Đukanović bio je gost na radnom ručku sa ambasadorima zemalja članica EU | MTELCG\n19.06.2019. | 16:49 > 17:01\nCrna Gora je odlučna da rješava veoma delikatno pitanje crkve, pri čemu neće nasjedati na provokacije i uzdržavaće se od daljeg zaoštravanja situacije, ali će beskompromisno braniti svoje interese, poručio je predsjednik Milo Đukanović.\nFoto: Služba za informisanje Predsjednika Služba za informisanje Predsjednika\nOn je danas, na poziv ambasadora Rumunije Ferdinanda Nagija, bio gost na radnom ručku ambasadora država članica Evropske unije (EU) akreditovanih u Crnoj Gori.\nKako je saopšteno iz kabineta predsjednika, Đukanović je zahvalio Nagiju na inicijativi za sastanak i Rumuniji na posvećenom odnosu bilateralnoj saradnji i evropskoj perspektivi regiona tokom uspješnog predsjedavanja EU.\nOn je zahvalio i šefu Delegacije EU u Podgorici, Aivu Oravu, i svim amabasadorima zemalja EU, na nedvosmislenom doprinosu usvajanju evropskih standarda i sistema vrijednosti u Crnoj Gori na njenom putu integracije.\nĐukanović je naglasio značaj tajminga sastanka u kontekstu juče usvojenih zaključaka Savjeta za opšte poslove, nedavno održanih izbora za Evropski parlament i objavljenog izvještaja o napretku zemalja Zapadnog Balkana (ZB), kao i diskusija o strateškim kretanjima EU i njenog odnosa prema regionu.\nOn je ocijenio da su zaključci Savjeta ispod onoga što su bila očekivanja ZB, napominjući da bi bolje bilo za stabilnost regiona i Evrope i ekonomskog i demokratskog razvoja, da je postignut viši nivo kompromisa.\n„Bilans je možda realan izraz onoga kako stanje vidi EU, ali nije u saglasju sa onim kako ga mi iz regiona vidimo, posebno u kontekstu odlaganja odluke o otvaranju pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom“, kazao je Đukanović.\nOn je dodao da region ZB nikada neće biti stabilan bez integracije, i ne može doživjeti potreban tempo ekonomskog i demokratskog razvoja.\nZato je, prema ocjeni Đukanovića, izuzetno važna buduća umješnost evropske politike, da nađe balans između onoga što su očekivanja prema Balkanu i Evrope kao globalnog igrača.\nĐukanović je kazao da je Crna Gora u prethodnih nekoliko godina pokazala evidentan napredak i jasnu strategiju i kontinuirano rastuće kapacitete koji garantuju da će se ta strategija realizovati.\nOn je rekao da je Crna Gora uspjela da sačuva multietnički sklad i emancipuje zemlju od zavisnosti prema regionu, i da danas kao članica NATO, na odmaklom putu ka EU dokazuje da je u stanju da se nosi sa svim izazovima.\n„Crna Gora će nastaviti sa beskompromisnim unapređenjem vladavine prava i očuvanjem dobrog tempa ekonomskog razvoja“, kazao je Đukanović.\nNagi je, kako je saopšteno, rekao da će Rumunija nastaviti da podržava politiku proširenja u skladu sa individualnim napretkom, i da dijeli ocjenu Komisije o potrebi EU da bude kredibilan partner koji poštuje svoja obećanja prema zemljama kandidatima koje su ispunile obaveze.\n„Veoma sam ponosan što sam bio svjedok izuzetnog napretka Crne Gore tokom mog diplomatskog mandata“, kazao je Nagi.\nOrav se osvrnuo na uspješno predsjedavanje Rumunije i zaključke Savjeta koji su, kako je kazao, najbolji kompromis i najbolji mogući rezultat.\n„Ono što je bitno jeste da je potvrđena snažna posvećenost proširenju“, naveo je Orav.\nOn je istakao da su neophodni dodatni napori u cilju unapređenja vladavine prava, borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, slobode izražavanja i medijskih sloboda.\nKako je naveo, EU prepoznaje pozitivan napredak u ekonomskom razvoju, i srdačno pozdravlja aktivnu ulogu Crne Gore u regionu i u odnosu sa susjedima i stoprocentnu usklađenost sa zajedničkom vanjskom i bezbjednosnom politikom.\n„Unija je spremna da pomogne Crnoj Gori, uključujući i finansijski, kako bi što prije postala dio EU“, kazao je Orav.\nKako je saopšteno iz kabineta predsjednika, tokom radnog ručka posebno je iskazano interesovanje za proces donošenja novog zakona o vjerskim slobodama.\n„Đukanović je istakao da je Crna Gora odlučna da rješava veoma delikatno pitanje crkve, pri čemu neće nasjedati na provokacije, uzdržavajući se od daljeg zaoštravanja situacije, ali će beskompromisno braniti svoje interese“, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da je, u odgovoru na zainteresovanost o primjeni preporuka ODIHR-a, izrazio optimizam u pogledu daljeg rada Privremenog parlamentarnog odbora, pažljivo gradeći dvotrećinski konsenzus.\n„S tim u vezi, bićemo vrlo inicijativni za obnovu dijaloga sa opozicijom o čemu smo i ranije razgovarali sa delegacijom EU, i naša ponuda potpuno stoji“, kazao je Đukanović.\nU pogledu zaštite slobode izražavanja, on je naglasio da u državno političkom kursu nema nijedne dileme koliko je to važno pitanje i koliki je značaj medija za demokratski razvoj društva.\n„Cilj je da se zakonodavnim i institucionalnim okvirom stvaraju uslovi za punu slobodu i nezavisnost medija i maksimalnu profesionalizaciju, što jedino može biti doprinos demokratizaciji društva“, zaključio je Đukanović.


