MEI - Aktuelnosti -\nUručene nagrade za medijske priloge o EU\n15. januar 2010. |\nBeograd, 15. januar 2010. godine (FoNet) - Nagrade za najbolje medijske priloge o procesu evropskih integracija za prošlu godinu dodeljene su danas u Vladi Srbije novinarima agencije Beta Mirjani Pantić, NTV iz Niša Nebojši Veličkoviću, Radio Beograda Ivanu Jovanoviću, Produkcijske grupe Mreža Aleksandri Krstić i Radio Zrenjanina Aranki Molnar.\nNagrade su dodelili Kancelarija Vlade Srbije za evropske integracije, Delegacija Evropske unije u Beogradu i Erste banka.\nDirektorka Kancelarija Vlade Srbije za evropske integracije Milica Delević ocenila je da su novinari ove godine najviše interesovanja pokazali za teme koje su suštinski važne za proces evropskih integracija - usvajanje i primenu zakona koji uspostavljaju evropske standarde. Interesovanje za ovaj konkurs je bilo najveće koje smo do sada imali, poručila je Delević.\nŠef Delegacije Evropske unije u Beogradu Vensan Dežer ocenio je da su teme, o kojima su nagrađeni novinari izveštavali, veoma raznolike, od dobijanja sertifikata za izvoz paradajza u EU, rada lokalnog ombudsmana u Nišu do porasta investicija.\nProces integracija se nastavlja i složenost tema će, kako se budu otvarala poglavlja za pregovore, biti sve veća, poručio je Dežer.\nPredsednik Izvršnog odbora Este banke Slavko Carić je istakao da je priključivanje EU jedan od najvažnijih političkih i ekonomskih prioriteta.\nSmatramo da je kvalitetno izveštavanje o EU važno, zbog čega je Erste banka insistirala da se uvede i nagrada za najbolji prilog na temu malih i srednjih preduzeća, poručio je Carić.\nNagrađeni novinari će boraviti u studijskoj poseti Briselu od 26. do 30. januara ove godine.\nMirjana Pantić je nagrađena za tekst o tome kako mali poljoprivredni preduzetnici uvode evropske standarde u proizvodnju paradajza, dok je Nebojša Veličković nagrađen za za prilog o ulozi lokalnog ombudsmana u Nišu u razvoju lokalne samouprave.\nIvan Jovanović je nagrađen za radijski prilog o sertifikaciji domaćih poljoprivrednih proizvoda, a Aleksandra Krstić za TV prilog o o uspostavljanju Kancelarije Skupštine Srbije za komunikaciju sa građanima.\nAranka Molnar je nagrađena za prilog o grinfild investicijama kao podsticaju za lokalni razvoj i porast zapošljavanja.


U januaru još jedno prihvatilište za pse – RADIO TELEVIZIJA BOR\nU januaru još jedno prihvatilište za pse\nBOR- Broj ujeda pasa lutalica u ovoj godini u Boru u odnosu na prethodnu se nije smanjio, iako su u Javno komunalnom preduzeću Treći Oktobar, saradnji sa lokalnom samoupravom i udruženjima za zaštitu životinja, preduzete brojne mere. Ipak, veoma važno je da se ovaj sve izraženiji problem u našem gradu počeo da rešava. Jedan od načina za smanjenje broja pasa lutalica je izgradnja prihvatilišta tako da će Bor uz postojeći jedan, tokom januara dobiti i drugi.\n„Iz budžeta lokalne samouprave izdvojena su finansijska sredstva za povećanje kapaciteta prihvatilišta.Ti radovi su pri kraju, građevinski su završeni, a ostaje da se izradi određeni broj kaveza. Ovih dana podnećemo zahtev za prijem prihvatilišta. Ovde ćemo smestiti do 100 pasa, rekao je Dalibor Orsovanović, direktor JKP „3.oktobar“.\nOvo je jedna od mera, kojom će se problem pasa lutalica trajnije rešiti, tim pre jer je u narednoj godini u planu dalje proširenje kapaciteta prihvatilišta.\n„Imamo informacije da su u budžetu izdvojena sredstva za još jedno prihvatilište .Nadamo se da ćemo još za 150 pasa imati steštaj tako da će ukupni kapaciteti biti oko 300 životinja, dodao je Orsovanović.\nU cilju smanjenja broja pasa lutalica značajna mera je sterilizacija kojom se sprečava nekontrolisano razmnožavanje.\n„Do sada smo sterilisali oko 450 pasa, što je blizu polovine, ukupnog broja na ulicama. Procenjujemo da ih ima oko hiljadu, dodao je na kraju Orsovanović.\nDodatni problem predstavlja veliki broj novih životinja. Činjenica je da nakon leta mnogi vikendaši sa Borskog jezera ljubimce puštaju, međutim, postoji sumnja da se veliki broj dovozi iz drugih mesta. Ukoliko se ne reši ovaj problem,sav trud će biti uzaludan, kažu u Javno komunalnom preduzeću treći oktobar u Boru.\nU januaru još jedno prihvatilište za pse, 28. decembar 2017 (RTV Bor)\nTags: povecani kapaciteti, prihvatiliste za pse, sterilizacija lutalica, treći oktobar, udruzenja za zastitu zivotinja\nPrevious Tekijanka poklanja paketiće i u borskoj opštini\nNext Proslava praznika uz priredbu, Deda Mraza i poklone


