aplikantom“, istakao je ministar Delić.\nPreliminarni prijedlog korisnika poticajnih sredstava za program podrške mladima u osnivanju start up poslovnih subjekata za 2021. godinu dostupan je na oglasnoj ploči Kantona Sarajevo i web stranici Ministarstva privrede KS na linku: https://mp.ks.gov.ba/aktuelno/obavještenja/preliminarni-prijedlog-korisnika-poticajnih-sredstava-i-iznosi-sredstava-po\nPrevious ArticleFarmeri, ne zaboravite prijaviti Plan proizvodnje – rok 15. novembar\nNext Article Javni poziv izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine


HomeDRUŠTVODanas je svetski Dan zdravlja\nDanas je svetski Dan zdravlja, koji se obeležava pod sloganom „Izgradnja pravednijeg, zdravijeg sveta“. Koliko je važno da svi imamo osigurane uslove za život i rad koji pogoduju dobrom zdravlju?\nTedros: Globalna nejednakost pogoršala posledice pandemije\nDanas je Svetski dan zdravlja, a generalni direktor Svetske zdravstvene organizacije, dr Tedros Adhanom Gebrejesus, je na društvenim mrežama upozorio da je globalna nejednakost pogoršala uticaj pandemije korona virusa i da nejednaka distribucija vakcina može da prolongira njene efekte.\n„Danas je Svetski dan zdravlja, kovid-19 je pogoršao nejednakosti kako između zemalja tako i unutar njih“, napisao je Tedros na svom Tviter nalogu.\nIako je pandemija nesumnjivo uticala na sve nas, najsiromašniji i najmarginalizovaniji ljudi su najviše pogođeni – kako u pogledu života tako i u pogledu izgubljenih sredstava za život, dodao je on.\nTedros je istakao da mora biti učinjeno pet ključnih promena kako bi se postigla zdravstvena pravičnost na zemaljskoj kugli.\nOne se odnose na ulaganje u pravičnu proizvodnju i pristup alatkama protiv kovid-19, ulaganje u primarnu zdravstvenu zaštitu, davanje prioriteta zdravstvenoj i socijalnoj zaštiti, izgradnju sigurnih, zdravih, inkluzivnih četvrti i poboljšanje podataka i zdravstvenih informacionih sistema.\n„Pandemija oboljenja COVID-19 stavila je na test naše znanje, empatiju i brzinu adaptacije na nove uslove života. Nažalost, pokazala je i da neki ljudi mogu da žive zdravije i imaju bolji pristup zdravstvenim uslugama od drugih i to u potpunosti zahvaljujući uslovima u kojima se rađaju, rastu, žive, rade i stare. Dom zdravlja “Novi Sad” doprineo je izgradnji zdravijeg sveta bespoštednom borbom protiv virusa korona. Naši zaposlenih su u prvim redovima od početka pandemije i time ponovo dali primer kako biti na usluzi svom društvu. Vakcinacijom možemo zajednički pobediti! Stvoriti pravedniji i zdraviji svet. Svetski dan zdravlja, i sve što smo uradili u borbi protiv korona virusa, posvećujemo građanima, našim saborcima i najvećoj podršci“, navodi se u saopštenju Doma zdravlja „Novi Sad“.


NAJBOLJI FUDBALER SA VELIKIM SRCEM: Cristiano Ronaldo poslao svoj dres sa autogramom i posebnom porukom za lečenje malog Gavrila! (FOTO) - Magazin Balkan EU\nNajbolji fudbaler na planeti, Cristiano Ronaldo ponovo je dokazao da ima ogromno srce.\nNaime, kada je saznao da je njegova kapitenska traka koju je nosio u Beogradu tokom kvalifikacione utakmice za Svetsko prvenstvo u Kataru između reprezentacija Srbije i Portugalije, prodata na aukiciji za pomoć u lečenju osmomesečnog dečaka Gavrila Đurdjevića koji boluje od spinalne mišićne atrofije tip 1, smrtonosne bolesti koja se leči jednom najskupljom terapijom na svetu, Cristiano je odlučio da napravi još jedan humani gest povodom ovog slučaja.\nOn je ovog puta poslao svoj dres sa autogramom i porukom: – Za Gavrila!\nOvaj humani gest najboljeg fudbalera na svetu, izazvao je oduševljenje javnosti, a njegov dres je odmah postavljen na aukciju sa početnom cenom od 1,000,000 RSD (skoro 8,500 €).\nS obzirom da je njegova kapitenska traka dostigla cenu od 64,000 €, procenjuje se da će Cristianov dres dostići znatno veću cenu.\nPored novca koji je do sada prikupljen, za Gavrilovo lečenje je potrebno da se prikupi još skoro 1,000,000 €, a Cristianov dres će sigurno mnogo pomoći u dostizanju cilja.\nPodsećanja radi, Cristianova kapitenska traka koju je nosio na meču između reprezentacije Srbije i Portugala privukla je veliku pažnju javnosti zbog toga što ju je tada on ljutito bacio na teren i napustio meč nekoliko minuta pre završetka, nakon što je poništen njegov gol.\nKompanija “Mozzart“, koja je otkupila čuvenu kapitensku traku sada je postavila Cristianov dres na web stranicu za licitiranje Limundo, a ukoliko želite da učestvujete u licitaciji možete to učiniti klikom OVDE.