Morana Mamić – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište\nMorana Mamić je jedna od najpoznatijih modnih influenserki današnjice, te je u rodnoj Hrvatskoj prozvana i „kraljica Instagrama“, jer njene modne savete i najnovije kreacije u kojima se obično i pojavljuje, uz stalno duhovite propratne komentare, prati preko 150 hiljada ljudi.\nIako je u svojim postovima na „Insta story-ju“, istakla kako voli Srbe, Morana je kod nas za sada sasvim anonimna osoba bez stalnog zanimanja, osim što troši pare i objavljuje skupe kreacije od kojih prosečan čovek može da preživi i godinu dana, te na našem podneblju, o njoj ili ne znaju ništa, ili pak znaju sve i kritikuju je zbog načina na koji je postala popularna.\nPopularna plavuša je pre udaje za hrvatskog biznismena Zorana Mamića, bila relativno anonimna devojka iz malog mesta, koja je u Zagreb došla da se proslavi i postane pevačica.\nMeđutim, kada je upoznala hrvatskog tajkuna, Zorana Mamića, sina prebogatog biznismena koji je vrlo poznat u Hrvatskoj, Zdravka Mamića (koji je i nekadašnji veliki fudbalski stručnjak), tada je Zorana postala jedna od „supruga klana Mamić“ čiji je osnovni „zadatak“ bio da pak izgledaju lepo, i da troše novac na skupa putovanja i luksuzne i dizajnerske odevne komade.\nIz prvog braka, sa pomenutim Zoranom Mamićem, Morana ima sina, a i dan danas je i zadržala njegovo prezime, iako je udata za biznismena i sportskog menadžera Jožu Palca.\nKarijera Morane Mamić – od propale folk pevačice do modne influenserke\nKako je napred i napomenuto, Morana je pokušala da se u ranoj mladosti ostvari kao pevačica, ali je u tome bila relativno neuspešna, no ipak je uspela da upozna i da osvoji jednog od najbogatijih Hrvata, Zorana Mamića, za koga se ubrzo i udala.\nMorana je danas modna kreatorka i blogerka, te i poseduje firmu „One & Only“, a koja se bavi onlajn prodajom njenih kreacija, te i piše klumnu za magazin „Extravagant“, već duži niz godina.\nKako je i istaknuto, Morana je najpopularnija kao „Instagram“ zvezda, gde postavlja fotografije u vrlo skupim komadima garderobe, i sa nekih od najlepših mesta na svetu, a uz sve to dodaje i veoma duhovite komentare, pe su njeni pratioci na ovoj društvenoj mreži, čak i neki od „običnih smrtnika“, koji se dive svemu što je prelepa plavuša i postigla.\nDa li je život „kraljice Instagrama“ lažan i izmišljen?\nMeđutim, iako kreatorka danas živi na relaciji Švedska – Hrvatska – London, jer joj suprug Joža ima firmu u Švedskoj, a ona posluje u Londonu i u Zagrebu, jedne hrvatske novine su iznele niz i optužbi i „prikupljenih dokaza“, da je cela Moranina karijera i uspeh laž i da ona uopšte nije ono za šta se predstavlja u javnosti.\nNaime, istaknuto je da je umesto pomenute firme „One & Only“, putem koje Morana dizajnira i prodaje svoje kreacije, na istom internet domenu u stvari firma njenog sadašnjeg muža, koja služi za transfer fudbalera.\nDalje je navedeno i to da lepa modna blogerka, fotošopira sebe i na preskupim destinacijama i u brendiranim „krpicama“, i da u stvari ništa od onoga što objavljuje i plasira u javnost nije realno i istinito.\nIako je Morana navela da poseduje nekretninu u elitnom delu Londona koji se zove Kensington, poznati časopis tvrdi da ona živi u predgrađu prestonice Velike Britanije, a koja je poznata pod imenom Surej, a da je adresa u Londonu na kojoj Morana navodno stanuje, u stvari adresa ličnog knjigovođe Jože Palca, Kristofa Lindkrofta.