MLINPEK ZAVOD Bulevar oslobodjenja 66B 21000 Novi Sad, Srbija\nTel/fax: +381-21/547-681, 547-682, 547-683 064/6432564\nIz godine u godinu sajam mlinarstva, pekarstva, poslastičarstva i pakovanja privlači sve veću pažnju stručne i šire javnosti, što je ovogodišnji sajam i opravdao. Na sajmu koji se održao u Master Centru Novosadskog Sajma bilo je oko 50 izlagača iz Srbije, Švajcarske, Turske, Poljske, Italije, Hrvatske, Mađarske, Francuske, SAD i Švedske, dok su posetioci pretežno bili iz oblasti mlinske, pekarske i konditorske industrije, u potrazi za najboljim rešenjima, savetima, znanjem i opremom. U okviru sajma održali su se i tradicionalni 23. Mlinarsko–Pekarski Dani, konferencija na kojoj se već 23. put za redom obrađuju najaktuelnije teme iz ove branše. Na sajmu su se predstavile vodeće svetske firme iz ovih oblasti kao štu su Dadex, Bühler, Hasborg, Lesaffre, Alapala, Maskom International i drugi. Manifestaciju je otvorio gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i tom prilikom čestitao na istrajnosti organizatorima, MLINPEK ZAVOD - Novi Sad i suorganizatorima, NOVOSADSKOM SAJMU. On je izrazio nadu da će izlagači kvalitetno iskoristiti sajamske dane i pozvao sve zainteresovane da posete manifestaciju. - Veoma mi je drago što se sajam mlinarstva, pekarstva, poslastičarstva i pakovanja treću godinu za redom organizuje na Novosadskom sajmu. Logično je da se jedna ovakva, specijalizovana manifestacija održava baš na ovom mestu kao i to, da se sa rezultatima rada i planovima za budućnost u okviru mlinarske, pekarske i poslastičarske industrije upoznajemo u žitnici Evrope, Vojvodini - izjavio je gradonačelnik Vučević i dodao - Važno je da shvatimo značaj poljoprivrede za ukupni bruto društveni proizvod Srbije,\nsa posebnim akcentom na finalne proizvode koji su nam neophodni za kontinuirani privredni rast Srbije. Dobra vest za sve proizvođače koji posluju ovde je da je Srbija napredovala na međunarodnim rang listama i da proizvodi koji su poreklom iz naše zemlje, ove godine vrede 40 milijardi dolara, odnosno za 17 posto više. U tom smeru treba da se krećemo, a uveren sam da možemo i da ubrzamo tempo, kako bi smo ostvarili napredak koji će se odraziti na rast privrede, kao i na životni standard građana. Otvaranju je prisustvovao i državni sekretar Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Nenad Katanić koji je istakao da resorno ministarstvo godinama unazad pruža podršku podizanju nivoa kvaliteta pšenice. - Sa aspekta prehrambene sigurnosti naših građana ova godina je, kada je u pitanju proizvodnja pšenice, bila dobra. Sa 648 hiljada hektara požnjevena je značajna količina sa prosečnim rodom od 4,5 tone, i mi ove godine imamo negde oko milion i 600 hiljada tona pšenice za izvoz. Ministarstvo već godinama unazad kroz mere podsticaja, preko Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, utiče na to da se ovaj sektor maksimalno uredi kako bi naša poljoprivreda bila što konkurentnija na tržištu - rekao je Katanić. Prisutne su pozdravili i Danilo Golubović, državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i član Gradskog veća za privredu Novog Sada, Milorad Radojević. Ispred organizatora dobrodošlicu svim prisutnima poželeo je direktor Mlinpek Zavoda Lazar Popović, kao i direktor Novosadskog sajma Slobodan Cvetković, a potom i direktori firmi generalnih sponzora, „Bühler“ - Branko Simin i „Dadex“ - Jovan Misojčić.\n3. SAJAM MPPP (Izlagači)\n23. PEK-MLIN DANI (Predavanja)\n3. SAJAM MPPP (Razno)\n3. SAJAM MPPP (Otvaranje)\nGALERIJA 3 SAJAM MPPP\nI ove godine je Master Hala Novosadskog Sajma bila ispunjena štandovima izlagača skoro do poslednjeg kvadratnog metra. Naravno, najimpozantnije štandove su imali generalni sponzori, pekarstva „Dadex“ iz Mačvanske Mitrovice i mlinarstva „Bühler“ iz Švajcarske. Sve je vrvelo od posetilaca koji su želeli da vide i čuju o najnovijoj opremi i mogućnostima koje bi zadovoljile njihove zahteve. To su im srdačni domaćini omogućavali svakog od tri dana sajma. Sajmom je dominirala oprema iz svih oblasti iz naziva sajma. U pekarskom delu, Dadex je na preko 400m 2 izložio skoro ceo svoj proizvodni program i program zastupanja, a sa svojim partnerima, „Progres“-Novi Sad, „Oprema“-Gornji Matejevac i „Frigoterm“- Kraljevci, ponudio je pekarima mogućnost da ih opremi u celosti, od sirovina preko proizvodnje do prodaje. U mlinarskom delu, „Bühler“ je rešio da pored svog najpoznatijeg i neprikosnovenog mlinarskog programa, ove godine predstavi posetiocima i svoju pekarsku i konditorsku diviziju, pojačanu ovogodišnjom akvizicijom firme „Haas“. U konditorskom delu je dominirala poljska firma „Hasborg“ sa mašinom za keks TRIOMAX, koja je skoro neprestano radila i demonstrirala nebrojene kombinacije i vrste keksova koje su posetioci mogli i da degustiraju na licu mesta. U oblasti pakovanja su prednjačile firme „Sigma Proces“ iz Požarevca, „Italpak“ iz Novog Sada i „Maskom International“ iz Beograda, sa izloženim mašinama i impozantnim štandovima. „Italpak“ je imao najveći broj izloženih eksponata mašina i pribora za pakovanje iz širokog asortimana mašina za pakovanje u konditorskoj, pekarskoj i testeničarskoj industriji, nudili su ambalažu i repromaterijal za pakovanje, ostvarili su značajnu prodaju na sajmu a njihov izložbeni program je bio pohvaljen od strane posetilaca iz BiH, Makedonije i Hrvatske. Ne smemo zaboraviti u pekarskom delu francusku firmu „Lesaffre“, renomiranog proizvođača kvasca i široke palete kvalitetnih i interesantnih mešavina, koji je svaki dan prezentovao pet novih proizvoda kroz degustaciju. Pekarsku ponudu opreme su obogatili prelepim štandom i „Nipek Gostol TST“ iz Zemuna, raznovrsnim mesilicama „Mat-Ing“ iz Niša, „Winterhalter Gastronom YU“ iz Beograda sa ponudom opreme za pranje gajbi, „Tim Electronic“ iz Šapca sa dozatorima vode, termoregulatorima i elektronskim sistemima protiv kamenca i novajlije na našem sajmu, „Univerexport“ i „Vitaintegral“, oba iz Novog Sada, sa raznovrsnim specijalnim brašnima i „Cards Print“ iz Pančeva sa plastičnim obeleživačima proizvoda. „Univerexport“, domaći trgovinski lanac, predstavio je ličnu proizvodnju organskih proizvoda – brašno i hleb od organskog pšeničnog brašna, kao i hladno ceđeno suncokretovo ulje, pod brendom „Organa“. Posetioci Sajma mogli su da degustiraju njihove pekarske proizvode iz oba njihova pogona – iz Novog Sada i Ade, a kako bi upotpunili čulo ukusa, posetioci su mogli da probaju i deo asortimana njihovog zavisnog preduzeća, mesne industrije Bačka iz Bačke Palanke. Nedavno su kroz maloprodajne objekte ponudili potrošačima Organa mleko, jogurt i surutku, a nameravaju u 2019. godini da prošire asortiman organskih proizvoda. U mlinarskom delu su istaknuto mesto zauzele turske firme „Altinbilek“ koja je uspela na 20m 2 da smesti\ntri mašine od čega jedan elevator od 4m koji je skoro podupirao niži deo tavanice u Master Hali, „Unormak“ sa impozantnom valjnom stolicom, a tu su bile i firme „Alapala“ i „Genc Degirmen“, naši dugogodišnji pratioci, kao i novajlije „Or-Tas“ i „Cift Kartal“. Boje Italije je uspešno branila kompanija „Golfetto Sangati“ a tu su bili i „Rebis Tempero“ iz Novog Sada sa ponudom termo merne tehnike, „Poljo- Mont“ iz Bačkog Jarka sa sopstvenom proizvodnjom mlinarske opreme, „Green Magnetik“ iz Subotice sa svojim sjajnim i jakim magnetima koji ne dozvoljavaju da u proizvodnju prođe ijedan metalni delić, „Ris“ iz Dobanovaca sa sopstvenom proizvodnjom sita, „Libraco“ iz Beograda sa mlinskim presvlakama iz švajcarskog „Sefar“-a i još dvojica novajlija, „WAM Adria“ iz Hrvatske (član italijanske grupacije „Wamgroup“) specijalizovani proizvođač komponenata za rukovanje praškastim i granulastim materijalima sa brojnim referencama u mlinarstvu širom sveta i „Agroposrednik“ iz Novog Sada koji je predstavio jedinstvenu samohodnu, samousisavajuću, mobilnu vagu za uvrećavanje zrnastih proizvoda. Da bi sve bilo ispitano, provereno i verifikovano, pobrinule su se laboratorijske kuće „Superlab“ iz Beograda (zastupnik „Perten“-a), „Metron“ iz Novog Sada (zastupnik „Dickey John“-a), „MC Labor“ iz Beograda (zastupnik „Chopin“-a) i „Bastak Instruments“ iz Turske. Elektroničarsku i automatičarsku podršku su dali „MP Automatizacija“ iz Zemuna i „Elmont“ iz Sremske Mitrovice. Vage za tačno merenje su predstavili „Libela Elsi NS“ iz Novog Sada i „Birotehna“ iz Smedereva. „Birotehna“ je demonstrirala B- Smart vagu koja predstavlja najsavremeniju tehnologiju u oblasti merenja mase. Prikazali su u svojoj ponudi široku lepezu vaga: analitičke, precizne, trgovačke, platformske vage za proizvodnju, kao i kamionske vage nosivosti do 60t i vage za etiketiranje sa štampačem. Da bi mlinari imali šta da melju, pobrinuo se „Institut za ratarstvo i povrtarstvo - NS Seme“ iz Novog Sada a da bi pekari imali šta da peku, obezbedili su „Danubius“ iz Novog Sada i „Žitopromet“ iz Sente. I pekare i mlinare su ugostili „Ekologija S“ iz Mladenovca sa paletom tehničkih platna, „Cubi“ iz Novog Sada sa mašinskim mazivima sertifikovanim za prehrambenu industriju, „Metalobox“ iz Subotice sa paletom garderobnih ormana, ormana za držanje vrednosti i raznih drugih metalnih ormana i „Naučni institut za prehrambene tehnologije - FINS“ iz Novog Sada koji nudi naučno potkovana rešenja u prehrambenoj industriji a nama je u mnogome pomogao u akciji „Dobar Pekar“. I kada smo već kod nas, samo ćemo pomenuti da je „Mlinpek Zavod“ iz Novog Sada sa impozantnim štandom u centralnom delu hale konstantno informisao posetioce na sve četiri strane štanda o svojim projektantskim, inženjerskim i konsultantskim delatnostima kao i mogućnostima da im opremi pekare i mlinove po sistemu ključ-u-ruke, uvede im HACCP sistem, snabde ih rezervnim delovima ili pojedinačnom opremom, informiše ih kroz časopis „Mlinpek Almanah“, snabde ih stručnom literaturom i ugosti ih na sajmu. Naravno svo vreme je predstavljana akcija „Dobar Pekar“ na koju smo vrlo ponosni i koju i dalje vodi kolega Milivoje Trtović.\nA sada malo i o konferenciji 23. Mlinarsko-Pekarski Dani, koja je nezaobilazni deo ovog sajma. Bog nam je dao takvu zemlju i klimu da pšenica iz Srbije bude najkvalitetnija i da se na svetskom tržištu kupci otimaju za taj naš mali procenat udela u svetskom prometu hlebnog žita, što, na žalost, ne koristimo na pravi način, istaknuto je na 23. Mlinarsko-Pekarskim Danima koji su 11. i 12. oktobra održani u sklopu 3. Sajma Mlinarstva, Pekarstva, Poslastičarstva i Pakovanja. Na ovom skupu žitomlinskih organizacija, strukovnih udruženja, struke i nauke, kome su prisustvovali i predstvanici Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, pokrajinskog Sekretarijata za poljoprivredu i Privrednih komora, moglo se čuti niz konkretnih predloga za rešavanje problema koji proističu iz činjenice da se u našoj zemlji nedovoljno primenjuje praksa razvrstavanja pšenice po kvalitetu. Državni sekretar za poljoprivredu Nenad Katanić pozvao je sve zainteresovane strane da Ministarstvu upute konkretne predloge za rešavanje situacije u kojoj su trenutno svi gubitnici i proizvođači pšenice, i trgovci i prerađivači, a samim tim i država u celini. Katanić je pozvao proizvođače, naročito one male, da se udruže kako bi se bolje pozicionirali na tržištu i izborili za višu cenu pšenice boljeg kvaliteta. Naglasio je da su za potrebe opremanja skladišta, radi pokretanja procesa vrednovanja pšenice po kvalitetu, na raspolaganju trenutno brojne mere podrške iz Ministarstva, ali i iz predpristupnih fondova Evropske unije. U tom cilju, jedan od glavnih predavača, ugledni stručnjak u oblasti vrednovanja kvaliteta pšenice i dugogodišnji zagovornik pravilnog razvrstavanja pšenice po kvalitetu, dr Jasna Mastilović iz Naučnog\ninstituta za prehrambene tehnologije Univerziteta u Novom Sadu, naglasila je da je potrebno naći takva rešenja da dobitnik u svemu bude naša pšenica. Kao ključnu tačku u rešavanju ovog problema dr Mastilović je istakla razvrstavanje i skladištenje pšenice po kvalitetu, uz primenu priznatih brzih metoda. Doajen poljoprivrede prof. dr Miroslav Malešević istakao je kao glavne probleme prisustvo više od 50 procenata nedeklarisnog semena u setvi i veliki udeo nekvalitetnijih sorti hlebnog žita i predložio formiranje zvanične liste sorti pšenice po kvalitetu. Vukosav Saković iz udruženja Žita Srbije ukazao je na trendove na svetskom tržištu pšenice i istakao da je pozicija Srbije kao izvoznika pšenice uslovljena nivoom kvaliteta koji može da ponudi. Kao dodatni akutni problem kvaliteta pšenice, koji prati ovogodišnji rod, istaknut je i uticaj nepovoljnih klimatskih uslova tokom dozrevanja i žetve pšenice roda 2018. godine koji su uslovili da se ove godine realno i opravdano može očekivati i niži kvalitet pekarskih proizvoda na tržištu. Zaključeno je da učesnici lanca proizvodnje, skladištenja, prometa i prerade pšenice treba da zajedničkim predlozima državi pokušaju da ponude takva rešenja koja će omogućiti da se izađe iz sadašnjeg začaranog kruga problema vezanih za neodgovarajući kvalitet pšenice koji smanjuje vrednost ove strateške izvozne sirovine na tržištu i u preradi. Stručni deo programa su obojili stavovi vezani za hronične i akutne probleme kvaliteta pšenice, ali su zato učesnici na sajmu mogli da pronađu brojna rešenja za unapređenje svog proizvodnog asortimana novim sirovinama, tehnološkim i tehničkim rešenjima koja su nudili izlagači na 3. Sajmu Mlinarstva, Pekarstva, Poslastičarstva i Pakovanja.\nDrugog dana konferencije bile su obrađene teme koje se tiču primene Pravilnika o deklarisanju u oblasti prerade brašna i pravilnog deklarisanja pekarskih proizvoda, kao i stavovi potrošača u vezi sa autentičnošću hrane na tržištu, sa posebnim akcentom na hleb. Dat je pregled najčešćih grešaka u deklarisanju pekarskih proizvoda, počev od korišćenja trgovačkog imena proizvoda isključivog naziva, načina navođenja sastojaka proizvoda i grešaka sa posebnim akcentom na alergene, a istaknuto je i korišćenje neadekvatnih nutritivnih i zdravstvenih izjava. Takođe na konferenciji je istaknut problem složenosti usaglašavanja poslovanja privrednih subjekata sa zakonskom regulativom, koja se usaglašava i harmonizuje sa Evropskom regulativom i pred proizvođače stavlja sve složenije zahteve. Učesnici su upoznati sa akcijom „Dobar Pekar“, kako bi imali vremena da usaglase deklaracije i izrade nutritivne tabele koje od 01.01.2019. godine postaju obavezan deo deklaracije svakog proizvoda.\nAkcija „Dobar Pekar“ koju organizuje firma „Mlinpek Zavod“ - Novi Sad, u saradnji sa Naučnim Institutom za Prehrambenu Tehnologiju u Novom Sadu (FINS) ima za cilj da informiše što više pekara, poslastičara i ostalih proizvođača upakovanih prehrambenih proizvoda, o promenama više pravilnika vezanih za deklarisanje i označavanje, i pruži im podršku u izradi kompletnog Dosijea za sve proizvode iz ove oblasti, gde su primenjeni svi neophodni propisi i pravilnici koje proizvođači treba da poštuju kod deklarisanja proizvoda. U akciji je učestvovalo, do sajamskog ocenjivanja, 85 proizvoda. Nagradu „Zlatni Pekar 2018“, za vrhunski kvalitet, u oblasti pekarskih i finih pekarskih proizvoda, „Mlinpek Zavod“ je dodelio 11 proizvođača. Dodela nagrada je održana na svečanoj večeri „Zlatni Pekar 2018“ koja je održana u vreme trajanja sajma, uz prigodan program koji je organizovala firma „Mlinpek Zavod“, gde su se učesnici akcije i gosti družili i razmenjivali iskustva. „Mlinpek Zavod“ se zahvaljuje svim učesnicima ove akcije i čestita im na postignutim rezultatima. Akcija „Dobar Pekar“ se nastavlja i dalje, iako su sajamski dani završeni, i pozivamo sve pekare i ostale proizvođače upakovanih prehrambenih proizvoda, da se priključe akciji, kako bi na vreme usaglasili svoje deklaracije sa pravilnikom. Više detalja na sajtu www.mlinpekzavod.com/sajam na strani „Dobar Pekar“.\nDo viđenja na 4. MLINPEK EXPU i 24. konferenciji, koje će se održati od 21-23. novembra 2019.


Nova NBA zvezda Deni Avdija: Moj otac je rođen na Kosovu u Srbiji - Kosovo Online\nNova NBA zvezda Deni Avdija: Moj otac je rođen na Kosovu u Srbiji\n19. Novembar 2020. • 09:09\nIzraelski reprezentativac Deni Avdija (19) izabran je protekle noći kao deveti pik na NBA draftu od strane Vašington Vizardsa, a njegov prvi intervju će se dugo prepričavati, prenose Novosti.\nU snimljenoj poruci, u kojoj je trebalo da se približi bolje NBA navijačima, Avdija je podsetio da je njegov otac bivši košarkaš Zufer Avdija za koga je rekao da je "rođen na Kosovu, u Srbiji", što je odmah svima privuklo pažnju.\nAvdija, koji ima i srpski pasoš po ocu koji je rođen u Prištini, i tokom igračkih dana bio je legenda Zvezde, stiže u Vizardse posle kristalno jasne poruke.\n"Izrael nije davao mnogo igrača u NBA i velika je čast predstavljati svoju zemlju. Uzbuđen sam i želim da unapredim svoju igru", rekao je Avdija u obraćanju nakon drafta i poručio da će učiniti sve da ih učini ponosnima.\nKošarka Sport Izrael Kosovo\nKako je Luka Dončić spojio kosovsko selo Biča i NBA ligu\nLuka Dončić, jedan od najboljih svetskih košarkaša i zvezda NBA lige, korene vuče iz sela Biča na Kosovu, potvrdio je za Kosovo Onlajn rođeni brat Lukinog dede Srbobrana - Stojan Dončić, koji sa suprugom živi u ovom selu.\nPonovo odložen početak nove košarkaške sezone na Kosovu\nKošarkaški savezi Kosova i Albanije osnivaju zajedničku ligu\nŠkola u Kamenici prikuplja novac za lečenje male Anike Manić


Izložba o gostoprimstvu - Mikser Festival 2017\nProgram > Migracija\nIzložba o gostoprimstvu\nizložba | migracija\nTokom 2015. godine više od 800.000 ljudi bežeći od progona i siromaštva stavilo je svoje živote u opasnost tokom opasnih putovanja prelazeći more u potrazi za bezbednošću i dostojanstvom u Evropi. U trenutku hitne humanitarne potrebe, dok se razvijao negativni javni narativ o migraciji, grčki narod je pokazao primer za saosećanje i solidarnost.\nOxfam i Amnesty International Greece želeli su da predstave pozitivnu priču o migraciji u javnom domenu, odajući priznanje i slavu solidarnosti grčkog naroda koji je sa dobrodošlicom i podrškom primio u svoju zemlju one koji su morali da pobegnu.\nCrpeći inspiraciju iz grčkog dopriosa civilizaciji koji se slavi u muzejima širom Atine, napravljen je muzej koji prikazuje novi istorijski doprinos gostoprimstvu, humanosti i solidarnosti prema migrantima i izbeglicama: Muzej bez doma!\nKampanja „Muzej bez doma“ predstavljala je proslavu čovečanstva, posvećena grčkom narodu koji je pozdravio i prihvatio, uz gostoprimstvo, ljude koji su izbegli iz svoje zemlje. Jedinstvena „Izložba o gostoprimstvu“ bila je otvorena širom Atine, naglašavajući male činove solidarnosti koji zaslužuju veliko „Hvala“ i ohrabrujući kontinuiranu podršku. Kampanja je bila aktivna u Atini od 14. novembra 2016 do 14. decembra 2016. godine.\nCeo grad Atina pretvoren je u muzej. Eksponati u vidu fotografija realnih predmeta datih migrantima i izbeglicama bili su postavljeni širom Grčke. Istovremeno, izbor tih predmeta mogao se videti u svetski poznatim muzejima, poput Akropolj muzeja i Nacionalnog muzeja savremene umetnosti – svaki praćen pričom o brizi i saosećanju. Preko sajta kampanje ljudi su mogli da razmenjuju informacije i potpišu peticiju za podršku prava na zaštitu i pomoć za ljude koji beže u potrazi za bezbednošću i dostojanstvom.\nTokom kampanje, poruke su putovale daleko van grčkih granica, od Italije i Španije do SAD, Kine i Australije. Kampanja je stigla do više od 136.000 ljudi, a više od 40 članaka objavljeno je u grčkim i međunarodnim medijima. Topao odgovor na ovu inicijativu je vidljiv iz entuzijazma i komentara ljudi na društvenim medijima i predloga za saradnju akademika širom sveta.\nDanas, po prvi put, „Muzej bez doma“ putuje van Grčke, a ova jedinstvena „Izložba o gostoprimstvu“ održaće se u sklopu Mikser festivala – Migracija 2017 od 25. do 28. maja.\nPročitajte više o izložbi i o pratećim pričama koje prate izložbu.\nSilos 3: Dizajn Zona