Prema pisanju zapadnih medija, najmlađa milijarderka na svetu Kajli Džener i reper Drejk, od nedavno su i zvanično u vezi, iako je rijaliti zvezda raskinula sa ocem svog deteta pre samo mesec dana.\nPrema izvoru bliskom Kajli, reper i ona su prijatelji već dugo vremena, a poslednje dve nedelje neprestano provode vreme zajedno, te su uplovili u intimni odnos.\nUHAPŠENA RIJALITI ZVEZDA Namamila momka u hotel, pa ga ZAROBILA I OPLJAČKALA, sada će da "guli dane" iza rešetaka\n- Nedavno su izašli zajedno sa njegovim prijateljima, Kajli je pevušila njegove pesme i igrala sa njegovim prijateljima. Nije igrala sa njim, ali su sedeli jedno do drugog i bilo je dosta hemiije - tvrdi izvor za magazin "Pipl".\nIzvor dodaje da je par viđen još nekoliko puta na romantičnim večerama, ali i da je Drejk nekoliko puta posetio dom u kome rijaliti zvezda sada živi sa ćerkom.\n- Drejk je viđen kako dolazi kod nje kasno u noć, tako da je sasvim sigurno da par spava zajedno, a s obzirom na to da takođe i izlaze, ne radi se o običnoj kombinaciji, već o vezi - dodao je izvor za inostrane medije.\nPodsetimo, Kajli je raskinula sa Travisom početkom oktobra ove godine, nakon dve godine zabavljanja. Neko vreme su svi mislili da će se pomiriti sa svojim bivšim dečkom Tajgom, ali je Kajli takve glasine negirala na Tviteru, navodeći da je i dalje u dobrim odnosima sa ocem svog deteta.


Vesti online / Srpski informativni portal / Na Batrovcima se čeka nekoliko sati, nešto manje na Bubanj potoku\nVozači nervozni, provode po više sati na suncu i asfaltu u koloni\nNa prelazima Šid i Sot na ulasku i izlasku vreme zadržavanja je 60 minuta. Na Horgošu se na ulasku u zemlju čeka oko 90 minuta, a na prelazu Bački Vinogradi na izlazu se čeka oko 100 minuta.\nNa prelazu Gostunu, na granici sa Crnom Gorom, prilikom izlaska iz Srbije čeka se oko 50 minuta, dok se na granici sa Makedonijom na prelazu Preševo, kako na ulasku tako i na izlazu čeka oko sat vremena. Na ostalim prelazima, putnička vozila se ne zadržavaju više od 30 minuta.\nPutevi Srbije su obezbedili cisternu pijaće vode za učesnike u saobraćaju koji čekaju na prolazak kroz granični prelaz Batrovci, kako bi se olakšalo čekanje na visokim temperaturama. AMSS je saopštio da će cisterna biti na Batrovcima i narednih vikenda dok traje turistička sezona.\nAuto-moto savez preporučuje vozačima da koristite manje frekventne prelaze sa Hrvatskom Šid, Sot i Bačku Palanku, a sa Mađarskom - Kelbiju i Bački Breg, dok je radno vreme prelaza Bački Vinogradi, Bajmok, Đala i Hogoš II od 07-19 časova. Te prelaze, sem naših i mađarskih državljana, mogu koristiti i državljani EU.\nZoran Janković iz "Puteva Srbije".za Tanjug kaže da je u petak zabeležen rekord kada je u pitanju prolazak automobila na toj naplatnoj stanici - iz smera Niša ka Beogradu prošlo ih je 28.500, što je najveći broj vozila koji je prošao tu stanicu ove godine.\n- Kroz ovu stanicu je juče u oba smera prošlo preko 58.000 vozila, što je za oko pet odsto više u odnosu na isti dan prošle godine. Od 1. avgusta do 7. avgusta je od Niša ka Beogradu prošlo 13 odsto više vozila nego u istom periodu prošle godine - rekao je Janković.\nPrema njegovim rečima, nadležni na toj naplatnoj stanici su učinili sve kako bi zadržavanja bila smanjena, a danas je u smeru od Niša ka Beogradu otvorena dodatna traka za naplatu.\n- Kada nam intezitet saobraćaja iz smera Beograda ka Nišu to bude dozvolio otvorićemo još dve trake za naplatu u smeru od Niša ka Beogradu - objasnio je Janković.\nPrema njegovim rečima, zadržavanja iz smera Beograda nisu velika, a tome je doprinelo angažovanje rezervnih ekipa inkasanata koji ručnim deljenjem kartica znatno ubrzavaju prolazak vozila.\nSvi kanali za naplatu i distribuciju karata će raditi neprestano 24 sata, rekao je Janković. Takvo stanje na naplatnoj stanici Bubanj potok može se, kako je naveo Janković, očekivati svakog vikenda do 1. septembra.


Neandertalci imali drugačiju strukturu mozga\nNeandertalci su nestali iz Evrope pre 30.000 godina, pošto su najmanje 10.000 godina živeli uz moderne ljude (Homo sapiens).\nPitanje kognitivnih razlika između neandertalaca i njihovih modernijih savremenika i danas je kontroverzno.\nAjluned Pirs i Robin Danbar sa Univerziteta Oksford i Kris Stinger iz Prirodnjačkog muzeja u Londonu uporedili su fosile lobanja 32 modernih ljudi i 13 neandertalaca, stare od 27.000 do 75.000 godina, većinom iz Evrope i sa Bliskog istoka.\nNjihovo istraživanje objavljeno je na sajtu časopisa Prosidings (Proceedings) Britanskog kraljevskog društva.\nNaučnici su konstatovali da, iako su neandertalci i moderni ljudi iz tog vremena imali mozak iste veličine, očne šupljine neandertalaca bile su znatno veće, što znači da su imali veće oči. Primetna je i razlika u telesnoj masi u korist neandertalaca.\n"To navodi na zaključak da je neandertalski mozak imao veće delove namenjene vidu i kretanju", objasnio je Ajluned Pirs.\nNeandertalci su imali veće oči verovatno jer su potekli iz Evrope, podneblja sa manje svetlosti, dok su homo sapiensi došli iz Afrike.\nImajući u vidu da je njihov mozak bio iste veličine kao mozak modernih ljudi, logično je da je neandertalcima ostalo manje prostora u mozgu za druge kognitivne funkcije, pre svega socijalne veštine.\nZbog slabih socijalnih veština, neandertalci su bili "kongitivno ograničeni na manje grupe nego njihovi moderni savremenici".\nTe razlike u strukturi mozga mogle su da se odraze i na njihovu evoluciju i nestanak - ako su neandertalci imali slabije socijalne veze, odnosno manje mogućnosti za izlazak iz neprilika, na primer u slučaju nestašice hrane.\n"Ako su neandertalci živeli u manjim društvenim grupama, to je moglo da dovede do njihovog izumiranja na više načina", kazao je Ajluned Pirs. Oni su, takođe, mogli da budu "više nego moderni ljudi izloženi ekološkim opasnostima Ledenog doba", dodao je Robin Danbar.