\nKada su fotošopirane slike u pitanju, magazin je naveo nekoliko primera – kada je Morana na „Instagramu“ navela da se nalazi u kafiću „Harrod’s chocolate bar“ u Londonu, u stvari se fotografisala u kafeu „Finjak“ u Vlaškoj; zatim, kada se poznata modna blogerka nalazila po svojim slikama u Firenci u jednom luksuznom hotelu, ona je zapravo sliku „preuzela“ sa tuđeg profila, i samo sebe „uklopila“ u enterijer; dalje se navodi, da kada Morana ode u hotele u Londonu, ona se najčešće po rečima pomenutog časopisa koji ju je „raskrinkao“, slika kako pije kafu u predvorju ili baru hotela, a za šta su dokaz njene slike u kojima je ona u pidžami i sobnim papučama sišla na kafu, koju pak navodno „pije u svojoj luksuznoj hotelskoj sobi“.\nDa li su u pitanju činjenice, ili samo pokušaj da se mlada dizajnerka diskredituje, nije poznato, ali svakako je brojnim čitaocima poznatog hrvatskog časopisa bilo zabavno da se barem na trentak „naslađuju“ Moraninim lažnim sjajem, te da budu srećni što je i ona obična žena, a ne uvek savršena i doterana, kakvom se na svom profilu i predstavlja.\nPrivatni život Morane Mamić\nMorana je iz braka sa Zoranom Mamićem, dobila sina, koji danas ima 15 godina, i za koga se u medijima spekuliše da je rođen kao osoba sa hendikepom, te da se Morana o njemu stara još od njegovih najranijih dana.\nPosle razvoda prvog braka, Morana je iako je zadržala prezime svoga muža, svoj posao započela sama, tako što je prodala sat poznate marke „Rolex“, i sav novac uložila u svoj dizajnerski posao.\nU Gracu je upoznala svog drugog supruga, fudbalskog menadžera Jožu Palca, koji joj je taj isti sat i poklonio za osmu godišnjicu braka i za njen rođendan, i sa kojim i danas živi i uživa u braku kao i od prvoga dana njihovog poznanstva.\nPoznata blogerka i dizajnerka Morana Mamić, je inače prijateljica naše modne blog-ikone i insta zvezde Zorane Jovanović, poznatije u svetu modnih blogera pod imenom „Zorranah“.\nPrevious Post:Saša Vidić – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište\nNext Post:Hanka Paldum – Biografija 2020, Visina, Težina, Godište


EIB: Podrška Zapadnom Balkanu u projektima iz Zelene agende EU – Razvojni centar općine Kakanj\nEIB: Podrška Zapadnom Balkanu u projektima iz Zelene agende EU\nEvropska investiciona banka /EIB/ saopštila je da je u okviru svog finansijskog paketa vrijednog 1,7 milijardi evra za podršku oporavku zapadnog Balkana od posljedica pandemije kovida 19 već mobilisala više od milijardu evra.\nU saopštenju se dodaje da EIB podržava Ekonomsko-investicioni plan Evropske komisije kao korak ka većoj integraciji regionalnih ekonomija kroz održivu zelenu i digitalnu tranziciju i bolju infrastrukturnu povezanost.\nEvropska investiciona banka pozdravlja spremnost lidera zemalja zapadnog Balkana da pristupe realizaciji Ekonomsko-investicionog plana Evropske komisije, a u okviru ovog plana prioritet će biti investicije u oblastima infrastrukture, kao i projekti koji omogućavaju zelenu i digitalnu tranziciju regiona ka inkluzivnim i održivim modelima ekonomije zasnovanim na znanju.\nPredsjednik Evropske investicione banke Verner Hojer izrazio je spremnost banke Evropske unije da svojim investicijama direktno podrži sprovođenje ovih planova.