Pripreme za vanrednu situaciju: Evropa razmatra opcije za slučaj prekida isporuka gasa iz Rusije - 30.03.2022, Sputnik Srbija\nNemačka je aktivirala sistem za rano upozoravanje na vanrednu situaciju u slučaju prekida isporuka gasa iz Rusije, saopštio je ministar ekonomije Robert Habek. 30.03.2022, Sputnik Srbija\nU Ministarstvu će biti formiran krizni štab.O plaćanju energenata u rubljamaHabek je povodom zahteva Rusije da se energenti ubuduće plaćaju u rubljama ponovio da Nemačka "neće prihvatiti nikakvo kršenje ugovora privatnih kompanija".Pariz razmatra sve scenarijeFrancuska je predvidela sve scenarije u slučaju da Rusija obustavi isporuke gasa Evropi, rekao je ministar ekonomije Bruno le Mer.Prema njegovim rečima, takav scenario bi bi katastrofa, ali se razmatra.Ranije je predsednik Rusije Vladimir Putin naložio Centralnoj banci, „Gaspromu“ i vladi da organizuju transfer plaćanja za gas u rubljama za Evropsku uniju i ostale zemlje koje su uvele sankcije Rusiji. Putin je istakao da će Rusija nastaviti da isporučuje gas u količinama i po cenama prema postojećim ugovorima. Plaćanje gasa u rubljama treba da počne od 1. aprila.Grčka: Vanredna sednica antikrizne grupeGrčki ministar životne sredine i energetike Kostas Skrekas sazvao je za sutra vanrednu sednicu antikrizne grupe na kojem će se razmatrati zahtev Rusije da se gas plaća u rubljama i alternativni scenariji za snabdevanje zemlje gasom u slučaju prekida isporuka iz Rusije.Austrija ima planAustrija ima plan za slučaj prekida isporuka gasa iz Rusije, rekao je ministar finansija Magnus Bruner.\nkriza u ukrajini, svet – ekonomija, svet, ekonomija, energetika, nemačka, gas\n13:29 30.03.2022 (Osveženo: 13:32 30.03.2022)\nNemačka je aktivirala sistem za rano upozoravanje na vanrednu situaciju u slučaju prekida isporuka gasa iz Rusije, saopštio je ministar ekonomije Robert Habek.\n„Da bismo bili spremni za tu situaciju danas sam aktivirao prvi stepen sistema ranog upozoravanja … to je prvi od tri moguća nivoa. Radi se o praćenju situacije“, rekao je Habek.\nU Ministarstvu će biti formiran krizni štab.\nO plaćanju energenata u rubljama\nHabek je povodom zahteva Rusije da se energenti ubuduće plaćaju u rubljama ponovio da Nemačka "neće prihvatiti nikakvo kršenje ugovora privatnih kompanija".\n"Zadovoljan sam što i kompanije imaju isto mišljenje", dodao je on.\nPariz razmatra sve scenarije\nFrancuska je predvidela sve scenarije u slučaju da Rusija obustavi isporuke gasa Evropi, rekao je ministar ekonomije Bruno le Mer.\nPrema njegovim rečima, takav scenario bi bi katastrofa, ali se razmatra.\nRanije je predsednik Rusije Vladimir Putin naložio Centralnoj banci, „Gaspromu“ i vladi da organizuju transfer plaćanja za gas u rubljama za Evropsku uniju i ostale zemlje koje su uvele sankcije Rusiji. Putin je istakao da će Rusija nastaviti da isporučuje gas u količinama i po cenama prema postojećim ugovorima. Plaćanje gasa u rubljama treba da počne od 1. aprila.\nGrčka: Vanredna sednica antikrizne grupe\nGrčki ministar životne sredine i energetike Kostas Skrekas sazvao je za sutra vanrednu sednicu antikrizne grupe na kojem će se razmatrati zahtev Rusije da se gas plaća u rubljama i alternativni scenariji za snabdevanje zemlje gasom u slučaju prekida isporuka iz Rusije.\nAustrija ima plan\nAustrija ima plan za slučaj prekida isporuka gasa iz Rusije, rekao je ministar finansija Magnus Bruner.\n„Naravno, postoji plan za slučaj vanredne situacije, na više nivoa. S druge strane, već smo postigli dogovor o strateškom popunjavanju zaliha, to je već odobrio donji dom parlamenta “, rekao je on.


U ponedjeljak, 22. februara, održan je ogledni čas iz biologije u II-A odjeljenju, kod profesorice Mirjane Popović, na temu Skrivenosjemenice Crne Gore s osvrtom na region Skadarskog jezera.\nU uvodnom dijelu časa, učenice Iskra Klikovac, Una Đurišić i Iva Dragaš prezentovale su lekciju kroz ranije pripremljenu prezentaciju. Kroz ovakav vid nastave učenici su aktivno učestvovali u povezivanju ranije obrađenih lekcija s konkretizacijom na lokalitet Skadarsko jezero. Učenici su povezivali naučeno s primjerima iz prakse, u ovom slučaju biljne vrste koje se nalaze u regionu Skadarskog jezera, i određivali kojim familijama navedene vrste pripadaju.\nNa kraju, profesorica Mirjana Popović je s učenicima izvršila rekapitulaciju pređenog gradiva u vidu puzzle asocijacije, s ciljem da prepoznaju biljne vrste prisutne u regionu Skadarskog jezera.\nSvi učenici su pružili svoj aktivni doprinos u organizaciji časa. Ovaj ogledni čas bio je u korelaciji s informatikom, matematikom, ekologijom, geografijom i turističkom geografijom. Času su prisustvovale pedagogica Gordana Arsović i profesorica biologije Marijana Laković.


Beograđanin Jugoslav Smiljkić (51), koji je 15. marta ubijen u Johanezburgu i koji je u Srbiji imao čist policijski dosije, prema ekskluzivnim saznanjima „Ekspresa”, bio je blizak saradnik jednog od najpoznatijih crnogorskih kriminalaca Željka Maksimovića Make, a koji je, prema operativnim podacima bezbednosnih institucija Srbije, poslednjih godina u velikim poslovima šverca narkotika. Maksimović je takođe jedan od onih s najdužim stažom na Interpolovoj poternici, koju su za njim srpske vlasti raspisale još u decembru 2002. godine.\n– Maksimović je u poslove s narkoticima ušao 2010, kada je, posle akcije „Balkanski ratnik”, došlo do reorganizacije kriminogenih struktura u regionu i kada su pojedine kriminalne grupe preuzele deo aktivnosti klana Šarić. U tom pregrupisavanju svoje mesto je našao i Maksimović, koji je u kratkom periodu uspeo da formira razgranatu mrežu saradnika u Dominikani i JAR, koja je poslednjih godina postala popularna narko-trasa za šverc kokaina iz Južne Amerike ka evropskim lukama – navodi se u izveštaju bezbednosnih struktura Srbije koji je sastavljen na osnovu podataka dobijenih od kolega iz Crne Gore.\n– Maksimović je iskoristio brisani prostor nakon što je, u maju 2012. godine, u čuvenoj akciji „Pomorska barijera”, koju su vodile dominikanska policija i američka DEA, uhapšena grupa krijumčara predvođena Hrvatom Zlatkom Ugarkovićem zvanim Patak, koja je tada bila dominantna na karipskom narko-tržištu. Maksimović je iskoristio situaciju da zauzme poziciju u Dominikani, odakle brodovi sa drogom potom odlaze do JAR, gde takođe ima svoju bazu, a zatim dalje ka lukama u Španiji i Grčkoj, odakle se narkotici transportuju ka zemljama Zapadne Evrope – navodi se u izveštaju.\n– Svaka od ovih grupa, uz Crnu Goru, uporišta ima i u Srbiji, a zatim u SAD, Latinskoj Americi i Južnoafričkoj Republici, gde su uspostavile posredne veze s pripadnicima narko-kartela, od kojih kupuju kokain izuzetne čistoće. Sve grupe su hijerarhijski veoma ustrojene, sa čvrstim, ali prilagodljivim strukturama, njihovi pripadnici imaju izraženu bezbednosnu kulturom i sve grupe su sposobne da izvedu najsloženije kriminalne aktivnosti. Posebno je značajno što su sve crnogorske kriminalne organizacije u mogućnosti da za vrlo kratko vreme organizuju nabavku većih količina narkotika od tamošnjih narko-kartela, a posebna specijalnost u poslednje vreme im je takozvano uslužno krijumčarenje kokaina, za novčanu nadoknadu ili određenu količinu narkotika, i to pod maskom transporta legalne robe – navodi se u izveštaju bezbednosnih institucija.\nMAKSIMOVIĆ I KLAN „AMERIKA”\nU operativnim bazama policije, Maksimović je bio evidentiran kao blizak saradnik klana „Amerika”, tada najmoćnije kriminalne organizacije u Srbiji, koju je osnovao Beograđanin Vojislav Raičević zvani Voja Amerikanac, a u kojem su se uglavnom nalazili opasni crnogorski kriminalci. Klan se bavio međunarodnim krijumčarenjem narkotika, ali se dovodio u vezu i sa serijom likvidacija na beogradskom asfaltu.\nA onda je 10. juna 2002. kod hotela „Jugoslavija” na Novom Beogradu ubijen policijski general Boško Buha, koji se od petooktobarskih promena pa do decembra 2001. godine nalazio na čelu beogradske policije. Istraga ubistva generala Buhe dovela je policiju do Maksimovića i njegove grupe, koji su označeni kao osumnjičeni za taj zločin. Četiri meseca posle ubistva u Beogradu su uhapšeni Maksimovićevi saradnici Nikola Maljković, Vladimir Jakšić zvani Karlos i Dragan Ilić Limar. Maksimovića policija nije uspela da uhapsi, ali je za njim tada raspisana poternica Interpola.\nSuđenje za ubistvo generala Buhe počelo je u septembru 2003. i bilo je prvo suđenje održano u Specijalnom sudu za organizovani kriminal. Završeno je naredne godine oslobađajućom presudom, a obrazloženje sudskog veća bilo je da „nije bilo uverljivih dokaza koji bi potvrdili da su optuženi članovi grupe Željka Maksimovića Make ubili generala policije Boška Buhu i planirali terorističke napade na predstavnike najviših državnih organa”.\nKlanom „Amerika” već u to vreme suvereno su gospodarila dvojica neprikosnovenih vođa, koji i danas vuke sve konce grupe: Mileta Miljanić zvani Majk i Zoran Jakšić.\nPoslednji put Jakšić je uhapšen u julu 2016. godine u akciji američke DEA, u trenutku kada je s lažnim dokumentima iz Perua pokušao da pobegne u Ekvador. Tokom istrage je utvrđeno da je tokom skrivanja u Južnoj Americi koristio 46 identiteta, zbog čega su ga tamošnji mediji prozvali „čovek sa hiljadu lica”. Zbog šverca narkotika, iznuda, otmica, ali i kao vođa grupe, Jakšić je u\nPosao klana „Amerika”, međutim, nije stao.\n– Maksimović je kao pripadnik stare garde klana, a koji važi za izuzetno opasnog kriminalca, posle hapšenja Jakšića preuzeo veći deo posla.\nU igri je još mnogo igrača iz celog regiona, iz Srbije, Crne Gore i BiH. U međuvremenu su stasale i nove generacije, koje su na sebe preuzele organizaciju posla – kaže sagovornik „Ekspresa” upoznat sa aktivnostima klana.\nSmiljkić je inače ubijen po scenariju po kojem su u toj zemlji u poslednjih godinu dana ubijena petorica muškaraca sa ozbiljnom reputacijom u našem, ali i tamošnjem podzemlju. Smiljkić je likvidiran u po bela dana u Rudepurtu, predgrađu Johanezburga, par sekundi nakon što je parkirao motor, a zatim stao da otkuca poruku na mobilnom telefonu. U tom momentu pored njega se zaustavila tamna „honda akord” u kojoj su se nalazile četiri osobe. Iz vozila su izašla dvojica muškaraca maskirana fantomkama, sa oružjem u rukama, koji su već u sledećoj sekundi u Smiljkića ispalili desetak hitaca. Nakon što je Smiljkić pao na trotoar, jedan napadač se vratio u vozilo, dok je drugi uperio pištolj u Smiljkićevu glavu i kroz vizir kacige mu u lice ispalio još dva hica. Nakon toga i on se vratio u vozilo, kojim su napadači pobegli s mesta zločina. Do sada niko nije osumnjičen za taj zločin.\nPoslednja policijska akcija koja je usmerena na razotkrivanje narko-aktivnosti klana „Amerika” izvedena je u januaru ove godine u Peruu, kada je zbog zaplene kokaina vrednog 800 miliona dolara uhapšena grupa predvođena Smailom Šikolom, poznatim bokserom iz BiH.\nPeruanska policija tada je u vili u ulici El Palmar, u luksuznom naselju u gradu Truhuljo, pronašla tonu i po kokaina spakovanog u pakete koji su bili pripremljeni za transport na evropsko tržište s oznakom „BH”.\nI Cufaj i Šikolo su evidentirani kao članovi klana „Amerika” i saradnici Zorana Jakšića.\nI u Beogradu su se krajem 2017. četvorica pripadnika klana „Amerika” našla na udaru policije i BIA. U akciji koju je vodilo Tužilaštvo za organizovani kriminal, u novembru te godine uhapšeni su Beograđani Goran Jović, Miodrag Nikolić, Zoran Simić i Vlatko Filipović. Uhapšeni Jović je u bezbednosnim institucijama označen kao desna ruka Veselina Raičevića Mede, brata Voje Amerikanca. Osumnjičeni su se teretili da su kao organizovana kriminalna grupa u dužem periodu nabavljali, pakovali i distribuirali kokain na teritoriji Beograda i Subotice.\nKlan „Amerika” kroz treću deceniju postojanja, pored odličnih veza s kolumbijskim narko-kartelima, prate i brutalne likvidacije.\nPrema policijskim podacima koji nikada nisu sudski procesuirani, ovaj klan dovodi se u vezu s brojnim ubistvima beogradskih kriminalaca, ali i istaknutih policijskih i državnih funkcionera. Mete klana „Amerika”, prema policijskim pretpostavkama, bili su Rade Ćaldovića Ćenta, Milan Roganović, Miša Cvetičanin, Bojan Petrović, Jusuf Bulić, Zoran Šijan, kao i ministar odbrane Pavle Bulatović, Radovan Stojičić Badža, tadašnji prvi čovek MUP-a Srbije, Zoran Todorović Kundak, generalni sekretara JUL-a, kao i policijski inspektori Dragan Radišić, Dragan Simić i Milorad Vlahović.\nUbijeni Jugoslav Smiljkić je šesta žrtva u poslednjih godinu dana na relaciji Srbija – Crna Gora – JAR. U septembru prošle godine, takođe u blizini Johanezburga, ubijen je trgovac dijamantima poreklom iz Crne Gore – Đorđe Mihaljević. Na njega su dvojica napadača pucala dok je u automobilu čekao zeleno svetlo na semaforu. Južnoafrički mediji pisali su tada o saradnji koju je Mihaljević imao sa osuđivanim češkim kriminalcem Radovanom Krejčirom, koji je bio bos tamošnjeg podzemlja. Nekoliko meseci pre Mihaljevićevog ubistva, u Johanezburgu je ubijen Darko Kulić, dok je u maju 2017. ubijen Milan Đuričić, koji je u Srbiji osuđen za ubistvo Željka Ražnatovića Arkana.\nTags amerikacrna goraDominikanahronikaJugoslav SmiljkićklanSADubistvoŽeljko Maksimović Maka\nUKOLIKO SE DOKAŽE DA JE KRIVA ZA SMRT MLADIĆA IZ SRBIJE: Slikarki iz Budve preti i do osam godina zatvora UBISTVO SRBINA: Napravio kobnu grešku, izašao iz blindiranog mercedesa usred rafala (VIDEO) Beleška o saslušanju svedoka iz klana Amerika nađena pet godina kasnije u fioci penzionisanog načelnika MUP-a SINOVI SE ČITULJOM OPROSTILI OD OCA: “Znamo šta nam je činiti” (FOTO)