Italija protiv automatskog produženja sankcija Rusiji - Sputnjik Srbija\n13:30 13 April 2021\nItalija protiv automatskog produženja sankcija Rusiji\n12:04 27.06.2018 (osveženo 12:10 27.06.2018) Preuzmite kraći link\nProduženje evropskih sankcija Rusiji ne treba da bude automatsko, izjavio je premijer Italije Đuzepe Konti.\nItalija: EU se raspada za godinu dana\n„Na samitu će 28. i 29. juna u Briselu razgovarati o sektorskim sankcijama Rusiji. Potreban je oprez, sankcije su sredstvo, a ne cilj“, rekao je Konti u Donjem domu italijanskog Parlamenta.\nOn je dodao da će Rim nastaviti da podržava Ruse i Italijane koji imaju biznis u Rusiji.\nRanije je političar izjavio da namerava da radi na ukidanju sankcija protiv Moskve. Po njegovim rečima, Rusija igra ključnu ulogu u rešavanju mnogih međunarodnih kriza i nije dobro odbijati dijalog s njom.\nKonte je zajedno sa Donaldom Trampom izrazio želju da ponovo vidi Rusiju za pregovaračkim stolom u okviru G8.\n12:54 Đoković protiv „grešnika“, Kecmanović bez iznenađenja


Izveštaj sa tribine “Ljudi, životinje i ljudi – krug nasilja” – CK13\nIzveštaj sa tribine “Ljudi, životinje i ljudi – krug nasilja”\nProšlog utorka, 4. Juna u Omladinskom centru CK13 u Novom Sadu održana je tribina pod nazivom “Ljudi, životinje i ljudi – krug nasilja”.\nPovodi za ovu tribinu bile su inicijative za izmenu Zakona o dobrobiti životinja i Krivičnog zakonika, odnosno pooštravanje kazni za zlostavljače životinja, koje su nedavno usvojene kroz izmene i dopune Krivičnog zakonika.\nNaše gošće ovom prilikom bile su Nataša Vukmirović iz Udruženja Link Plus, zatim Milena Vasić iz Komiteta pravnika za ljudska prava YUCOM, kao i Milena Brkljačić i Tamara Drča iz novosadskog Udruženja za zaštitu životinja SPANS.\nDiskusija je vođena na temu građanskog organizovanja i borbe za zaštitu, dobrobit i prava životinja, a pokušalo se doći do odgovora na neka od ključnih pitanja kao što su: Zašto i na koji je način neophodno promeniti naš odnos prema životinjama i zašto se on ne može rešiti isključivo zakonskom regulativom?; kako je pitanje odnosa čoveka i životinje skrajnuto i preraslo u pitanje javne stigmatizacije i poziva na nasilje?; kako se pitanje nasilnog odnosa prema životinjama tiče i našeg odnosa prema drugim ljudima i našeg međusobnog organizovanja?\n“Pravni položaj životinja je globalni problem, ne samo kod nas, jer se radi i o pravnom i o filozofskom pitanju: da li životinja ima pravni subjektivitet? S obzirom na to da životinja u pravnom sistemu ima tretman stvari, morali smo vremenom naći odgovor na pitanje kako da zaštitimo životinje jer i one imaju emocije.” – istakla je na početku Milena Vasić, a onda se nadovezala na aktuelnu ideju formiranja posebne policije za životinje: “Nije problem u zakonskoj kazni već u politici nekažnjavanja i nemarnom odnosu prema životinjama i zato su populističke mere koje se odnose isključivo na pooštravanje kaznene politike jako kontraproduktivne jer skreću pažnju sa odgovornosti države. Mi već imamo veterinarske inspekcije i nadležna državna tela koja su zadužena da prate postupanje prema životinjama i zato se postavlja pitanje zašto imamo želju za oštrijim kaznama, za jednom vrstom odmazde, zašto jačaju pokreti koji flertuju sa ekstremizmom i koji pozivaju na nasilje, a ne pozivaju državu na odgovornost.”\nU ovakvim aktivnostima poslednjih godina se naročito ističe pokret Levijatan, nastao 2015. godine kada je poznati novosadski frizer za pse Saša Ris preimenovao svoju fondaciju i ustupio je njihovim aktivistima. “Ja sam odmah postavila pitanje, s obzirom na to da se masovno ubijanje životinja vrši u šinterajima širom Srbije i zbog toga nikad niko nije bio kažnjen i pored naših prijava, zašto se onda oni bave bakicama i dečacima, a ne ključnim problemom – nesprovođenjem zakona?” – navodi Nataša Vukmirović i dodaje: “Nekoliko udruženja koja se ovom temom bave godinama su 2015. sprečile izmene Zakona o dobrobiti životinja i nakon toga se pojavljuju udruženja poput Levijatana, koja postoje da bi pravile maglu i zato im se daje toliko medijskog prostora.”\nUdruženje za zaštitu životinja SPANS se već gotovo čitavu deceniju bavi sprečavanjem nehumanog odnosa prema životinjama i edukacijom o pravoj prirodi životinja kao stvorenjima koja osećaju bol, patnju, strah i radost. Takođe, SPANS se bavi zbrinjavanjem napuštenih životinja, pružanjem pomoći, lečenjem i negom bolesnih i povređenih životinja, sterilizacijom i vakcinacijom pasa i mačaka sa ulice, ali i podnošenjem krivičnih prijava protiv lica koja zlostavljaju ili nesavesno brinu o životinjama.\n“Naš cilj je da ljudi razumeju da se problem rešava primenom propisa, a ne novim nasiljem, mi to ne tolerišemo. Mi smo narasli do udruženja koje promoviše veganstvo, a jedan od osnovnih postulata veganstva je nenasilje.” – navodi Tamara Drča, volonterka SPANS-a.