\n“Grupa Evropske investicione banke, koja u svom sastavu pored EIB ima i Evropski investicioni fond /EIF/, povećaće investicije u privatni sektor i omogućiti nove finansijske instrumente za njegov razvoj u okviru novog garancijskog instrumenta EU za zapadni Balkan”, saopšteno je EIB.\nPored EIB grupe i ostali učesnici na Samitu u Sofiji spremni su da podrže realizaciju Zelene agende i pomognu stvaranje zajedničkog regionalnog tržišta na zapadnom Balkanu.\n“EIB će kao klimatska banka EU obezbijediti finansijsku i tehničku podršku za investicije koje doprinose zelenoj tranziciji regiona, uključujući postepenu diversifikaciju energetskog sektora uvođenjem obnovljivih i održivih izvora energije kako bi region postepeno smanjio emisije ugljendioksida. Ova inicijativa ima za cilj da pomogne Evropi da do 2050. godine postane prvi klimatski neutralni kontinent u skladu sa planovima iz `Zelenog dogovora` Evropske komisije”, ističe se u saopštenju.\nEIB će, kako se navodi, pojačati svoje investicije u projekte koji omogućavaju digitalnu transformaciju zapadnog Balkana.\n“Uvođenje “pametnih”, digitalnih tehnologija doprinijeće održivom i inkluzivnom rastu ekonomija u regionu. Investicije u digitalizaciju ubrzaće oporavak i razvoj privatnog sektora, poboljšati efikasnost i sposobnost javne administracije da funkcioniše čak i u izazovima poput pandemije kovida 19″, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se dodaje da će izgradnja bolje energetske, digitalne i transportne mreže koje je EIB spremna da podrži pozitivno uticati na razvoj regionalne ekonomije kroz efikasniju trgovinsku razmjenu, povećanu konkurentnost preduzeća i otvaranje novih radnih mjesta.\nPredsjednik EIB-a Verner Hojer ovom prilikom je izjavio da je glavni cilj Berlinskog procesa da omogući više investicija u zapadni Balkan, a EIB je spreman da doprinese kroz podršku Ekonomsko-investicionom planu.\n“Za našu banku je veliko zadovoljstvo da kroz realizaciju ovog plana nastavi sa unapređivanjem svoje dugoročne saradnje sa Evropskom komisijom, zemljama članicama EU, srodnim međunarodnim finansijskim institucijama i partnerima sa zapadnog Balkana. Kao klimatska banka EU, sa ambicioznim planom da doprinese borbi protiv klimatskih promjena, pozdravljamo snažnu političku posvećenost lidera zemalja zapadnog Balkana sprovođenju Zelene agende EU. Naša banka je spremna da ih podrži tehnički i finansijski u ovom zahtjevnom zadatku od ključne važnosti”, rekao je Hojer.\nOn je naveo da je inicijativa za stvaranje zajedničkog regionalnog tržišta koja je najavljena dobar primjer kako region može da ubrza reforme i poboljša ekonomski ambijent.\n“Ona je pravovremena jer nam predstoji oporavak od pandemije kovida 19. Veći protok robe, usluga, kapitala i visoko obrazovana radna snaga pomoći će da ovaj region postane još atraktivniji za investicije i trgovinu, dok će usklađivanje sa pravilima koje važe u EU stvoriti još veće povjerenje investitora u region”, dodao je Hojer.\nKomesar EU za susjedsku politiku i proširenje Oliver Varhelji izjavio je da će Evropska komisija blisko sarađivati sa svim međunarodnim finansijskim institucijama, poput EIB, kako bi se Ekonomsko-investicioni plan realizovao kroz konkretne projekte, počevši od vodećih prioriteta.\n“Plan predstavlja čvrstu bazu na kojoj možemo da gradimo naše zajedničke ciljeve ka stabilnijem, prosperitetnijem Zapadnom Balkanu i ubrzamo njegov put ka evropskim integracijama. On može da promijeni ekonomski ambijent regiona u narednih četiri do pet godina”, istakao je Varhelji.