VAŽNO DA SRBI ODBRANE SVOJE SVETINjE | SRNA\nVAŽNO DA SRBI ODBRANE SVOJE SVETINjE\nBEOGRAD, 18. JUNA /SRNA/ - Akademik Matija Bećković rekao je da ne razumije šta bi Srbi branili u Crnoj Gori, ako ne svoje hramove, te da u toj zemlji nema nijednog hrama u kojem nisu Nemanja i Sveti Sava.\nBećković je rekao da je važno da se odbrane svetinje, koje su napadane i ranije, te dodao da nije prvi put da se nasrće na manastir Ostrog.\n"Ali, Ostrog je precizna vaga. U narodnom predanju se kaže i veruje da kada je stanje redovno u državi, onda ćivot Svetog Vasilija ne može da se pomeri. Pokušavali su da ga podignu, ali nisu mogli. Ali, kada je neredovno stanje, ćivot je lagan kao perce i može ga odneti i dete. Tako se taj ćivot sklanja i Sveti Vasilije štiti svoj narod", naveo je Bećković.\nOn je rekao da nije bezazleno što je /umirovljeni zahumsko-hercegovački/ Njegovo preosveštenstvo vladika Atanasije rekao da, ako Crnogorci ovako nastave, onda će Hercegovci svog sveca vratiti odakle je i došao - u Mrkonjić i Tvrdoš /u Hercegovini/.\nBećković, kome je prošle godine bio zabranjen ulaz u Crnu Goru, rekao je da nije mogao predvidjeti šta će se dogoditij jer je u njegovoj pameti član zakonika knjaza Danila u kojem piše da je Crna Gora otvorena.\n"Ali nije otvorena za Srbe. Nisam primetio da su nekom drugom zabranili, jer se to odnosilo isključivo na profesore Univerziteta u Beogradu i jednog pesnika", rekao je Bećković za RTS.\nKomentarišući izjavu crnogorskog predsjednika Mila Đukanovića o prelasku crkvene imovine u ruke države, Bećković je rekao da ovako nešto nije mogao ni da predvidi prošle godine kada mu je bio onemogućen ulaz u Crnu Goru.\nOn je dodao da ga je "malo sramota da kaže da ima i crnogorsko državljanstvo".\nNa pitanje šta je narod u Crnoj Gori spreman da uradi kako bi odbranio svetinje, Bećković ironično kaže da će "morati da ih preimenuje".\n"Moraće da ih preimenuju, od Savine na moru do Savinog izvora na vrhu Durmitora. Ne znam kako će Savine vode i Savina Počivala i Savini izvori biti preimenovani", rekao je Bećković.\nOn je rekao da je Crna Gora ukrašena srpskim svetinjama, naročito Boka, te da nema "nijednog brda koje nije zakrovljeno nekim hramom i nijednog hrama u kome nisu Nemanja i Sveti Sava".\n"Ja ne razumem šta bi Srbi branili, ako ne svoje hramove. I kako je moguće da oni budu jedini narod koji nema svoju crkvu", naveo je Bećković.\nOn ističe da su se u Crnoj Gori podijelili na Crnogorce i Srbe, tako da Njegoš, Janko Vukotić, Gavrilo Dožić i Amfilohije Radović nisu Crnogorci.\nOn je podsjetio da je /bivši jugoslovenski političar/ Milovan Đilas u jednom govoru poslije rata rekao da niko nije uspio u Crnoj Gori da uradi dvije stvari - da odvoji Crnu Goru od Rusije i Srbije, ali da nije pogodio, jer se u naše vrijeme Crna Gora odvojila i od jednih i od drugih.\n"Rusiji je uvela sankcije, a Srbiji samo što nije objavila rat", naveo je Bećković.\nKomentarišući uvođene u Crnoj Gori pojedinih slova u azbuku, ako i izbacivanje iz lektire Desanke Maksimović, Alekse Šantića i durgih srpskih pisaca, Bećković je rekao da je očekivao da će novine da uvode unaprijed, a ne unazad.\n"Očekivao sam da neće prevoditi na crnogorski već napisane knjige, već da će pokušati da napišu nešto na crnogorskom. Oni su prevodili `Gorski vijenac` na crnogorski, pa sam morao da napišem stihove: Da je Njegoš znao crnogorski, kako li bi tek onda napisao `Gorski vijenac`, kad ga je na srpskom napisao ovako", rekao je Bećković.


Više od 300 miliona dinara za vodoprivredne objekte na teritoriji grada Kraljeva - Raski Portal\nredakcija3 November 25, 2018\t0 Komentara\nU periodu od 2014. do 2018. godine, na vodoprivrednim objektima na teritoriji grada Kraljeva realizovano je 308.595.000 dinara sa PDV-om. Kroz program hitnih sanacionih radova, tj. uredbe Vlade Republike Srbije, realizovano je više ugovora na sanaciji nasipa i regulacija u ukupnoj vrednosti 256.880.000 dinara, dok je kroz program poslovanja JVP „Srbijavode“, izgradnje i sanacije, ukupna vrednost realizovanih radova 51.715.000 dinara.\nSeptembra ove godine završeni su radovi započeti pre četiri godine, na sanaciji desnoobalnog nasipa na Zapadnoj Moravi (nadvišenje) i uspornih nasipa na Musinoj i Grdičkoj reci na potezu Adrani-Grdica u Kraljevu, ukupne dužine oko 2,5 km. Budući da je ovaj deo bio veoma ugrožen poplavama 2014. i 2016. godine, programom sanacionih radova JVP „Srbijavode“, saniran je i proširen postojeći nasip u dužini od 1.720 m, nadvišen na projektovanu kotu, izgrađen inspekcijski put i rešeno odvodnjavanje branjene strane. Za deo naselja koje nije zaštićen – izgrađen je nasip u dužini od 1.780 m, tako da je celo naselje Grdica/Adrani zaštićeno od velikih voda Zapadne Morave, što je doprinelo većoj bezbednost meštana i njihove imovine.\nU voprivrednu infastrukturu u prigradskom naselju Adrani/Gradica od poplava 2014. do danas uloženo je 87.248.690 dinara bez PDV-a.\nGeneralni direktor JVP „Srbijavode“ Goran Puzović, sa saradnicima, u pratnji gradonačelnika grada Kraljeva dr Predraga Terzića i načelnika Raškog upravnog okruga Nebojše Simovića, obišao je bedem u Grdici, za koji je, odmah po prolasku poplavnih talasa, 2014. i 2016. godine, Vlada Republike Srbije opredelila sredstva za realizaciju projekta, koji je u dve faze završen.\n„Posebno želim da istaknem dobru saradnju i komunikaciju između grada Kraljeva i Javnog preduzeća „Srbijavode“. Zajedno pravimo planove, određujemo prioritete i pokušavamo da sve ono što tišti građane Kraljeva na najbrži i najbolji način rešimo kako bi živeli bezbednije.\nPraksa je pokazala da jedan dinar uložen u preventivu vraća sedam dinara kroz neke posledice. Osim na ovoj lokaciji, radili smo i u Mataruškoj Banji, naselju Kovači, na obaloutvrdi koja se gradi kroz Kraljevo, na zaštiti izvorišta… Danas imamo još opredeljenih 35.000.000 koji ulaze u realizaciju. Radićemo i u Tolišnici, na Ribnici, Gruži. Država vodi računa o svima i pokušavamo da sve ove teške tačke rešimo“, rekao je Puzović prilikom obilaska bedema u Grdici.\nOn je obišao i radove na Projektu Regulacija reke Ibar u centru Kraljeva, zaštita ugrožene visoke obale duž Karađorđeve ulice deonica III – faza II.\n„To je kapitalan objekat za grad Kraljevo. Gradimo treću deonicu, ostalo je još 60.000.000 dinara da se kompletan objekat završi. Načelno smo se dogovorili da investiciju nastavimo u toku 2019. godine i verovatno ćemo naći sva sredstva da taj objekat dogodine završimo“, poručio je Puzović.\nGradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić je istakao značaj ovih ulaganja u grad Kraljevo odnosno izuzetno dobru saradnju između grada Kraljeva i JVP „Srbijavode“.\n„Mnogo je važnije da se nalazimo na ovom mestu u trenucima kada poplavni talasi nisu veliki kako bismo razgovarali kako da preventivno delujemo, nego da onog trenutka kada dođe do problema svi zajedno pokušavamo da ga ad hok rešavamo. Želim da pozdravim potez „Srbijavoda“ da za svega četiri godine obezbedi 300.000.000 dinara i uloži ih u regulaciju vodotoka na teritoriji Kraljeva, u izgradnju obaloutvrda, zaštitu naših izvorišta… To je 10 odsto godišnjeg budžeta grada Kraljeva. Ovo je ogromna pomoć „Srbijavoda“ gradu Kraljevu i očekujem da ćemo u daljim razgovorima obezbediti dodatna sredstva kako bismo nastavili izgradnju obaloutvrde, zaštitili izvorišta u Žičkom polju, rešili probleme koje imamo u Tolišnici, na Gruži i u svim drugim mestima. Veoma je dobro da, pored razgovora koje imamo u „Srbijavodama“ i u Vladi Republike Srbije, dođemo i na teren“, rekao je gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić.\nPoreda nastavka radova na zaštiti ugrožene visoke obale duž Karađorđeve ulice, među radovima koje je lokalna samouprava prepoznala i predložila za program hitnih sanacionih radova i program poslovanja JVP „Srbijavode“ za narednu godinu su i zaštita izvorišta u Žičkom polju, sanacija regulisanog korita i otvaranje proticajnog profila uzvodno od regulisane deonice na reci Ribnici, sanacija desnog nasipa uz Ibar u Žičkom polju. Za plan i program poslovanja JVP „Srbijavode“ za 2019. godinu na teritoriji našeg grada ukupno je planirano 117.000.000 dinara.\nTags: 300 miliona dinara, Kraljevo, portal www.raski.rs, Raska, Terzić


Turizam | Belgrade - Part 3\nјул 12, 2018 by Novinar - No comments\nUkoliko do sada niste, onda je definitivno pravo vreme da ovog leta provedete bar nekoliko dana u srpskoj prestonici. Ono što ćete videti i osetiti vas sigurno neće ostaviti ravnodušnim, i dugo ćete prepričavati svoje doživljaje.\nI kada samo kažete Belgrade Clubs znate da je to nešto što ne viđate bilo gde i znate da su upravo oni ono što čine beogradski noćni život posebnim.\nTakođe, ono što Beograd izdvaja od ostalih gradova u našem regionu jesu upravo the best Belgrade Clubs. I to ne samo kada pogledamo region, nego i čitavu Evropu. Za svakog može da se nađe po nešto.\nNoćni klubovi za one koji vole da partijaju do jutra\nVećina klubova u Beogradu radi do ranih jutarnjih sati. Belgrade Clubs su poznati po tome što i posle šest sati ujutru možete naći mesta na kojima nastavljate zabavu. Naravno, to su neka mesta koja se nalaze u nekim podzemnim lokalima i gde nemate osećaj kao da je jutro. Mnogi vole da partijaju do jutra i tu mogućnost imate u većini beogradskih klubova.\nKlubovi gde se sluša isključivo naša popularna muzika – uživo\nOvi klubovi takođe mogu da budu interesantni za strance, jer će sigurno doživeti nešto novo. Belgrade Clubs se ne svode samo na stranu muziku, tehno i elektro muziku, već ima mnogo dobrih klubova koji su jednostavno savršeni za dobar provod, a koji isključivo puštaju našu muziku, ili u njima sviraju domaći bendovi. Kada su u pitanju ovakvi klubovi, stranci se u njima jako dobro provode, jer sve i da ne znaju tu muziku, odličnu atmosferu i te kako mogu da osete.\nKlubovi gde možete čuti svetski zvuk i osetiti srpski duh\nNaravno, stranci vole da čuju i svetski poznatu muziku kada dođu u Beograd, jer se takođe dobro provode uz ritmove koji su im odlično poznati. U ovom slučaju, jedino što će im biti poznato jeste zvuk, tačnije muzika, ali će jedinstvenu atmosferu osetiti samo u srpskim klubovima, tačnije beogradskim.\nBelgrade Clubs su prilično specifični i tu zaista možete da osetite na koji način se svi naši ljudi zabavljaju. Takođe, stranci će videti kako naši ljudi uživaju u svetski poznatim hitovima i to će im biti vrlo interesantno. Takođe, mogu da probaju i mnoga naša tradicionalna pića i to u bilo kojim klubovima. Zatim, Belgrade Clubs nude široku ponudu koktela, koje možete da osetite samo u Beogradu. Što više klubova obiđete, to ćete naravno i videti razliku i verujemo da će vam se u svakom klubu nešto dopasti, jer je svaki specifičan na svoj način.\nBelgrade clubs gde je sve vrlo opušteno\nBelgrade Clubs nisu samo oni klubovi u kojima morate da ostavljate rezervaciju i koji prilično dobro izgledaju. Postoje mnogi klubovi u Beogradu, koji su veoma opušteni, gde izlaze ljudi koji su takođe veoma opušteni, gde ne treba da izgledate glamurozno i gde možete da dođete u patikama. Tako da, Belgrade Clubs su i ti klubovi, gde ćete moći apsolutno da uživate uz neke poznate ili manje poznate zvuke u patikama, uz neko domaće srpsko pivo na primer, ili čašu dobrog srpskog vina.\nVremenska prognoza i saobraćajna gužva u Beogradu\nаприл 16, 2018 by Novinar - 1 Comment\nPostoji mišljenje kod većine ljudi, da je glavni grad srbije Beograd najlepši tokom proleća. U proleće se ne budi samo priroda, već i ljudi. Restorani, kafići, parkovi, obale reka su prepune ljudi koji uživaju u duhu proleća, suncu i lepotama divnog belog grada.\nDa li je bolje birati taksi ili autobus za prevoz Niš – Aerodrom Nikola Tesla?\nмај 18, 2017 by Novinar - 2 Comments\nTransfer do aerodroma Beograd za putnike koji dolaze iz drugih gradova Srbije može biti problem. Vožnja do aerodroma bi trebalo da bude udobna i usklađena sa polaskom leta, a ne duga i iscrpna.\nŠta obavezno obići u Budimpešti?\nаприл 28, 2017 by Novinar - No comments\nKada se jednom nađete u mađarskoj prestonici, obavezno morate i pogledati i posetiti naredna mesta.\nZa sve one koji su nju vraćaju, sigurni smo da ih neće zaobići, kao i da će ponovo probati neke od budimpeštanskih ukusa i uživanja za sva čula. Opustite se u ovoj šetnji kroz Budimpeštu, prisetite se nekih mesta ili isplanirajte posetu njima, a zatim obradujte sebe jednim, makar i kratkim, putovanjem u ovaj grad, jer će vas to sigurno dobro odmoriti i opustiti.