\nNa tribini je pomenut i Gradonačelnik Novog Sada, Miloš Vučević, koji je 2013. formirao službu ZOO higijene. “Vučević je svojevremeno iskoristio NALED kako bi kreirali nacionalnu strategiju za rešavanje problema napuštenih pasa i mačaka zajedno sa šinterima. Ubrzo su u celu priču oko strategije ubacili i organizaciju ORCA. Da od toga neće biti ništa smisleno videlo se odmah, jer je prva ideja do koje su došli bila da naprave registar ljudi koje su ujeli psi i da on bude javan.” – navodi Nataša Vukmirović, a na to su se nadovezale i ostale sagovornice: “Cela ta priča oko registra ljudi koje su prijavili ujed pasa je okrenuta protiv Romske zajednice i iskorišćena za jednu rasističku i profašističku priču gde se isključivo Romi targetiraju kao zlostavljači životinja.” – navodi Milena Vasić. “Pored Roma, poslednjih godina se kod nas sve češće targetiraju i Kinezi. Na našoj stranici i u našem radu nikad ne dozvoljavamo bilo kakav govor mržnje i trudimo se da smanjujemo predrasude na sve načine. U našem udruženju imamo jednu Romkinju i imali smo situaciju da nam ljudi u inbox nju prijavljuju jer vodi pse u svoju kuću.”\nPrimetna je tendencija podrške od strane vlasti pokretima koji pozivaju na nasilje, umesto da se bore za neku vrstu sistemskog rešenja problema. “Možda naša policija nema dovoljna kadra ili ne postoji politička volja da se neko bavi problemom zlostavljanja životinja, ali sigurno da stvaranje još jedne kvazi policije neće rešiti ovaj problem. Setimo se samo kako su ljudi skočili kad su shvatili da će im biti zabranjeno da biju sopstvenu decu i prosto je neverovatno koliko će se ljudi uvek organizovano pobuniti kad je potrebno da brane svoje “pravo” da nekog zlostavljaju.” – zaključuje Milena Vasić.\nOva tribina u Omladinskom centru CK13 realizovana je u okviru projekta “Svakodnevno je političko: repolitizacija i demokratizacija društvene svakodnevice kroz javnu reč, edukaciju i aktivizam” koji su podržali Fond za otvoreno društvo, Srbija i National Endowment for Democracy, USA.


Značajni potencijali razvoja saradnje sa Sjevernom Makedonijom | Privredna komora Crne Gore\nZnačajni potencijali razvoja saradnje sa Sjevernom Makedonijom\nPostoje značajni potencijali za snaženje ekonomske saradnje, veće investicije i trgovinski promet između Crne Gore i Sjeverne Makedonije, ocijenjeno je 24. maja 2019. godine na poslovnom forumu dvije države organizovanom u Privrednoj komori Crne Gore.\nU radu skupa su učestvovali predsjednici vlada Crne Gore i Sjeverne Makedonije Duško Marković i Zoran Zaev sa ministrima, zatim komora Vlastimir Golubović i Branko Azeski, te više od 60 privrednika. Forum, kojim je moderirao potpredsjednik Komore Ivan Saveljić, organizovan je u sklopu zvanične posjete državno-privredne delegacije Sjeverne Makedonije Crnoj Gori, u okviru koje je održana i zajednička sjednica dvije vlade. Susretu privrednika je prethodio sastanak premijera sa predsjednicima komora dvije države u Kancelariji generalnog sekretara Komorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana, na kojem je istaknut značaj ove međukomorske asocijacije za stvaranje zajedničkog ekonomskog prostora regiona.\nPredsjednik Privredne komore Crne Gore Vlastimir Golubović čestitao je premijeru Zaevu za potpisivanje Prespanskog sporazuma, riječima da privrednici vrednuju svaki čin koji naš region približava ekonomski progresivnom svijetu. Govoreći o ekonomiji naše države, istakao je da Privredna komora i Vlada, kontinuirano unapređuju biznis ambijent i liberalizuju propise u cilju lakšeg poslovanja, rasta profitabilnosti i zaposlenosti. Prema njegovim riječima, članstvo u NATO kreira percepciju da je država sigurna destinacija za ulaganje kapitala što potvrđuje i podatak da su u Crnoj Gori u 2018. strane direktne investicije porasle 27,9% u odnosu na prethodnu godinu.\nOn je ocijenio da kompatibilnost privreda dvije bliske države predstavlja šansu za intenziviranje veza njihovih poslovnih zajednica.\n- Da bi se podstakle investicije i trgovina s makedonskim kompanijama potrebno je riješiti preostale prepreke koje se odnose na administrativne okvire poslovanja, usklađivanje propisa i uklanjanje tehničkih barijera u ovoj oblasti. Utvrđivanje zajedničkih interesa u oblasti turizma, energetike, poljoprivrede, građevinarstva i farmaceutske industrije, prioriteti su buduće saradnje. Digitalizacija, osnaživanje sektora informacionih tehnologija i jačanje inovativne zajednice, takođe su potencijalne oblasti jačeg ekonomskog povezivanja – rekao je Golubović.\nCrna Gora i Sjeverna Makedonija su u 2018. godini ostvarile robnu razmjenu u vrijednosti od 38 miliona eura, što je 5,3% više u odnosu na prethodnu godinu. Crnu Goru je u 2018. posjetilo 12,8% više turista iz Sjeverne Makedonije u odnosu na prethodnu godinu koji su ostvarili 159 hiljada noćenja.