MILIJARDER KUPIO „PERUTNINU“ PTUJ – Slobomir – Internet, Radio i TV stanica ; najnovije vijesti iz BiH i regiona\nPočetna / REGION / MILIJARDER KUPIO „PERUTNINU“ PTUJ\nMILIJARDER KUPIO „PERUTNINU“ PTUJ\n27. септембра 2018.\tREGION, VIJESTI Ostavite komentar 257 Pregledi\nRegionalnu kompaniju „Perutnina“ Ptuj, koja svoje pogone ima i u Brezi i Srpcu, kupila je ukrajinska grupacija MHP, iza koje stoji Jurij Kosjuk, ukrajinski milijarder sa „Forbesove“ liste.\n„Slovenačka industrija jekla“ (SIJ) pokrenula je proces prodaje svog udjela od 91 odsto u „Perutnini“ Ptuj, a prema informacijama ljubljanskog „Dela“, „MHP je ponudio daleko najvišu cijenu, koja zasad nije poznata“. MHP je jedna od vodećih kompanija u međunarodnoj poljoprivrednoj i prehrambenoj industriji, a u ovoj grupaciji nisu skrivali želje za širenjem, te su tokom ovog mjeseca najavili kupovinu kompanije u EU koja se bavi preradom mesa ili peradi. Kosjuk je, inače, i 2014. godine, tokom turneje po više evropskih država, imao namjeru i razgovarao o kupovini „Perutnine“ u Ptuju.\nU posljednje tri godine „Perutnina“ je bila u rukama ruskog kapitala kroz SIJ grupu. Ona se sastoji od 19 kompanija u četiri zemlje – Sloveniji, Hrvatskoj, BiH i Srbiji. Proizvodnja i prerada mesa piletine i ćuretine čini 90 odsto proizvodnog programa „Perutnine“ Ptuj, a proizvode prodaju u više od 20 zemalja, uključujući i tržišta Bliskog istoka.\nU grupaciji MHP su osigurali ovim da „Perutnina“ Ptuj dobije dugoročnog strateškog partnera, te očekuju da će saradnja donijeti prednosti proizvođačima i zaposlenima, a prema njihovoj procjeni, uticaće i na peradarsku industriju u regionu Balkana.\nFaruk Hadžić, makroekonomski analitičar, kaže da promjenom vlasničke strukture ne bi trebalo da dođe do nekih negativnih efekata.\n„Očito da ako je kupljena jedna cijela grupacija koja veoma dobro posluje, u najmanju ruku se može očekivati da će zadržati postojeće kapacitete, a to je ono što bi nas za tržište BiH trebalo da zanima. Sigurno da oni imaju i planove i da dodatno prošire svoje kapacitete“, rekao je Hadžić.\nProizvodni pogoni u Brezi i Srpcu zapošljavaju 2.000 radnika, sa brojem zaposlenih, kooperantima i dobavljačima. „Perutnina“ u Brezi ima 316 stalno zaposlenih, dok „Perutnina“ u Srpcu, koja proizvodi meso peradi, zapošljava 240 radnika, a ima i 103 kooperanta. U obje kompanije je prije nekoliko mjeseci investirano šest miliona KM (pet miliona KM u Brezi i milion KM u Srpcu), kako bi se ispunili uslovi za dobijanje EU izvoznog broja.\nPojedini radnici u Srpcu se nadaju da će dolaskom novog vlasnika imati još bolje uslove za rad, te očekuju i moguće proširenje proizvodnje u BiH zbog jeftinije radne snage.\n„Perutnina“ Ptuj tokom prošle godine proizvela je više od 82.000 tona mesa peradi i više od 29.000 tona pilećih kobasica, dok je prošle godine ostvarila prihod od oko 257 miliona evra, što je za 4,8 odsto više nego u 2016. godini.\nPrihodi grupacije MHP u prvoj polovini ove godine povećani su za 16 odsto, na 694 miliona dolara, a proizvodnja peradarskih proizvoda porasla je za sedam odsto, na nešto manje od 308.000 tona. Većina od toga je izvezena, dok je prosječna cijena prodatog pilećeg mesa ove godine porasla za čak 21 odsto.\nPrethodni NOVI UDAR NA DŽEP: GORIVO U SRPSKOJ PONOVO POSKUPLJUJE\nSljedeći ZAPADNI BALKAN STIŽE NA NIVO EU ZA 33 GODINE?