Kolika je cena najskuplje srpske reči? - Demostat - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Demostat » Kolika je cena najskuplje srpske reči?\nSrbija (bar u ovoj fazi) neće zvanično priznati Kosovo kao nezavisnu državu sa kojom bi uspostavila redovne diplomatske odnose, ali će morati da učini neke korake ka faktičkom uvažavanju nezavisnosti.\n4Piše: Demostat/Dragan Janjić 05. avgusta 2020. 12.31 Izmenjeno: 13.03\nDa li će to biti prećutna saglasnost na stolicu u Ujedinjenim nacijama, kombinovana sa setom drugih mera, poput rasvetljavanja sudbine nestalih i ekonomskih aranžmana ili neka druga rešenja više će zavisiti od medjunarodnih okolnosti nego od volje Beograda i Prištine, koji se i dalje nalaze na nepomirljivim pozicijama. Stolica u UN za Kosovo, dakle, ne zavisi do Beograda nego od vodećih svetskih sile i njihovog interesa da se o tome eventualno nagode.\nŽurbe možda i ne bude, ali to ne znači da će biti dugog čekanja i da će Srbija, bez ozbiljnih posledica po ekonomiju i medjunarodni položaj, moći da se vrati strategiji „zamrznutog konflikta“. Uostalom, tu strategiju je Vučić tokom ove godine u nekoliko navrata (barem verbalno) odbacio, verovatno ocenivši da glavnim akterima na medjunarodnoj sceni ona nije prihvatljiva. I sa pandemijom korona virusa i sa nadolazećom ekonomskom krizom svet će da ide dalje, uz nadu da globalni slom koji bi vodio do sukoba i haosa nikome ne ide u prilog. Kosovska kriza je samo mali deo planetarnih problema koje je, sa stanovišta Brisela i Vašingtona, ipak bolje rešavati pre nego kasnije.\nKada se sve sabere, Vučić u odnosu na Kosovo nije u raskoraku sa svetom i svetskim kretanjima, nego sa domaćom političkom javnošću koja, dobrim delom zahvaljujući njegovom ličnom delovanju i delovanju njegove stranke, pojednostavljeno gleda na ceo problem, držeći se slogana „Kosovo je Srbija“. Utisak je da dobar deo opozicije pokušava da to iskoristi i da veruje da će Vučića srušiti upravo na Kosovu. Ali, to je prilično varljivo uverenje, a insistiranje na stavu da vlast „izdaje Kosovo“ dodatno jača Vučićevu poziciju na medjunarodnoj sceni, gde se na njega i dalje gleda kao na političara spremnog i sposobnog da konačno zatvori „kosovsku stranicu“.\nPovremeni pokušaji da se Kosovo i BiH, odnosno Republika Srpska (RS), posmatraju kao „spojeni sudovi“ mogu da donesu više štete nego koristi. Neminovno je da će na takva nastojanja svi u regionu (osim Srbije i RS) gledati kao na pokušaj prekomponovanja granica i ravnoteže uspostavljene nakon ratova devedesetih. Pri tome je važno imati na umu da su vodeće svetske sile, a to znači i Rusija, odavno dale saglasnost na ta rešenja i da je naivno očekivati da sada, zarad interesa Srbije, promene stav. Proces o kome je reč neće stati niti će se naglo preokrenuti, što nije dobra vest za zemlje regiona koje se sporo prilagodjavaju promenama.\nSrpskim vlastima je u takvim okolnostima ostalo da pripreme teren za teške odluke i to čine na oproban način, kroz bespoštedne kampanje. Strahujući od optužbi za „izdaju Kosova“ vlasti sve koji dovode u pitanje njihovu politiku proglašavaju za fašiste i izdajnike. To, zahvaljujući kontroli nad mejn strim medijima, solidno prolazi kod većine birača. Istovremeno, na delu je marginalizacija instrumenata pravne države i jačanje autokratskog načina vladanja. Otuda Srbija očekivano zatvaranje „kosovske stranice“ već sada plaća poništavanjem tekovina gradjanske države na čijem stvaranju sa promenljivim uspehom radi već 200 godina.\nPredsednik Aleksandar Vučić svakako je svestan medjunarodnih okolnosti i razume da dugoročni opstanak Srbije kao neke vrste „pustog ostrva“ okruženog članicama NATO, a oslonjenog na Rusiju, nije moguć. Sa tim u vezu treba dovesti i optužbe na račun Rusije da je podsticala antivladine demonstracije u centru Beograda. Vučić je ovim potezom stavio do znanja Vašingtonu i Briselu da ipak nije „ruski čovek“, a Rusiji je poručio da on kontoroliše stanje u zemlji i da će oštro reagovati na eventualno „mešanje spolja“, pogotovo ako to ima makar i posredne veze sa pokušajima smene vlasti u Srbiji.\nAleksandar Vučić, Dijalog Beograda i Prištine, Kosovo, SPSBeograd\n05. avgusta 2020. u 14.49\npa nekako iz ovog clanka razumem nekako da ce ovaj jos da vlada decenijama, sto znaci da je bolje svim normalnim i slobodno mislecim ljudima, da najbolje odu iz ove nazovi drzave!\nMnogi su zgroženi defetizmom koji se ispoljava u pogledu KiM. Deo teritorije i naroda se nudi kao ulaznica u EU, ali „da i mi štogod dobijemo“. Običnom čoveku ostaje samo da pamti da današnjom Srbijom upravlja samo jedan čovek i samo on može biti kriv. Odvajanjem KiM poručili bi da ne želimo suživot sa drugima i da nismo spremni da poštujemo druge. To bi bio jak razlog za brigu građana Srbije koji nisu Srbi, i može biti poziv na nova razgraničenja na severu, jugu, istoku i zapadu Srbije, neki to slikovito zovu „paranje džempera“. Svidelo se to nekome ili ne, najsigurniji korak za Srbiju bio bi poziv Albancima na zajednički život u Srbiji i uzdržavanje od bilo kakvih statusnih pregovora. U protivnom, gledanjem na KiM kao na „kamen oko vrata“ samo ćemo kandidovati druge delove Srbije da budu novi kamenovi oko vrata.\n08. avgusta 2020. u 11.00\nSrbija je van Kosova cinjenicno vec od 1974 god.Svaki povratak Srbije na Kosovo posle te god. je invazija.A posle 1999 god. najzad i 2008 ,samo nacionalisticka retorika iz Bg.je neprihvatljiva za Kosovo i MZ.Ovih dana zajednicko patroliranje KFOR-a i srpske zandarmerije pokrenuta je lavina politickih izjava o ugrozavanju suvereniteta Kosova.Nije sad Kosovo tek izasla sa Otomanske Imperije kao 1912 god.kad je Srbiji na mig dozvoljeno okupiranje njene teritorije.\nDa li si svestan koliko si kontradiktornosti i nebuloza nagurao u samo jedan komentar?


Vaterpolo Srbija - Serbia Water Polo: Odlazak Š apića i Ćirića\n15.10.2008 16:37 Starost: 13 yrs\nAleksandar Š apić i Aleksandar Ćirić stavili su tačku na igranje u reprezentaciji Srbije- Na izuzetno posećenoj konferenciji za medije dvojica velikana svetskog vaterpola su rekli da je oproštaj definitivan i da nema šanse da se odluka promeni.\nAleksandar Š apić nije želeo mnogo da priča rekavši da je ranije dosta govorio.Istakao je da nije umoran, da nema problem sa motivima, da je tuča sa Š efikom koji mu je prijatelj zaboravljena ali da o pravim razlozima neće da priča.\nAleksandar Ćirić je bio daleko opširniji. Istakavši da je godinama u svim mogućim uslovima igrao za repreezentaciju, da je dao sve od sebe podvukao je Nenada Manojlovića kao glavnog krivca za stanje u srpskom vaterpolu. Selektora Dejana Udovičića je optužio za amaterizam u radu dok je Partizan označio kao glavnog krivca za loš rad u klubovima Srbije.\nKonferenciji za medije je prisustvovao i predsednik VS Srbije Velibor Sovrović .Istakao je da oseća obavezu da podnese ostavku jer ga boli ovakav odlazak igrača. Nije se složio sa ocenom Ćirića o krivici Partizana.\nDejan Udovičić nije želeo da komentariše navode dvjice igrača istakavši da njihova odluka neće poremetiti planove jer je i bila namera da se reprezentacija podmladi. Takodje ni Nenad Manojlović nije želeo da bilo šta komentariše.\nOstavku je iz moralnih razloga zbog najave Sovrovića da odlazi podneo i Marko Stefanović generalni sekretar VS Srbije koji je na ovo mesto postavljen 1.avgusta.


Moskva: Novi napad na Asadove snage ciljana akcija, a ne greška - 06.06.2017, Sputnik Srbija\nRusija zahteva vanredno zasedanje Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija posle napada američke koalicije na vladine snage u Siriji. Ovaj napad je početak... 06.06.2017, Sputnik Srbija\nsavet bezbednosti un, franc klincevič, sirija, moskva, vesti\n21:25 06.06.2017 (Osveženo: 21:50 06.06.2017)\nRusija zahteva vanredno zasedanje Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija posle napada američke koalicije na vladine snage u Siriji. Ovaj napad je početak otvorenog vojnog sukoba, izjavio je prvi zamenik predsednika Komiteta Saveta Federacije za odbranu i bezbednost Franc Klincevič.\n„Napad koji je koalicija na čelu sa SAD izvela je direktno stupanje koalicije u otvoreni vojni sukob u Siriji. To je akt agresije, Rusija će hitno podneti zahtev za vanrednu sednicu Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija“, izjavio je senator.\nPrema njegovim rečima, ovaj napad nije bio greška.\n„Ovo je ciljana akcija koja je imala cilj da oslabi ofanzivu vladinih snaga. To nije greška“, rekao je Klincevič.\nKlincevič je istakao da ruske baze u Hmejmimu i Tartusu u Siriji nisu ugrožene, jer ih raketni kompleksi S-400 i S-300 pouzdano štite.\n„Naše baze tamo su apsolutno pouzdano zaštićene uz pomoć sistema S-400 i S-300. Rusija ima dovoljno snaga i sredstava da zaštiti ne samo sebe nego i Siriju“, rekao je senator.\nPrema njegovim rečima, napad koalicije izazvan je njenom željom da „zaštiti svoj projekat koji se zove DAEŠ“.\n„Vladine snage efikasno nastupaju u Siriji i to ne može da plaši drugu stranu“, izjavio je Klincevič.\nAvijacija koalicije na čelu sa SAD večeras je bombardovala vladine snage u oblasti Tanfa na jugu Sirije. Osnova za napad je to što je komanda na kopnu dejstva ovih odreda procenila kao pretnju za snage koalicije.