\nGolubović ocjenjuje da navedeni podaci još ne odražavaju potencijal koji mogu ostvariti dvije privrede, a čemu će znatno doprinijeti bolje saobraćajno povezivanje.\n- Crnoj Gori se Jadransko-jonski put nameće kao jedan od prioriteta, koji će uz izgradnju puta Rožaje-Peć, obezbijediti podizanje nivoa privredne aktivnosti između naših zemalja. Uvođenje direktne vazdušne linije Podgorica - Skoplje povećalo bi turistički promet i unaprijedilo sve aspekte života građana dvije države. U narednom periodu, moramo raditi na sinhronizaciji turističke ponude kroz objedinjavanje prirodnih atrakcija i kulturno-istorijskih lokacija – riječi su predsjednika crnogorske Komore.\nSaradnja u oblasti energetike je u porastu, dodaje on. Transbalkanski elektroenergetski koridor će kapitalizovati strateški položaj i potencijal regiona, a ove dvije zemlje imaju predispozicije da postanu veliki izvoznici na evropsko tržište električne energije, putem podmorskog energetskog kabla koji povezuje Crnu Goru i Italiju. Apostrofirao je realizaciju zajedničkih projekata u oblasti obnovljivih izvora energije, vodosnabdijevanja, prečišćavanja voda i upravljanja komunalnim otpadom, što predstavlja još jedno polje moguće saradnje naše dvije države.\nCrna Gora i Sjeverna Makedonija treba da unaprijede saradnju u razvoju i primjeni tehnologija u poljoprivredi, a proizvođače podstaknu na inovacije u cilju povećanja produktivnosti i boljeg pristupa tržištu.\nGolubović je iznio procjenu da bi punom implementacijom CEFTA protokola, obim trgovine u regionu mogao da bude uvećan za trećinu. Zato je potrebna harmonizacija propisa, uzajamno priznavanje laboratorijskih analiza i sertifikata, te usklađivanjee rada inspekcijskih organa.\nOn je ocijenio da je ekonomijama regiona potrebna bolja integracija na globalnom nivou, zbog čega se aktivnosti moraju usmjeriti na transfer znanja i tehnologija, te zajednički nastup na trećim tržištima. Navedeni razlozi su, između ostalog, bili motiv za formiranje Komorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana.\n- Prijateljski odnosi i ekonomska saradnja predstavljaju jedini put da naš region pretvorimo u poželjno investiciono odredište i pošaljemo poruku partnerima iz Brisela, da zajedno sa njima, možemo ravnopravno dijeliti evropske vrijednosti. Zadatak naših država je da izgrade ambijent za podsticanje zajedničkih ekonomskih aktivnosti, a na nama privrednicima je da primjenom dobro osmišljenih ideja, uvođenjem novih tehnologija i ulaganjem u znanje obezbijedimo sebi mjesto na evropskom i svjetskom tržištu – zaključio je predsjednik Privredne komore Crne Gore.\nPredsjednik Stopanske komore Makedonije Branko Azeski predstavio je rad Komorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana (KIF ZB6), čiji je potpredsjednik Upravnog odbora.\n- Značajno je da se Kancelarija generalnog sekretara KIF-a nalazi u Podgorici. To simbolično pokazuje da se u centru Balkana, baš u Crnoj Gori i Podgorici nalazi sjedište najznačajnije investicione institucije, koja je nastala Berlinskim procesom, a trebalo bi da, za oko pet godina, rezultira stvaranjem zajedničkog ekonomskog prostora regiona - rekao je Azeski.\nOn je govorio o podršci koju će privrednici dobiti od KIF-a, odnosno komora i vlada u narednom periodu, među kojima je istakao zajedničku arbitražu, kreditne biroe, besplatno učešće na sajmovima, subvencije za uvođenje digitalizacije i dualnog obrazovanja. Posebno je naglasio projekat vrijedan 100 miliona eura koji se odnosi na dualno obrazovanje. Dio sredstava će biti plasiran preko granta Njemačke razvojne banke (50 miliona eura) dok će po 25 miliona obezbijediti austrijska i japanska vlada. Narednih dana će se razmotriti uključivanje Nove ljubljanske banke i jedne osiguravajuće kuće u ovaj projekat, naveo je Azeski.\nPrema njegovim riječima, Bugarska, Slovenija i Hrvatska izrazili su zainteresovanost da podrže projekte KIF-a.\n- Crna Gora je mala zemlja velikih potencijala, koja je lider u regionu po rastu BDP-a i investicijama, što je podstrek za sve slične države u međunarodnoj ekonomskoj razmjeni. Čestitam vam na takvim rezultatima, koji su za respekt – kazao je Azeski.\nOn je pozvao na poboljšanje međusobne saobraćajne povezanosti, posebno ističući nužnost otvaranja avio linije Skoplje-Podgorica-Sarajevo.\nDodao je da je neophodno da poljoprivredni proizvodi još brže stižu iz Sjeverne Makedonije u Crnu Goru, kako bi se zadovoljile potrebe turističke privrede.\nPremijer Duško Marković rekao je da je naša zemlja članstvom u NATO-u dobila predznak sigurne destinacije i za turiste i za investitore. To je, navodi, dodatni stimulans budući da u Crnoj Gori već posluju investitori iz više od 110 država i da naša zemlja ostvaruje stope rasta među najvećima u Evropi.\nOstvaren je ekonomski rast po prosječnoj stopi od 4,9 odsto, a posljednje dvije godine smanjena je stopa nezaposlenosti za 6% i povećan broj zaposlenih za više od 17.000.