UNHCR za bezbedniji smeštaj za tražioce azila i decu u Srbiji\nMigranti u Srbiji, u blizini granice sa Hrvatskom\nAgencija Ujedinjenih nacija za izbeglice (UNHCR) saopštila je da neki tražioci azila i izbeglice u Srbiji, uključujući i mnogu decu, i dalje borave zajedno sa migrantima u gusto naseljenim kolektivnim centrima.\n„Usled toga, mnogi tražioci azila izgubili su posao u srpskim preduzećima, a njihova deca ne mogu da prate časove na daljinu koje drže lokalne škole. Kao u Grčkoj i u drugim zemljama, UNHCR je spreman da podrži Srbiju da tražiocima azila i nepraćenoj deci, kao i deci odvojenoj u putu obezbedi bezbedniji alternativni smeštaj”, navodi se u saopštenju UNHCR-a dostavljenom Radiju Slobodna Evropa.\nU UNHCR se navodi da ta organizacija „uvažava i snažno podržava napore vlasti Srbije da osiguraju da nijedna izbeglica niti tražilac azila ne budu inficirani virusom”.\n„Agencija je takođe spremna da pomogne Vladi da uspostavi sve neophodne zdravstvene mere potrebne za nastavljanje registracije zahteva za azil i azilnih procedura, uključujući i delotvoran pristup osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita, u skladu sa domaćim i međunarodnim pravom”, navodi se u saopštenju.\nEU Srbiji šalje pomoć za smeštaj migranata\nPodsećamo, skoro devet hiljada izbeglica, migranta i tražioca azila u Srbiji nalazi se u potpunom karantinu u kampovima širom zemlje od uvođenja vanrednog stanja 15. marta, a kampove obezbeđuje vojska. Prema saopštenju Komesarijata za izbeglice Srbije, ove mere su uvedene radi sprečavanja širenja korona virusa među migrantskom populacijom.\n‘Na ispitu ključni principi zaštite izbeglica’\nUNHCR u saopštenju navodi da je pandemija korona virusa u svetu produbila stradanje ljudi koji beže od ratova, sukoba i progona.\n„Na ispitu su ključni principi zaštite izbeglica – ali ljudima koji su primorani da beže od sukoba i progona ne bi trebalo uskratiti bezbednost i zaštitu pod izgovorom reagovanja na virus, a ne smeju biti ni posledica takvog reagovanja”, rekao je Filipo Grandi, Visoki komesar UN za izbeglice, a saopštava UNHCR.\nUNHCR, Agencija UN za izbeglice procenjuje da je do sada 167 zemalja potpuno ili delimično zatvorilo svoje granice da bi sprečilo širenje virusa. Najmanje 57 zemalja ne pravi izuzetak kada su u pitanju osobe koje traže azil.\n„Dok se u mnogim delovima sveta nastavljaju ratovi i nasilje, takve mere praktično suspenduju pravo ljudi da traže azil. Oni koji su u potrazi za sigurnošću i skloništem bivaju odbijeni na kopnenim granicama ili na moru i vraćeni ili prebačeni u druge zemlje u kojima postoji ozbiljna pretnja po njihove živote ili slobodu”, saopštava UNHCR.\nU saopštenju se navodi i da nacionalne mere za sprečavanje širenja virusa imaju dalekosežne posledice.\n„Primećujemo neproporcionalno korišćenje imigracionog pritvaranja, porast opasnosti od seksualnog nasilja, diskriminatorne restrikcije pri pristupu zdravstvenim i socijalnim uslugama i dramatičan gubitak sredstava za život koji guraju mnoge izbeglice i druge na margine društva, dublje u bedu i siromaštvo”, navodi UNHCR.\nOva organizacija je pozvala države da upravljaju restrikcijama na granicama na način koji takođe obezbeđuje poštovanje međunarodnih ljudskih prava i standarda zaštite izbeglica, uključujući i putem karantina i zdravstvenih pregleda.\n„Karantin može biti legitimno ograničenje prava na slobodu kretanja pod uslovom da ispunjava međunarodne standarde ljudskih prava. Nasuprot tome, briga za zdravlje ne opravdava sistematsku ili proizvoljnu upotrebu imigracionog pritvaranja”, navodi se u saopštenju i dodaje da je zahteve za azil moguće procesuirati i daljinski.


M. K. 4. februara 2017. 07:16\nMasovni protesti nastavljeni su i večeras u Bukureštu i dvadesetak gradova u Rumuniji gde su se, treći dan zaredom, okupile desetine hiljada građana zahtevajući ukidanje uredbe kojom se dekriminalizuju mnogi slučajevi korupcije.\nNa demonstracijama u Bukureštu, na Trgu Viktorija, koje je obezbeđivala žandarmerija, nije bilo nikakvih incidenata, javlja izveštač Tanjuga sa lica mesta.\nUčesnici protesta, u izjavama, ističu da iza njih ne stoji nijedna politička stranka.\nOni najavljuju da će nastaviti da se okupljaju i narednih dana i očekuju da će za vikend na demonstracijama biti još više ljudi na Trgu Viktorija.\nReč je uglavnom o mladim ljudima, a mnogi demonstranti su sa sobom poveli decu.\nUčesnici protesta, sagovornici Tanjuga, kažu da od rumunske vlade očekuju da povuče spornu uredbu, ali ističu da ne traže prevremene izbore.\nOni napominju da je očigledno da je uredba sporna, jer je doneta noću, i nadaju se da će njihov protest nešto promeniti i da će se pokazati da građani imaju moć da nateraju vladu da promeni mišljenje.\nDemonstranti su nosili rumunske zastave, transparente sa natpisima „Moć narodu“ i „Ne nasilju“. Jedan od učesnika protesta držao je krst na kome je pisalo „Pravda za Rumuniju“, a iza njega je bio mrtvački sanduk, kao simbolična poruka da se uredbom vlade „sahranjuje pravda“.\nTokom dana, rumunski ombudsman Viktor Čorbea, koji je prvobitno podržao vladinu uredbu o korupciji, promenio je mišljenje i najavio da će pred Ustavnim sudom osporiti taj dekret koji je izazvao veliko nezadovoljstvo građana i masovne proteste u više gradova te zemlje.\nProtiv uredbe se izjasnila i Unija mađarskih demokrata, koja formalno podržava vladu. Pored toga, borbi protiv korupcije podršku je dala i uticajna Rumunska pravoslavna crkva.\nUredba vlade, doneta pre tri dana, koja podrazumeva i nacrt zakona za pomilovanje osuđenih osoba, kritikovana je kao najveće odstupanje od antikorupcijskih reformi, od 2007. godine, kada je Rumunija postala članica EU.\nprotestirumunijauredba vlade Rumunijekorupcija\nDW o beogradskim protestnim šetnjama (video, foto)\nHoće li Balkan biti razočaran?