Bojanić: Kvalitet radova na auto-putu važniji od roka - preduzetnica.me\nPočetna»Teme»Bojanić: Kvalitet radova na auto-putu važniji od roka\nGrađevinski radovi na dionici auto-puta Bar Boljare blizu su završetka, ali je kvalitet radova važniji od predviđenog roka – 30. novembra, kazao je na konferenciji za medije ministar kapitalnih inivesticija Mladen Bojanić.\n„Svi očekujemo 30. novembar kraj, ali još jednom ću da podvučem da ovo Ministarstvo i ja lično sam spreman i da istrpim i da to ne bude 30. novembar, ali da kvalitet radova bude do kraja ispoštovan. Nećemo žuriti pa i da bude politička šteta neka je na meni, da pustimo put koji nije do kraja završen u smislu perfektnosti tog završnog asfalta i svega ostalog“, naveo je Bojanić.\nBojanić je kazao i da je izvjesno da su građevinski radovi blizu da se završe, te da postoje problemi oko obrade tehničke dokumentacije i tehničkog prijema, piše rtcg.me.\n„Ostaje nam da riješimo par priključnih puteva. Taj dio silaska sa petlje do puta Mateševo – Kolašin tu imamo 1,4 km imamo da riješimo i to je nakon ove dionice auto-puta, najvažniji put je tih 1,4 km, da kada se siđe sa auto-puta da se bar pristojnim putem dođe do puta Kolašin – Mateševo“, kazao je Bojanić.\nOn je naveo i da će danas u Vladi biti održan sastanak kod premijera na kojem će biti prisutni svi uključeni u izgradnju auto-puta.\nPrethodni PostRadonjić: Kontrolisati program stručnog osposobljavanja\nSljedeći Post Bankarski sistem u Crnoj Gori je stabilan, dobro kapitalizovan, visoko likvidan i profitabilan


Fudbalski klubovi u Beogradu Beogradski fudbalski klubovi u Srbiji fudbalski klub Beograd\nNa ovoj strani portala 011info.com se nalaze kontakt telefoni, web adrese, email-ovi fudbalskih klubova u Beogradu. Dakle, ovde se sigurno nalazi Vaš omiljeni ili budući omiljeni fudbalski klub. Bilo da ste vatreni navijač Zvezde ili Partizana, tj. zakleti Delija ili Grobar, ili pak navijač OFK-a, odnosno Romantičar od malih nogu, ovde vas čekaju sve informacije u vezi vašeg voljenog fudbalskog kluba. Fudbalski klubovi u Beogradu imaju ovde svoje prezentacije, pa možete da saznate sve oko rada kluba, nabavki karti za velike i male utakmice ili akreditacije ako ste novinari, te podatke u vezi članstva i poseta muzejima beogradskih fudbalskih klubova, kao i o njihovim radnjama gde prodaju svu robu sa svojim obeležjima: od kapa i šalova, preko majica i šorceva, do dukserica i trenerki, ali dresevima i drugim navijačkim rekvizitima. Takođe, ako imate bilo kakva pitanja, fudbalski klubovi u Beogradu veoma cene svoje navijače, pa će svakako odgovoriti na svaku vaše pitanje i nedoumicu u vezi samog kluba. Stoga, ne libite se, nego posetite njihove prezentacije i budite u toku sa svim novostima koje prate vaš najdraži fudbalski klub u Beogradu.\nLjutice Bogdana 1\nFUDBALSKI KLUB CRVENA ZVEZDA BEOGRAD Call centar (za karte): Tel: +381 11 785 63 43 Sekretarijat: Tel: +381 11 3672 060 Faks: +381 11 3672 070 Elektronska pošta: office@crvenazvezdafk.com Akreditacije: Tel: +381 11 2662 500 Faks: +381 11 3674 653 Elektronska...


Trka za genseka UN — da li će izabrati snažnog i nezavisnog - Sputnjik Srbija\n22:36 26 Februar 2021\n19:21 11.04.2016 (osveženo 15:53 12.02.2018) Preuzmite kraći link\nTokom tri dana neformalnih dijaloga, koji počinju u utorak, 12. aprila, svaki od osam do sada prijavljenih kandidata zvanično će se predstaviti Generalnoj skupštini UN, koja uključuje predstavnike sve 193 zemlje-članica, kao i zemljama-posmatračima, Palestini i Svetoj stolici. Javno mnjenje može postaviti pitanja kandidatima preko predstavnika civilnog sektora i medija.\nAktuelni predsednik Generalne skupštine UN Mogens Liketoft rekao je da nova procedura predstavljanja kandidata potencijalno „menja igru“ i nudi još jednu priliku da se poveća transparentnost kompletne mašinerije Ujedinjenih nacija i uticaj šireg javnog mnjenja na ono što svetska organizacija radi.\nOdlazeći generalni sekretar UN Ban Ki Mun\nDruštvene mreže igraće veliku ulogu u izboru „prvog čoveka UN“, a kreiran je poseban veb-sajt gde svi zainteresovani mogu slati pitanja u pisanom, video ili audio-formatu sa haštagom #UNSGcandidates. Izabrana pitanja biće pročitana tokom neformalnih dijaloga, a do sada je stiglo više od 500 pitanja, među kojima i: „Kako će vaše zalaganje okončati glad u svetu?“ ili „Kako ćete doneti mir Bliskom istoku?“.\nUnutar UN ne postoji model za ovakve dijaloge, što znači da nema pravila ni kada je reč o pitanjima. Tako neke zemlje-članice vreme za postavljanje pitanja mogu iskoristiti za iznošenje političkih stavova, ili mogu govoriti duže nego što je predviđeno — mada predsednik skupštine Liketoft upozorava da će „pažljivo gledati na sat“. Ukoliko ostane vremena, kandidatima će pitanja postavljati predstavnici civilnog sektora, a nakon dva sata predviđena unutar UN, kandidati će svoj program moći da predstave medijima ispred skupštinske sale.\nSvaki kandidat imaće na raspologanju dva sata (televizijskog i veb-prenosa), a predstavljanje će početi kratkom prezentacijom svog viđenja pozicije i UN od 2017. godine nadalje. Nakon uvodne reči kandidata, zemlje članice UN imaće dva do tri minuta za postavljanje pitanja potencijalnim generalnim sekretarima u ime svojih zemalja ili geografskih grupacija.\nNa položaju prvog čoveka UN tradicionalno se smenjuju kandidati regija, a na redu je Istočna Evropa, koja jedina do sada nije imala svog predstavnika na čelu UN.\nTrka za genseka UN zvanično je počela decembra prošle godine, pismom zvaničnika UN kojim su zemlje-članice pozvane da nominuju svoje kandidate. Idealni kandidat za poziciju prvog čoveka UN je, prema rečima Liketofta, „snažna i nezavisna“ osoba sa „dokazanim liderskim i menadžerskim sposobnostima, velikim iskustvom u međunarodnim odnosima, sa jasnim idejama i sposobnostima da preoblikuje UN kako bi se suočile se sa izazovima održivog razvoja, mira, bezbednosti i ljudskih prava“.\nPrvi generalni sekretar UN Trigve Li\nOd 12. do 14. aprila „intervju za posao“ pred očima čitavog sveta imaće do sada prijavljeni kandidati — Igor Lukšić (Crna Gora), Irina Bokova (Bugarska), Antonio Gutereš (Portugal), Srđan Kerim (Makedonija), Vesna Pusić (Hrvatska), Helen Klark (Novi Zeland), Natalija German (Moldavija) i Danilo Tirk (Slovenija). Srbija još nije izašla sa imenom svog kandidata za genseka svetske organizacije i, pored BiH, jedina je zemlja bivše SFRJ koja za sada nema kandidata.\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić izjavio je da će Srbija podržati kandidata za generalnog sekretara UN „koji ima najviše šansi da bude izabran i koji je prijatelj Srbije“, i dodao da Vlada još nije odlučila o podršci bilo kome, pa ni Vuku Jeremiću, bivšem predsedniku Generalne skupštine UN i nekadašnjem šefu diplomatije Srbije.\nA u nedavnom intervjuu za Sputnjik Dačić je rekao da će se o tome razgovarati na najvišem nivou, između predsednika Vlade i predsednika Republike. „To je važno pitanje. Važno je razmotriti ga celovito, šta Srbija dobija, šta gubi i da li naš kandidat ima šansu da prođe“, rekao je Dačić.\nVuk Jeremić, izbor, UN, generalni sekretar, kandidatura


Ganimedov podzemni okean - Popular Science Srbija\nPosted on April 15, 2015 by Dragana Nikodijevic\nDetaljno snimanje najvećeg satelita u Sunčevom sistemu svemirskim teleskopom Habl daje potvrdu da je pod lednom površinom Ganimeda okean tečne vode.Teleskop Habl je snimao aurore, svetlosne efekte koji se dešavaju oko satelita usled interakcije naelelktrisanih čestica koje dolaze sa Sunca i magnetosfere Ganimeda.\nGanimed je jedini satelit u Sunčevom sistemu koji ima ovako očigledno magnetno polje. Dokaze da je ispod površine satelita okean nagovestili su podaci sa sonde Galileo 2000. godine. Poslednji podaci sa Habl teleskopa potvrđuju ovu pretpostavku. Evropska svemirska organizacija planira misiju Juice za 2030. godinu koja će ispitati Jupiterove ledene satelite.\nPola veka kosmičke mikrotalasne pozadine


Saveti o poslovanju Archives - PSIT Blog\nU ovoj kategoriji su članci koji se bave poslovanjem uopšte, ali viđenim iz našeg ugla. Tu ćemo objavljivati tekstove o aktuelnim temama kao što su na primer – važne izmene propisa vezanih za poslovanje i njihova primena u praksi. Ovi članci se neće baviti opširno samim propisima, već će biti u obliku sažetih podsetnika (sve najvažnije na jednom mestu), sa našim komentarima i posebnim osvrtom na primenu i praktična rešenja. Takođe, u ovoj kategoriji ćemo povremeno objavljivati i tekstove koji opisuju najvažnije procedure u pojedinim segmentima poslovanja.\nUvoz dobara […]\nBliži se kraj jula i poslednji rok za dostavljanje konsolidovanih godišnjih finansijskih izveštaja […]\nSnezana Arambasic Aleksic2015-07-22T08:06:09+00:0021 Jul, 2015|Kategorije: Saveti o poslovanju, Uncategorized|Tagovi: Finansijski izveštaji 2014, Konsolidovani godišnji finansijski izveštaji 2014, Matična pravna lica, Novi zakon o računovodstvu, Posebni informacioni sistem|0 Komentara


Fibaro FGBS-222 smart implant | ePonuda.com\nFibaro FGBS-222 smart implant cene\nod 5.819,00 do 6.402,00 din\nFibaro Smart Implant - in_stock\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Fibaro FGBS-222 smart implant po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Fibaro FGBS-222 smart implant na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Alarmni sistemi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Fibaro Alarmni sistemi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Fibaro FGBS-222 smart implant sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Fibaro FGBS-222 smart implant. Pre kupovine, podatke za Fibaro FGBS-222 smart implant proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Home / PROJEKTI / Završeni projekti / KA EVROPI- TOWARDS EUROPE\nKA EVROPI- TOWARDS EUROPE\nCrna Gora je u decembru 2010. godine dobila status kandidata, dok su u junu 2012. godine zvanično otvoreni pristupni pregovori. Sveprisutna je posvećenost integracijama i sprovođenju neophodnih reformi, dok ne izostaje ni podrška javnosti koja se kreće između 60 i 75 posto građana zavisno od perioda ispitivanja. Ipak ono što nedostaje jeste suštinsko razumevanje koristi i obaveza koje proces pristupanja donosi od strane građana Crne Gore. Pristupanje EU se posmatra samo sa jedne strane i nedovoljno objektivno zahvaljujući nedovoljno informisanoj javnosti.\nOvim projektom Evropski pokret u Crnoj Gori i Evropski pokret u Srbiji zadovoljiće potrebu za distribucijom relevantnih i proverenih informacija i znanja i omogućiti građanima Crne Gore, duboko razumevanje EU politika, podrške kao i sveobuhvatnog procesa integracija.\nCilj projekta je da se podigne svest o procesu evropskih integracija u lokalnim zajednicama Centralne Crne Gore.\nObezbediti objektivne, relevantne i razumljive informacije koje se tiču Evropske Unije.\nObrazovati odabrane društveno- ekonomske aktere o prednostima, obavezama i odgovornošću koju donosi proces integracija Crnoj Gori.\nUticati na stvaranje objektivnog i na činjenicama baziranog razumevanja svih aspekata procesa evropskih integracija u lokalnim zajednicama.\nOrganizacija i implementacija EU info sesija za tri grupe odabranih društveno- ekonomskih aktera ( organizacija 2 info kampa za mlade, organizacija tri info sesije i treninga za poljoprivrednike, organizacija tri info sesije i treninga za mala i srednja preduzeća).\nPriprema, publikacija i diseminacija info brošure ’’ Šta nam Evropa donosi?’’ ( priprema i štampanje brošure, promocija brošure na 6 medija i promocija događaja, distribucija brošure)\nPriprema, publikacija i diseminacija info letaka ’’ Šta nam Evropa donosi?’’ ( priprema i štampa letaka, distribucija letaka na 6 akcija, dalja distribucija letaka ka zainteresovanim stranama)\nObeležavanje Dana Evrope u Podgorici i Nikšiću.\nMedijske i promotivne aktivnosti\nBiće obavljane korišćenjem novih i tradicionalnih medija.\nMala i srednja preduzeća, poljoprivrednici, studenti i srednjoškolci.\nProjekat se realizuje u periodu od februara 2014. do februara 2015. godine\nAktivnosti će se sprovoditi na teritoriji opština: Podgorica, Nikšić, Danilovgrad, Cetinje, Mojkovac i Kolašin.\nProjekat finansijski podržava Delegacija Evropske Unije u Crnoj Gori.