\n- U prvom kvartalu ove godine parametri su već bolji nego u isto vrijeme prošle godine. Članstvo u NATO-u i sve veća kompatibilnost i harmonizacija sa unutrašnjim sistemom EU, značajni su faktori ovakvog snažnog rasta i razvoja – kazao je premijer Marković.\nNaglasio je da je Crna Gora u potpunosti integrisana u NATO kodifikacioni sistem, sa dodijeljenih 160 kompanijskih kodova i kodifikovanih 100 proizvoda.\n- Smatram da je ovo vrlo jak osnov za buduću intezivnu saradnju privrednika i stvaranje partnerstava u nastupu ka drugim zemljama članicama alijanse i tenderima NATO-a za javne nabavke – rekao je on.\nPredsjednik Vlade je ukazao na potrebu jačanja privredne saradnje Crne Gore i Sjeverne Makedonije rekavši da je jasno da postoje veliki potencijali za njeno produbljivanje.\n- Radujemo se povećanim makedonskim ulaganjima u sve sektore, a u turizmu želim da skrenem pažnju i na šansu koju možemo da ostvarimo kroz zajednički nastup ka trećim dalekim tržištima, posebno imajući u vidu komplementarnost turističkih proizvoda naše dvije zemlje – rekao je premijer.\nOn je istakao da su prioriteti poboljšanje saobraćajne povezanosti i ulaganje u sjever Crne Gore.\n- I premijer Zaev i ja razumijemo da je neadekvatna saobraćajna povezanost limitirajući faktor za trgovinske i ekonomske odnose. Još tokom našeg prvog susreta u Podgorici u novembru 2017. godine razgovarali smo o pronalaženju modaliteta za uvođenje avio linije Skoplje-Podgorica u saradnji sa drugim zainteresovanim gradovima kao što je Sarajevo, i postoji želja obje strane da se ta tema danas konkretno dalje razmotri na sjednici dvije Vlade – naveo je Marković.\nPrema njegovim riječima, Crna Gora intezivno ulaže u unapređivanje infrastrukture, pa je ove godine čak 320 miliona eura izdvojeno za kapitalni budžet, što je najveći iznos uložen do sada.\n- Od toga, više od 70% sredstava opredijeljeno je za sjeverni region, čime smo još jednom poslali poruku da je ovo naš prioritet i da će biti u fokusu u narednom razvojnom periodu. U toku je najveći poduhvat u istoriji Crne Gore, izgradnja autoputa. Nakon izgradnje prve dionice, koja je u finalnoj fazi, Vlada stvara pretpostavke za nastavak izgradnje ka Srbiji – rekao je on.\nPodsjetio je da se sa Međunarodnom finansijskom korporacijom (IFC) radi na definisanju modela za unapređenje poslovanja aerodroma, a završavaju se radovi na podmorskom energetskom kablu.\n- Sve ovo učiniće Crnu Goru još dostupnijom i energetskom investicionom lukom – zaključio je premijer Duško Marković.\nPremijer Sjeverne Makedonije Zoran Zaev ocijenio je da je važno da dvije države budu međusobno povezane i integrisane u Evropsku uniju i NATO.\n- Važno je prije svega da unaprijedimo saradnju i iskoristimo sve prednosti koje imamo, jer smo isti po mentalitetu. Mi smo bratski narod i lako se razumijemo, što je velika prednost za biznis – rekao je Zaev.\n- Želim da podstaknem crnogorske kompanije da povećaju trgovinu sa našom zemljom i investiraju u Sjevernu Makedoniju, jer ćete ostvariti profit – kazao je Zaev, ističući podršku stranim ulaganjima kroz poreske olakšice i stimulacije iz budžeta.\nIstakao je značaj razvoja saobraćajne infrastrukture, te da se, osim na autoputevima, mora raditi na uspostavljanju avio linija.\nKada je u pitanju turizam, Zaev je saopštio da su građani Sjeverne Makedonije sve prisutniji na crnogorskom primorju.\n- Crna Gora je prva destinacija za naše građane – kaže premijer Zaev.\nOn je naveo da su Sjevernoj Makedoniji značajna iskustva Crne Gore u procesu evropskih i NATO integracija.\n- Čim je Crna Gora 2017. godine postala punopravna članica NATO, odmah je stabilnost i bezbjednost bila pojačana i u Sjevernoj Makedoniji i čitavom regionu. Ulazak u NATO prije svega donosi ono što je najvažnije za sve biznismene - trajni mir, stabilnost, sigurnost, bezbjednost - kazao je Zaev, zahvalivši Crnoj Gori što je među prvima ratifikovala makedonski protokol za pristupanje NATO savezu.\nOn je izrazio očekivanje da će Sjeverna Makedonija postati članica alijanse u decembru ove godine. Istakao je koristi koje već sada ova država ima dok je kandidat za članstvo, pa su tako strane direktne investicije u 2018. bile 2,6 puta veće nego u prosjeku u posljednjih osam godina.\nNajavio je da će na zajedničkoj sjednici vlada biti potpisano četiri sporazuma koji će olakšati poslovne veze dvije države.\n- Zapadna Evropa će nas mnogo više uvažavati ukoliko unaprijedimo saradnju u regionu – rekao je Zaev.\nPoslovni forum je okončan bilateralnim sastancima privrednika dvije države.\nSastanak privrednika sa premijerom i ministrima\nKonferencija o ekonomiji Montenegro 2018\nKonferencija o ekonomiji Montenegro 2018 u organizaciji...\nPozitivni trendovi u agraru\nPrezentacija aktuelnosti u obrazovanju odraslih\nSjednica OU bankarstva\nMeđunarodna konferencija: Zdrastveni turizam - Novo lice turističke ponude\nSeminar: Vještine liderske komunikacije – PRIJAVA