prodaja Archives - Page 4 of 5 - AUTOMOBILI\n23/01/2020 3:56:50 PM\nNASLOVNA / Arhiva tagova za: prodaja (strana 4)\nNov je koštao preko milion dolara, a znali smo da će i vremenom njegova cena samo da raste. Dve godine nakon lansiranja LaFerrarija, jedan od vlasnika iz SAD već je odlučio da ga proda i pokuša da na njemu zaradi milione. Vlasnici Ferrarija LaFerrari spadaju u grupu odabranih s obzirom …\nU periodu od januara do juna, proizvođač iz Riselshajma isporučio je kupcima u Evropi 582.300 vozila. Rast prodaje u prvom polugodištu postignut je pre svega zahvaljujući povećanju tražnje za modelima Mokka, Corsa i Adam. Samo u junu, na evropskom tržištu prodato je 118.600 Opelovih vozila, što je porast od 9 …\nFerarri Testarossa iz serije Miami Vice na aukciji\nVreme je za Ray-Ban Aviator naočare, Armani jaknu i skok u Testarossu iz 1986. Zapravo, ovu fantaziju će ispuniti onaj ko uspe da pobedi na aukciji za ovaj legendardni Ferrari. Aukcija će se održati 15. avgusta ove godine, a Testarossa iz popularne serije ima 4.9-litarski sa 12 cilindara koji razvija …


SARAJEVO – Direktna strana ulaganja u BIH su pre desetak godina iznosila oko milijardu evra godišnje, a danas su ona na nivou od 350 do 400 miliona evra, rekao je Tanjugu predsednik Veća stranih investitora u BiH Branimir Muidža.\n“U poslednjih desetak godina imamo pad direktnih stranih investicija. Nažalost, nismo u prilici da privučemo kapital koji je preko potreban BiH. Sarajevo biznis forum je dobra prilika da sagledamo ideje i koje zakone treba promeniti kako bi privukli ulagače”, rekao je Muidža.\nOn dodaje da je najveći broj stranih direktnih ulagača učlanjeno u Veće stranih direktnih investitora i napominje da oni svake godine pripremaju takozvanu “Belu knjigu” u kojoj daju preporuke kako da se poboljša poslovanje u BiH.\n“Kada bi se te preporuke hrabrije sprovele imali bismo veći rast BDP-a i veća zapošljavanja”, kazao je Muidža.\nNavodi da se strani investitori zalažu da se napravi takav ambijent da kapital može da se “oplodi”, a jedan od načina je transparentnost i da se dozvole izdaju u zakonom predviđenom roku.\n“Smatram da su strana direktna ulaganja itekako dobar mehanizam koji bi omogućio BIH da napravi ođednom više koraka i da preskoči nekoliko godina. Treba da skratimo procedure za dobijanje dozvola, da imamo predvidiv poreski okvir, jer danas, siguran sam da u BIH niko ne zna kako će mu izgledati obračun plate za šest ili za 12 meseci”, rekao je Muidži.\nJedan od razloga pada investicija može biti i politička nestabilnost, a Muidža kaže da je činjenica da ulagači gledaju kakve su političke prilike i da su u BiH svesni podela koje postoje i poruka koje se šalju, a nisu često pozitivne.\nMeđutim, kaže da su strani investitori koji su već prisutni u BIH “otupeli” na političke izjave i da ih je “više strah birokrata nego rata”.\nNa pitanje koje su prepreke za formiranje zajedničkog ekonomskog tržišta u regionu, Muidža kaže da su pojedine zemlje regiona u EU, druge nisu, treće treba tek da postanu kandidat i to su, ističe, objektivne prepreke.\n“Osim toga imamo različite poreske sisteme, tako da sve to onemogućava da se region smatra kao jedno ekonomsko područje”, kazao je on.\nMišljenja je da su mladi najveći kapital u regionu i da je došlo vreme da se na region ne gleda kao na izvor jeftine radne snage već obrazovanih ljudi.