Uskoro vakcina protiv hepatitisa C - Asocijacija DUGA\nby Asocijacija Duga · 11/01/2012\nKlini?ko ispitivanje nove vakcine protiv hepatitisa C, find pokazalo je obe?avaju?e rezultate.\nDizajniranje vakcine je bilo teško s obzirom na to da virus menja svoj izgled pa je samim tim nezgodno prona?i pravu “metu” na kojoj ?e se lek isprobati.\nMe?utim istraživanja na 41 pacijentu, pokazalo je da je pronalazak prave vakcine ipak mogu?.\nVirus godinama može ostati neprime?en u organizmu, ali tokom tog perioda dolazi do ozbiljnog ošte?enja jetre.\nSvetska zdravstvena organizacija procenjuje da širom sveta oko 170 miliona ljudi ima hepatitis C. On se širi putem krvi (na primer, deljenjem iste igle).\nIako se infekcija može kontrolisati pomo?u antivirusnih lekova, razvoj ove vakcine do kraja bio bi veliki korak u le?enju bolesti.\n“Cilj prvog klini?kog ispitivanja je utvr?ivanje bezbednosti vakcine kako bismo na taj na?in isplanirali njen dalji razvoj,” rekao je profesor Pol Klenerman, jedan od istraživa?a.\nVakcina je data 41 zdravom pacijentu, a nau?nici su rekli da je ona proizvela “vrlo snažan odgovor imuniteta” koji je trajao skoro godinu dana, bez ikakvih velikih negativnih posledica.\n“Vrlo smo uzbuženi zbog tako pozitivne reakcije imuniteta na vakcinu i sada po?injemo sa narednom fazom istraživanja. Svi smo puni nade, ali je put do upotrebe leka na obolelima od hepatitisa C još dug.”\nNext story Genitalno sakaćenje, nedopustivo u 21. veku\nPrevious story Elton Džon piše o epidemiji AIDS-a


- Ovo su preliminarni rezultati i oni nisu tačni, ali to se procjenjuje jer je mnogo klizišta. Uništeno je mnogo komunalne infrastrukture kako puteva, tako i vodovoda i kanalizacija te privrednih subjekata - kazao je premijer.\nTrenutno su ovom kantonu u fazi prikupljanja konačnih informacija o nastalim štetama, a trebala bi biti inovirana Kantonalna komisija za procjenu šteta čiji će zadatak biti davanje podrške općinskim komisijama, a cijeli posao trebao bit završen za sedam dana. Husejnagić kaže da će podaci biti proslijeđeni nadležnima na državnom nivou u cilju organiziranja donatorske konferencije.\n- Potrebna su sjemena, zaštita, prehrana, gorivo i mehanizacija - pojasnio je Husejnagić.\nViše iz kategorije: « Delegacija RVI kod premijera ASA Prevent- milion za stradale »


Vučić čestitao Putinu Dan Rusije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je danas prijemu u Ambasadi Ruske Federacije povodom obeležavanja Dana Rusije i tom prilikom uručio ambasadoru Aleksandru Bocan-Harčenku čestitku za predsednika Rusije Vladimira Putin, sa željama da nastavi da vodi zemlju putem blagorodne budućnosti.\nViševekovna tradicija bratskih odnosa naših zemalja, isprepletane sudbine naših naroda i vrednosti koje delimo, predstavljaju čvrstu osnovu za dalje jačanje strateškog partnerstva, zasnovanog na međusobnom poštovanju i poverenju, naveo je Vučić.\nOstajem lično posvećen razvoju čvrstog prijateljstva i svestrane saradnje Srbije i Rusije, dodaje se u čestitki Vučića, saopštila je pres služba predsednika Republike.\nPrijateljstvo srpskog i ruskog naroda karakteriše i međusobna solidarnost, što je potvrđeno i tokom pandemije KOVID-19. Srbija neće zaboraviti velikodušnost Rusije i nesebičnu pomoć u borbi protiv tog savremenog izazova, naglasio je Vučić\nVučić je zahvalio Rusiji i Putinu za aktivnu podršku državnim i nacionalnim interesima Srbije i njenoj politici mira, u korist stabilnosti regiona.


Aleksander Čeferin, predsjednik Evropske fudbalske asocijacije (UEFA) apsurdnom nazvao inicijativu 12 bogatih klubova u Evropi koji su ozvaničili planove za formiranje Super lige\nAleksander Čeferin, predsjednik Evropske fudbalske asocijacije (UEFA), najavio je danas novi format Lige prvaka kao i oštre sankcije protiv 12 klubova koji žele uspostaviti takozvanu Superligu, javlja Anadolu Agency (AA).\nČeferin je na konferenciji za medije održanoj online rekao da će od sezone 2024/2025. Liga prvaka biti s 36 klubova te da neće postojati grupna faza već će se igrati po ligaškom sistemu.\nPrema novom formatu, igrat će deset utakmica protiv deset različitih protivnika (po pet kod kuće i na strani), a ne kao ranije šest susreta, dok će najbolji na tabeli nastaviti put do finala kroz nokaut fazu.\nNovi format bit će prilagođen i za UEFA-inu Evropsku ligu.\nČeferin je također apsurdnom nazvao inicijativu 12 bogatih klubova u Evropi koji su ozvaničili planove za formiranje Super lige.\n“Iznenađen sam i nisam mogao ni pretpostaviti da ljudi mogu ići do ove krajnosti”, rekao je Čeferin, najavljujući uvođenje sankcija za pomenutih 12 klubova.\nNapomenuo je da je ”fudbalski svijet ujedinjen”, te da je protiv formiranja Super lige, zatvorenog takmičenja kojeg od naredne sezone planiraju pokrenuti neki od najjačih klubova iz Španije, Engleske i Italije.\n”Fudbalski svijet je ujedinjen. I vlade su ujedinjene i svi smo protiv besmislenog projekta. Igrači koji budu igrali u tom takmičenju neće moći igrati na Svjetskom i Evropskom prvenstvu. Neće moći predstavljati svoje zemlje”, rekao je Čeferin.\nDodao je da Chelsea, Real Madrid i Manchester City, polufinalisti UEFA Lige prvaka, koji su među osnivačima Super lige, neće biti izbačeni iz takmičenja i moći će završiti ovu sezonu.\nDvanaest evropskih fudbalskih klubova postiglo je dogovor o pokretanju novog takmičenja, Super lige, uprkos protivljenju Evropske fudbalske asocijacije (UEFA).\n“Osim toga biće pozvana još tri kluba da se priključe prije inauguralne sezone koja će početi što je prije moguće”, navedeno je ranije u saopštenju osnivača Super lige.\n#evropska liga#liga prvaka#Aleksander Čeferin


Hoćete u Bagdad? Srbija i Irak potpisali sporazum o vazdušnom saobraćaju\nI. Đ. 20. aprila 2017. 15:21\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović i ministar saobraćaja Iraka Kadim Fenjan al Kafaji, potpisali su danas u Beogradu Sporazum o vazdušnom saobraćaju, koji će dati mogućnost za ponovno uspostavljanje redovnog avio-saobraćaja između dve zemlje.\nNovim sporazumom uređen je niz pitanja važnih za obavljanje međunarodnog vazdušnog saobraćaja, budući da je ranije važeći sporazum potpisan još 1975. godine, između nekadašnje SFRJ i Republike Irak, navedeno je u saopštenju.\nPre potpisivanja sporazuma, Mihajlovićeva je sa iračkom delegacijom razgovarala o mogućnostima proširenja ekonomske saradnje između Srbije i Iraka.\n“Postoje značajne mogućnosti da se saradnja između naše dve zemlje proširi i tu smo da zajedno napravimo korake u tom pravcu“, rekla je potpredsednica Vlade.\nMihajlovićeva je prihvatila poziv ministra saobraćaja Iraka da poseti tu zemlju, zajedno sa srpskim građevinskim kompanijama, gde bi se razgovaralo o saradnji i novim projektima.\nMinistar Kadim Fenjan al Kafaji rekao je da će današnji sastanak doprineti otvaranju novih polja saradnje i istakao da Irak radi na obnovi uništene infrastrukture i bolnica i da postoji mogućnost da na tim poslovima konkurišu i srpska preduzeća, navedeno je u saopštenju.


Potpisan protokol o formiranju regionalnog centra za održavanje helikoptera - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nPotpisan protokol o formiranju regionalnog centra za održavanje helikoptera\nMinistarstvo odbrane Republike Srbije, 13.1.2016.\nMinistar odbrane Bratislav Gašić i prvi zamenik direktora Federalne službe za vojnotehničku saradnju Ruske Federacije Andrej Arturovič Bojcov potpisali su protokol o formiranju regionalnog centra za održavanje helikoptera ruske proizvodnje. Reč je o prvom dokumentu kojim se operacionalizuje rad na ovom projektu, iniciran tokom posete premijera i Vlade Republike Srbije predsedniku i Vladi Ruske Federacije u oktobru 2015. godine.\nProjekat predviđa formiranje regionalnog centra u Republici Srbiji za održavanje helikoptera ruske proizvodnje koji se nalaze u upotrebi u regionu i svetu. U narednom periodu strane će usaglasiti detalje i rokove u realizaciji projekta.\nProjekat su obe strane ocenile kao jedan od prioritetnih smerova dalje saradnje u vojnotehničkoj oblasti.


Prekretnica za Bayer; kompanija je stupila u završnu fazu planirane akvizicije Monsanta. - Bayer Srbija\nBayer je potpisao ugovor o prodaji poslovanja određenog dela Crop Science podgrupe BASF-u za 5.9 milijardi evra.\nTransakcija uključuje globalno poslovanje u vezi sa glufosinat-amonijumom i određenim tipovima semena.\nUkupna vrednost prodaje procenjena je na 1.3 milijarde evra u 2016 godini.\nProdaja je ključna za završetak Bayerove akvizicije Monsanta.\nBASF se obavezuje da će zadržati sve stalno zaposlene radnike najmanje tri godine nakon zaključenja ugovora.\nLeverkuzen, 13. oktobar 2017- U svetlu planirane akvizicije Monsanta, Bayer je potpisao ugovor o prodaji određenog dela Crop Science poslovanja kompaniji BASF za 5.9 milijardi evra. Ukupna vrednost poslovanja procenjena je na 1.3 milijarde evra u 2016. godini. „Zauzimamo aktivan pristup u rešavanju potencijalnih regulatornih problema, sa ciljem da omogućimo uspešan završetak akvizicije Monsanta, objasnio je Verner Bauman, predsednik Upravnog odbora Bayer AG. „Istovremeno, veoma smo zadovoljni što smo u kompaniji BASF pronašli dobrog kupca za deo našeg poslovanja, koji će tako nastaviti da služi potrebama proizvođača i da omogućava našim zaposlenima sigurnu budućnost“. Transakcija je trenutno predmet regulatornih odobrenja, baš kao i uspešan završetak Bayerove akvizicije Monsanta.\nProdaće se deo Bayerovog globalnog poslovanja u vezi sa glufosinat-amonijumom i sa njim povezana LibertyLink™ tehnologija protiv tolerancije na herbicide, kao i svi poslovi sa semenima ratarskih kultura, uz celokupni kapacitet istraživanja i razvoja u ovoj oblasti. Poslovanje sa semenom, koje je predmet transakcije, uključuje globalne poslove sa semenom pamuka ( isključujući Indiju i Južnu Afriku), poslove sa uljanom repicom u Severnoj Americi i Evropi, kao i poslove povezane sa plasmanom semena soje. Transakcija uključuje i odgovarajuću intelektualnu svojinu i istraživačke objekte, kao i preko 1800 zaposlenih, pre svega u SAD, Nemačkoj, Brazilu, Kanadi i Belgiji. Kao deo ugovora, BASF se obavezao da zadrži sve stalno zaposlene pod sličnim radnim uslovima, najmanje tri godine nakon završetka transakcije.\n„Veoma smo zahvalni svim zaposlenima koji su imali ključnu ulogu u postizanju uspeha u poslovanju tokom proteklih godina“, rekao je Bauman. „Istovremeno, svesni smo, i moramo istaći da postoje izvesna preklapanja po pitanju zajedničkog portfolija proizvoda Bayera i Monsanta. Bayer će nastaviti da vredno sarađuje sa relevantnim institucijama u cilju završetka planirane akvizicije Monsanta početkom 2018. godine.\n„Korisitmo priliku da ovom akvizicijom dođemo do dela tržišta za ključne useve. Radujemo se razvoju inovativnog i profitabilnog poslovanja, i radujemo se što ćemo poželeti dobrodošlicu iskusnom i posvećenom timu iz oblasti zaštite bilja, semena i genetičkih svojstava semena. Ovi poslovi su savršen spoj sa portfoliom BASF Group, rekao je Dr Kurt Bok, predsednik Upravnog odbora izvršnih direktora BASF SE.\n„Veoma mi je drago što je u BASF-u Bayer našao kupca koji, poput naše kompanije, pridaje veliki značaj socijalnom partnerstvu i ceni svoje zaposlene. Sa zadovoljstvom prihvatam činjenicu da se BASF obavezao da ponudi slične uslove rada našim kolegama“, rekao je Oliver Zulke, predsednik Saveta Centralnih poslova Bayera (Bayer Central Works Council).\nBayer će nastaviti da poseduje, upravlja i održava transferom obuhvaćene poslove sve do zaključenja prodaje. Nakon završetka planirane akvizicije Monsanta, Bayer će i dalje biti aktivan u pomenutim oblastima, kroz aktuelne programe proizvoda i ponuda kompanije Monsanto.\nKupovna cena od 5.9 milijardi evra isključuje vrednost bilo kog neto obrtnog kapitala i biće predmet uobičajene korekcije pri zaključenju, uključujući u pomenuto vrednost bilo koje robe prebačene na BASF. Bayer će koristiti neto ostvareni prihod od proglašene prodaje za delimično refinansiranje planirane akvizicije Monsanta. Bayer će nastaviti da pruža nove informacije o ukupnoj očekivanoj sinergiji od akvizicije Monsanta najkasnije nakon zatvaranja transakcije.\nOdređene izjave u ovom saopštenju mogu biti „izjave koje se odnose na buduće događaje“. Stvarni događaji se mogu značajno razlikovati od projektovanih, odnosno predviđenih u izjavama koje se odnose na buduće događaje. U činioce koji mogu prouzrokovati navedenu razliku između stvarnih i planiranih rezultata spadaju: neizvesnosti u pogledu trenutka u kom dolazi do transakcije; mogućnost da ugovorne strane spajanjem neće ostvariti očekivanu sinergiju i efikasnost rada, bilo u očekivanom vremenskom okviru, bilo uopšte, i da u tom smislu uspešno integrišu Monsanto u Bayer; navedena integracija može biti teža, vremenski zahtevnija ili može koštati znatno više od očekivanog; prihodi nakon transakcije mogu biti niži od očekivanih; troškovi poslovanja, gubitak potrošača i poremećaj poslovanja (uključujući, bez ograničenja na iste, poteškoće u održavanju odnosa sa zaposlenim licima, potrošačima, klijentima i dobavljačima) može nadmašiti očekivanja nakon objavljivanja transakcije; zadržavanje određenih zaposlenih lica koja su od ključne važnosti kompaniji Monsanto; rizici u smislu odvraćanja pažnje rukovodstva sa tekućeg poslovanja zbog transakcije; može se desiti da se uslovi ne ispune do zaključenja transakcije, odnosno da ne bude moguće dobiti zakonsko odobrenje neophodno za obavljanje transakcije pod očekivanim uslovima, ili u predviđenom vremenskom roku; sposobnost ugovornih strana da ispune očekivanja u vezi sa vremenskim okvirom i završetkom knjigovodstvene i poreske obrade spajanja preduzeća; uticaj refinansiranja kredita uzetih u cilju obavljanja transakcije, uticaj zaduživanja kompanije Bayer u vezi sa transakcijom i potencijalni uticaj rangiranja kompanije zbog zaduživanja; uticaj kombinovanog poslovanja Bayera i Monsanta, uključujući i buduće finansijsko stanje kombinovane kompanije, rezultate poslovanja, strategije i planove; drugi čionici, opisani u godišnjem izveštaju kompanije Monsanto na obrascu 10-K, podnesenom Komisiji za hartije od vrednosti i berzu (SEC) za fiskalnu godinu završenu 31. avgusta 2016. i u drugim podnescima kompanije Monsanto SEC-u koji se mogu naći na adresi http://www.sec.gov i na internet prezentaciji Monsanta www.monsanto.com; kao i drugi činioci obrazloženi u javnim izveštajima kompanije Bayer dostupnim na internet prezentaciji kompanije www.Bayer.com. Bayer i Monsanto ne preuzimaju obavezu da ažuriraju informacije iz ovog saopštenja, osim u slučaju zakonske obaveze. Savetuje se čitaocima da se ne oslanjaju u neprimerenoj meri na pomenute izjave koje se odnose na buduće događaje koje nepobitno važe isključivo na dan izdavanja takve izjave.