Sertić oštro kritikovao predsednike opština – Studio B\nSertić oštro kritikovao predsednike opština\nObjavljeno: 26.02.2016. 13:39 Izmenjeno: 26.02.2016. 13:39\nMinistar privrede Željko Sertić oštro je kritikovao predsednike opština koji se danas nisu pojavili na, kako je rekao, izuzetno važnom skupu o privlačenju investicija u Srbiju, konstatujući da je od njih 170 u Centru Sava prisutno tek desetak.\nUkazujući na važnost teme, Sertić prozvao prisutne predsednike opština da podignu ruke, a potom proučio da upravo zbog te nezainteresovanosti stvari u zemlji funcionišu na način na koji funkcionišu.\n„Nemojte da se neko oseća prozvano, ovo nema veze sa vama koji ste prisutni, ali od oko 170 opština u Srbiji, ovde je prisutno desetak predsednika. Upravo to je jedan od razloga zašto stvari u zemlji funkcionišu ovako. Ovo je najslikovitiji primer kako stvari funkcionišu“, rekao je Sertić.\nMinistar veruje da lokalne uprave ne razumeju da se na tom pitanju nedovoljno radi, da, kako je rekao, nema dovoljno saradnje.\n„Mi možemo da pričamo da smo najbolji, najdivniji i najlepši, ali režultati ne govore tako“, istakao je Sertić i pozvao prisutne da se pogledaju u ogledalo jer ćemo, kako je rekao, tek tada moći sebi da kažem šta treba da radimo.\nPrema njegovim rečima, s druge strane Vlada Srbije ima jasnu agendu šta treba da se uradi da se ekonomski aspekt promeni, a plan je baziran na analizama onoga s čim se zemlja suočava 30 godina.\n„Iz planske privrede smo počeli da izlazimo 80-ih godina, temelji su tad počeli da se trsu, a u 90-im smo imali druge probleme, usledio je građanski rat, pa NATO bombardovanje. Tek od 2000. polako kreću reforme i promene, ali mi do danas nismo ekonomsko sistem upodobili sa onim što se dešava u Evropi i svetu“, naveo je Sertić i istakao da, hteli to ili ne, moramo da se prilagodino, inače, ne možemo da budemo deo sistema.\n„Evropa i svet ne treba da nas kažnjavaju merama i sankcijama. Jednostavno, ako se ne prilagodimo, oni neće raditi sa nama. Pri tom, mi se na tržištu ne takmičimo samo sa kompanijama iz EU i SAD, već i sa onima iz Rusije i bivšeg ŠSR-a koje su napravile ogroman korak. A niko vas ne pita kako“, rekao je Sertić.\nRuske kompanije, naveo je primer, imaju rezultate, one su na svetskom nivou, a na sličan način kao Rusija, otvaraju se zemlje Južne Amerike, Afrika se otvara, i svi usvajaju međunarodne principe poslvanja.\n„Zato nikad ekonomski ciljevi nisu bili jasniji nego danas. Morate da imate ciljeve i preduzetnike koji stvaraju proizvod koji je merljiv sa onima na tržištu. Ne može svaka država za sebe carinama da kreira unutrašnji ekonomski život, to vreme je prošlo“, poručio je.\nSertić je rekao da borba za ekonomski razvoj mora da bude najvažnija borba u Srbiji, te da važan korak u tom smeru je i to što će u utorak biti predstavljena zvanično Godina preduzetništva, odnosno vladine mere za podsticaj preduzetništva u Srbiji.\nOn je naveo tri stuba za razvoj preduzetništva – popravljanje poslovnog ambijenta kroz zakonodavni okvih okvir, zatim centralni stub – dirktna finansijska i nefinansijska podrška privredi i najzad promocija preduzetništva, kao načina života.


RUSKI ODGOVOR STIVENU MEJERU ŠOKIRAO ALBANCE: Neće biti podele Kosova ali ne zato što to žele SAD, nego zato što tako kažu Rusi, a evo zbog čega ... | WebTribune\nHome IZBOR RUSKI ODGOVOR STIVENU MEJERU ŠOKIRAO ALBANCE: Neće biti podele Kosova ali ne zato što to žele SAD, nego zato što tako kažu Rusi, a evo zbog čega …\nAko bi se svi posmatrači američke spoljne politike rangirali po njihovom realizmu, poštenju, integritetu i načinu razmišljanja, malo njih bi se moglo približiti dr Stivenu Mejeru, dugogodišnjem CIA analitičaru i profesoru političkih nauka na Vašingtonovom prestižnom Univerzitetu nacionalne odbrane.\nDa su njegove preporuke preovladale poslednjih četvrt veka, svet, a posebno Evropa, bi bili mnogo bolje mesto nego što su sada, a koji su trenutno rezultat slušanja inferiornih umova i deficitarnih ličnosti koji su vodili američku politiku, analizira Džems Džordž Džatras za ruske medije.\nDr Mejer je nedavno kritikovao pristup srpske vlade pregovorima sa “Kosovarima“ u vezi sa sudbinom Srba u okupiranoj pokrajini Kosova i Metohije. Njegova zapažanja, kao to zašto je trenutni pristup neproduktivan i suprotan interesima Srbije i Srba na Kosovu, su potpuno tačna. Njegova alternativa je, da Beograd pokrene potpuno novu rundu pregovora sa namerom za podelu po etničkoj osnovi (u suštini, duž reke Ibar).\nDr Mejerova kritika politike Beograda:\n“Do sada je Briselov postupak bio neuspešan, kao i svaki prethodni trud još od 1999-te, da se pronađe pravedno rešenje. Kao i kod prethodnih napora, Briselov postupak je propao zato što se ignorišu pitanja političke legitimnosti, vlasti i suvereniteta. Dok se ova pitanja ne obrade iskreno, biće veoma malo napretka na Kosovu, ako ga bude uopšte.