SAD: Rastu etničke tenzije na Balkanu\nEtničke tenzije na Balkanu još jednom su počele da rastu, a nasilje u Makedoniji ukazuje na ozbiljnost njihovih političkih problema, izjavio je zvaničnik američkog State Departmenta Brian Hoyt Yee u Pododboru Kongresa za spoljne poslove.\nKako je napredak u dijalogu Srbije i Kosova u zastoju, stabilnost na Balkanu ostaće ranjiva, upozorio je Yee i dodao da je BiH, bez neophodnih strukturnih reformi, u riziku da postane propala država.\nOn je ukazao da je širom Balkana u porastu nacionalizam i da retorika domaćih političara izrazito vodi ka podjelama, prenio je Radio Slobodna Evropa.\nOd suzavaca u kosovskom parlamentu, do izazova Republike Srpske sa vlastima u Ustavnom sudu BIH, političari nacionalisti otvoreno testiraju demokratske norme i instutucije, smatra Yee.\nOn je upozorio da organizacija tzv. Islamska država Iraka i Levanta i druge nasilne grupe nailaze na uspjeh u regrutovanju boraca i simpatizera na Balkanu.\nRusija podriva napredak u regionu\nKonačno, Rusija intenzivno radi na podrivanju napretka na Balkanu. Od otvorenog pokušaja da podrije Vladu u Podgorici, do suptilnije podrške secesionističkoj retorici u Bosni, Rusija pokušava da odvrati napredovanje prema EU i NATO, kad god može, podvukao je Yee.\nU BiH, naročito Republici Srpskoj, postoji snažan interes i pokušaji Rusije da pojačaju utjecaj preko Vlade Republike Srpske i putem finansijskih, ali i preko političkih sredstava, smatra Yee.\nOn je ukazao da maligni uticaj Rusije vidi u javnom, ali i tajnom ohrabrivanju secesionističkih planova i koraka određenih političara u Bosni i Hercegovini, što bi bilo kršenje Dejtonskog sporazuma.\nTo bi, po našem mišljenju, bilo užasno destabilizujuće i vratilo bi unazad dugogodišnje napore i rad na stabilizovanju BiH i njen put ka EU i NATO, ako se na to odluče, upozorio je Yee.\n“Bilo bi veoma teško predvidjeti ili čitati misli Vladimiru Putinu, ali mogu reći da nam se čini da su na osnovu pokušaja proteklih mjeseci u regionu, težili povećanju utjecaja”, zaključio je Yee.


Izrael i Hamas ignorišu pozive za obustavu vatre u Gazi\nGaza 12. novembra 2018.\nPalestinski militanti ispalili su 400 raketa uz minobacačku vatru dok je izraelska avijacija bacala bombe na oko 100 mjesta, javlja The Guardianov dopisnik sa lica mjesta iz Pojasa Gaze.\nIzraelske snage i Palestinski militanti eskalirali su sukobe u posljednja 24 sata, nakon što su izraelske snage unutar Pojasa Gaze u nedjelju veče ubile sedam Palestinca, među njima i komandanata vojnog krila Hamasa, koji kontroliše Gazu.\nUjedinjene nacije i Egipat, koji radi kao posrednik između Izraela i Hamasa, pokušavaju da postignu prekid vatre, dok su se izraelski civili tokom noći krili u skloništima zbog raketne vatre iz Gaze, a Palestinci na drugoj strani, takođe spas tražili u podrumima od vazdušnih udara izraelske avijacije.\nIzraelska vojska je saopštila da je oko 400 raketa uz minobačku vatru ispaljeno iz Gaze od ponedjeljka popodne, što je vjerovatno najveća koncentracija lansirana iz te Palestinske enklave u kratkom vremenu, kao i da su njihovi vojni avioni izveli više od 100 bombradovanja.\nMedicinski izvori iz Gaze kažu da je pet osoba ubijeno, od čega su dvoje bili militanti. U izraelskom oblaskom gradu Ašeklon ubijen je jedan 40-godišnji civil kada je raketa pogodila zgradu. Kasnije je objavljeno da je riječ o Palestincu iz okupirane Zapadne Obale koji je živio u Izraelu.\nDvadest Izraelaca ranjeno je u posljednjem krvoproliću između dvije strane.


Grafo folija laser KF37011 - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Papir i papirna konfekcija / Papir / Grafo folija laser KF37011\nPonuda prodavnice internetknjizara za proizvod Grafo folija laser KF37011. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nod 932,40 DIN\nFolija za grafoskope 1/100, Apli\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Grafo folija laser KF37011 i izberi najbolju. Papir iz kategorije Papir i papirna konfekcija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Grafo folija laser KF37011 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda Grafo folija laser KF37011 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Grafo folija laser KF37011 je dostupan u prodavnici internetknjizara po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Grafo folija laser KF37011 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Grafo folija laser KF37011 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Poverenik: Pokažite studiju "Kanala Morava" - Istinomer\nPoverenik: Pokažite studiju „Kanala Morava“\nPoverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić zahteva od Ministarstva za prirodne resurse, rudarstvo i prostorno planiranje da omogući uvid javnosti u Studiju opravdanosti izgradnje plovnog puta „Kanal Morava“.\nU rešenju objavljenom na sajtu Poverenika navodi se da su uvid u studiju izvodljivosti tražili i novinari, i pojedine nevladine organizacije, ali da im Ministarstvo to nije omogućilo uz različita obrazloženja koja je poverenik ocenio kao neosnovana. Zato je izdato rešenje Ministarstvu da bez odlaganja, a najkasnije u roku od pet dana od dana prijema rešenja, primerak studije izvodljivosti uruči novinaru Istinomera Predragu Popoviću.\nMinistarstvo je odbijanje da to učini pravdalo time da je studija izvodljivosti poslovna tajna, ali i time da Vlada Srbije još nije raspravljala o toj studiji. Sada je Ministarstvo dužno da o izvršenju rešenja obavesti poverenika. Protiv rešenja Poverenika nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor tužbom Upravnom sudu, u roku od 30 dana od dana prijema rešenja.\n„Kanal Morava“ najavljivao je ministar prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja Milan Bačević, a studiju izvodljivosti izradila je kineska kompanija „China Gezhouba group corporation“.\nRazmatrajući te žalbe Poverenik je stao na stanovište da su žalbe osnovane, da je nesporno pravo javnosti na tražene informacije kako s aspekta Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, tako i dodatno sa aspekta Konvencije o dostupnosti informacija, učešću javnosti u donošenju odluka i pravu na pravnu zaštitu u pitanjima životne sredine (Arhuska konvencija). Poverenik je konstatovao da činjenice i razlozi na koje se Ministarstvo pozivalo ne predstavljaju zakonom predviđene razloge zbog kojih bi pristup traženim informacijama mogao opravdano biti isključen.\nKompletan tekst odluke i obrazloženja možete da pročitate OVDE.\nkanal Dunav-Morava-Vardar Rodoljub Šabić studija izvodljivosti


Ko podržava Samoopredeljenje? | Politika | DW | 21.01.2012\nKo podržava Samoopredeljenje?\nPokret Samoopredeljenje održaće u nedelju novu blokadu puteva. Članovi pokreta traže od Vlade Kosova uspostavljanje reciprociteta sa Srbijom u svim oblastima. Takođe imaju i mnoge druge razloge za protest.\nViše od 50 povređenih i 150 uhapšenih - to je bilans sukoba pristalica pokreta Samoopredeljenja i policije Kosova u subotu 14. januara. Bila je to najveća akcija kosovskih snaga bezbednosti još od proglašenja nezavisnosti pre četiri godine. Suzavac, vodeni topovi, topovski udari – prilaz graničnim prelazima ličio je na ratnu zonu kada su pristalice pokreta Samoopredeljenje pokušale da spreče uvoz srpske robe na Kosovo.\nOsim toga, pristalice Samoopredeljenja, koje je treća politička snaga u kosovskom parlamentu, imaju i brojne druge razloge za protest, kaže kosovski analitičar Halil Matoši. „Ova vlada se kompromitovala korupcijom, učešćem u organizovanom kriminalu ili saradnjom sa njim, kao i ličnim bogaćenjem kroz proneveru državnog novca. To su neki od razloga što pokret Samoopredeljenje u poslednje vreme uživa još veću podršku ljudi na Kosovu.“\n14. januar - sukobi u Podujevu\nSamoopredeljenje je posebno omiljeno u „Fejsbuk generaciji“, a podržava ga više od 40 odsto nezaposlenih, kao i nacionalisti. Populističkim parolama ovaj pokret izvlači političku korist iz očajne privredne situacije na Kosovu. Samoopredeljenje kritikuje vladu u Prištini i zbog činjenice da je nezavisnost Kosova do sada priznalo samo 86 zemalja.\nProklamovani ciljevi pokreta su samoopredeljenje Kosovara, završetak međunarodnih misija na Kosovu kao i ujedinjenje Albanaca u jednu državu. Prema poslednjim istraživanjima Galupa, Veliku Albaniju priželjkuje oko 80 odsto Albanaca sa Kosova, 70 odsto njih u Makedoniji i oko 55 odsto građana Albanije. To je pre romaneskna ideja nego stvarna opcija, smatra Matoši. „Uticaj Samoopredeljenja bi bio mnogo veći kada bi se odrekli velikih reči poput ‘nacionalnog jedinstva' ili 'promene nacionalnih simbola Kosova'. Kosovare mnogo više interesuju socijalna pravda, borba protiv korupcije i pravna država. Samoopredeljenje pokušava da profitira pozivajući se na istorijske težnje Albanaca – ali to je ideja prošlog veka.“\nProtiv dijaloga, ali ne i protiv Srba\nNaposletku, odziv planiranoj blokadi prošle sedmice bio je mnogo niži od očekivanog. Iz Albanije i Makedonije stiglo je samo nekoliko autobusa. Tome su doprineli loše vreme, pozivi vlasti iz Prištine, Tirane i Skoplja da se suzdrži od ovakvih protesta, ali i vera da dijalog Srbije i Kosova još uvek može dati željene rezultate. Novo okupljanje zakazano je za nedelju (22. januar), a vlada u Beogradu je poručila da je u pitanju priprema za akcije protiv Srba na severu Kosova. Politički analitičar Halil Matoši ne veruje u takav scenario: „Apsolutno ne verujem da bi ovi protesti mogli da se okrenu protiv Srba jer i Samoopredeljenje smatra Srbe punopravnim građanima Kosova. Akcije jesu usmerene protiv dijaloga Srbije i Kosova i protiv neprijateljstva koje Beograd gaji prema Kosovu, ali nisu usmerene protiv kosovskih Srba.“\nKljučne reči Kosovo, Unruhen, Nationalisten, Albanien, Serben, Blockade


Zrenjanin sa okolinom predstavlja najveće gasno čvorište u Republici Srbiji\nGradonačelnik Simo Salapura izjavio je danas da Zrenjanin, sa okolinom, predstavlja najveće gasno čvorište u Republici Srbiji. On je ocenio da je to značajan razvojni potencijal za ovu sredinu.\nKomentarišući nastavak izgradnje gasovodne mreže u selima na zrenjaninskoj teritoriji, Salapura je istakao da je gas najčistiji energent. Kako je rekao, svako domaćinstvo koje čvrsto gorivo zameni gasnim daje doprinos smanjenju zagađenja i zaštiti životne okoline.\nPROČITAJTE JOŠ: Naredne nedelje počinje prolećna akcija iznošenja kabastog otpada\n– Trasa novog “Balkanskog toka” je, preko teritorije našeg grada, povezana sa najvećim podzemnim skladištem gasa u državi – Banatski Dvor i velikim gasnim razvodnim čvorom Elemir. To generalno za naš grad znači dugoročno stabilno snabdevanje domaćinstava i privrede i gasifikaciju ove sredine pod povoljnijim uslovima – kazao je Simo Salapura.\nOn je podsetio i da je u planovima razvoja gasne mreže u Srbiji izgradnja novih gasovoda u pravcima istok – zapad i sever – jug. Oba ta gasovoda ukrštaju se u Zrenjaninu.\n– Taj projekat može se, po nekim energetskim parametrima, porediti sa izgradnjom budućeg auto-puta Beograd-Zrenjanin-Novi Sad – objašnjava gradonačelnik.\nProjekat gasifikacije vredan 14 miliona evra\nKako je objavljeno na zvaničnom sajtu Grada Zrenjanina, radovi u okviru projekta gasifikacije, koji obuhvata devet sela i magistralne trase između njih, trenutno se izvode u zoni Stajićeva, sve do raskrsnice između Ečke i Lukićeva. U tekstu se podseća da je u toku prethodne dve godine mreža izgrađena u svim selima u kojima je nije bilo. To su Knićanin, Čenta, Farkaždin, Belo Blato, Tomaševac, Orlovat, Taraš, Jankov Most i Perlez.\n„Međumesna mreža obuhvatila je gasovode Botoš – Tomaševac – Orlovat – Farkaždin, u dužini 22,3 kilometra, Elemir – Taraš – Elemir – Jankov Most od 20,8 kilometara, kao i osam kilometara dugu vikend-zonu kod Perleza. U toku je i izgradnja merno-regulacionih stanica“, objavljeno je na sajtu Grada Zrenjanina.\nProjekat gasifikacije, inače, vredan je 14 miliona evra i realizuje se na osnovu ugovora između Grada Zrenjanina i JP “Srbijagas”.\nTagovigasifikacija JP "Srbijagas" Simo Salapura\nVozač automobilom udario u hidrant na Lesnini, izbio gejzir (Video)\nRegistrovano 306 novih slučajeva: I dalje raste broj zaraženih u okrugu