\n“Albanci deluju sa stanovišta da će Srbi učiniti sve da zadovolje EU i da Priština može da ostane mirna, jer jer vreme na njihovoj strani. Lideri u Prištini veruju da imaju Zapad, posebno SAD, na svojoj strani i da Srbija nikada nije imala inicijativu i da je nikada neće imati. Vučićeva vlada je bila toliko odlučna da žrtvuje Kosovo na oltaru EU, da je Beograd stavio Srbiju u defanzivu. Beograd kaže da Srbi nikada neće predati suverenitet nad Kosovom. Ali malo po malo, to je upravo ono što Beograd radi.“\nDr Mejer predlaže da umesto da se nastavi niz ovaj katastrofalni put, koji samo može dovesti do gubitka Kosova, Beograd bi trebalo da okonča ovu složenu igru. Umesto toga, on poziva Beograd da preuzme vodeću ulogu u ovom procesu, da ne zauzima slabiju poziciju, da postavi teren za novi pristup koji treba da uspostavi okvir koji zapravo uključuje pitanje suvereniteta.\nVEST KAO ATOMSKA BOMBA: Tramp prepušta Balkan Rusima i Putinu pic.twitter.com/wCB8spqc4Q\n— Webtribune.rs (@WebtribuneRs) January 19, 2017\nCentralni deo bi prebalo da se podeli, da Srbija ostvari pun suverenitet severno od reke Ibar, gde Srbi čine više od 90 odsto stanovništva, a region južno od Ibra treba da bude pod kosovskim suverenitetom. Članovi obe etničke grupe koji ne žele da žive pod vlašću onog drugog, mogu da se presele u drugu zonu sa humanitarnim sredstvima. Međunarodne garancije će štiti one manjine koje ostanu.\nPredlog dr Mejera je za divljenje, posebno u poređenju sa politikom Beograda koja se sada odvija. Nažalost, postoje dva ozbiljna problema sa preporučenim rešenjem dr Mejera- To je politički i moralno pogrešno, i ne bi se ostvarilo.\nFundamentalna pogrešnost predloga dr Mejera se odnosi na kamen temeljac na kom se njegov predlog zasniva- pitanja političkog legitimiteta, vlast i suverenitet. Srbija ima odgovor na to pitanje u Ustavu. Ako je, kako dr Mejer ispravno primećuje, predaja vlasti nad čak i naizgled tehničkim oblastima predaja suvereniteta, kršenje Ustava Srbije, i šteta nacionalnim interesima Srbije, šta onda možemo reći o odricanju od velike većine pokrajine?\nKakva vrsta novih pregovora se može sprovesti nad pravnim vlasnicima po pitanju ustupka da se na osnovu pregovora odreknu većine onoga što im zakonski pripada? Ako ti ukradeš moj auto, ali ja “pregovaram“ tako što se složim da te pustim da zadržiš većinu toga u nadi da ćeš mi vratiti jednu od guma? Ustupanjem po pitanju suvereniteta na početku, Srbija bi izgubila ceo svoj ulog pre nego što bi bilo kakvi pregovori počeli.\nMožda najveća mana u predlogu dr Mejera je nedovoljan obzir na činjenicu da se svet i Evropa, menjaju. On indirektno aludira na to konstatujući – “Nedavno je, prema navodima medija, ministar spoljnih poslova Ivica Dačić rekao da ne misli da će novoizabrani predsednik Tramp vratiti Kosovo Srbiji. To je svakako tačno. Na prvom mestu, Tramp nema moć, vlast ili pravo da vrati Kosovo Srbiji.“\nSlažemo se, Tramp neće vratiti Kosovo Srbiji, iako smatramo da će imati “moć“ da to učini, ako želi. Što se tiče toga da li on ima “vlast i pravo,“ pretpostavljamo da nema ništa manje nego što su Bil Klinton i Džordž Buš imali da ga oduzmu.\nAli to nije poenta. Mnogo važnije je da je establišment Vašingtonove spoljne politike u potpunoj panici zbog toga što se u Beloj kući nastanjuje neko ko nema iste idole kao neokonzervativna i liberalno-interventa gomila za koju je agresija na Kosovu 1999. godine bila njihov prvi “uspeh“ šablon za kasnije nezgode na Bliskom istoku. Tramp je neko ko želi da se slaže sa Rusijom, ko kaže da je NATO “zastareo“, neko ko misli da je borba protiv islamskog terora zapravo prioritet, a ne pokriće za podšku džihadistima.\nIstovremeno se Evropska unija, lažni bog pred kojim se lideri Srbije klanjaju, raspada pod pritiskom rastućeg nacionalizma. Koliko će Beograd toga predati u tankoj nadi da će do tog vremena kada Srbija bude pozvana tamo, još uvek postojati EU? Možda vreme i nije na strani Prištine…\nSrbija već treba da počne da razmišlja o EU u prošlom vremenu, kao stvari koja nema budućnost. Treba se sprijateljiti sa patriotski orijentisanim pokretima u Britaniji, Francuskoj, Nemačkoj, Austriji, Nemačkoj, i naravno, Americi. Iznad svega, biti blizak sa Rusijom.\nZaključni argument dr Mejera je “čvrsta činjenica da Srbija većinu Kosova neće dobiti nazad. Svaki pokušaj da to učini bi ponovo probudio rat – rat koji Srbija ne bi mogla da dobije.“\nNiko ne govori o ratu, nego o brzom menjanju međunarodnog konteksta i dolazak Rusije na čelnu poziciju koja je pripadala Americi, što će doneti velike promene koje za sada nisu vidljive.\nPoslednji put kada je Srbija, naizgled zauvek, izgubila Kosovo, trebalo joj je pola milenijuma da ga vrati. Ovaj put to neće trajati tako dugo.