\n“Verujem da će i nase plate biti puno veće nego sto je to sada”, rekao je Muidža.\nEsmir Mulić direktor kompanije Workz koja, između ostalog, proizvodi sim kartice za Telekom Srbija je na pitanje o zajedničkom tržištu kazao da privrednici već sada sarađuju i naveo da su administrativni zahtevi glavna prepreka.\n“Ukoliko bi se administartivni zahtevi uskladili prema privrednicima i ubrzale procedure za obavljanje svakodnevnih poslova sve bi bilo lakše brže i jednostavnije“, rekao je Mulić i naveo da bi zajedničko tržište bilo veliki potencijal za zemlje koje su nastale raspadom bivše Jugoslavije.\nUpitan koliko takse iz Prištine prave problem privrednicima, Mulić kaže da su one sigurno jedna otežavajuća okolnost za privrednike iz BiH I Srbije, jer, kako kaže, oni sa svojim proizvodima ne mogu biti konkurentni.\n“Ukidanje carinskih nameta bi pomoglo da firme sa tih podrcuja izvoze pod istim uslovima kao ostali”, rekao je Mulić.


Auto DVD-TV DA-745 - Prodaja, Cena\nBroj ocena: 399 Ocenite proizvod Veoma mi se sviđa Sviđa mi se Onako Ne sviđa mi se Uopšte mi se ne sviđa\nŠifra proizvoda: 3668. Poslednja cena bila je: . 22500 din\nKarakteristike proizvoda: Auto DVD-TV DA-745\nAuto DVD/TV DA-745\nDVD za automobil sa potpuno automatizovanim TFT-LCD ekranom koji se uvlači u kućište uređaja\nUgrađen FM radio prijemnik za slušanje radio stanica\nUgrađen TV prijemnik (radi kao televizor)\nPušta sve: DVD, DIVX, MP3, CD, SVCD, VCD, JPEG, CD-R, CD-RW, DVD-R, DVD-RW\nOdgovara standardnom prostoru za ugradnju u automobilu - DIN dimenzija\nDimenzija ekrana: 7 inch (16:9)\nTip ekrana: Panasonic TFT-LCD\nRezolucija ekrana: 800 x 480 RGB\nBrightness: 400 Contrast: 200\nNapajanje: DC12V-15V, 2000mA\nFM opseg: 87.5-108 MHZ\n8 memorija za memorisanje radio stanica\n256 memorija za memorisanje TV kanala\nUlazi: Double-channel video input,one TV input\nDimenzije: 20 x 18.2 x 5.3 cm\nMali LCD ekran kada je glavni ekran zatvoren\nUputstvo na srpskom i engleskom jeziku\nOpis proizvoda: Auto DVD-TV DA-745\nAuto DVD/TV DA-745 je nova generacija auto uređaja koja pored standardne audio reprodukcije ima mogućnost prikazivanja vido zapisa - DVD i DivX filmova kao i prijem TV signala.\nUređaj poseduje LCD TFT ekran Panasonic dimenzije 7 inča koji se automatski uvlači/izvlači u telo uređaja (vidi sliku). Na njemu možete gledati filmove u DVD ili DivX formatu. Pored reprodukcije sa diska, uređaj poseduje mogućnost emitovanja TV signala - radi kao televizor. Da bi bilo moguće prikazivanje TV programa potrebno je posebno nabaviti odgovarajuću TV antenu koja nije sastavni deo uređaja.\nŠto se audio dela tiče, uređaj poseduje standardni radio FM prijemnik i mogućnost reprodukcije audio CD diskova kao i MP3 diskova. Snaga je 4 x 45 W.\nUređaj se može koristiti i sa uvučenim glavnim ekranom jer na prednjem panelu postoji drugi LCD ekran koji služi za traženje radio stanica, puštanje CD-ova, MP3-ojki itd.\nUz uređaj se dobija i daljinski upravljač pomoću koga je omogućena i kontrola sa zadnjeg sedišta.\nDimenzija uređaja je DIN. Iako se radi o standardnim dimenzijama, pre nego što kupite ovaj uređaj proverite da li vaš automobil ima mogućnost ugradnje auto uređaja DIN dimenzije. Uz uređaj se dobija detaljna šema za povezivanje ali je preporučljivo da ugradnju obavi stručno lice u servisima koje se bave ugradnjom auto uređaja (auto električari).\nUz uređaj se dobija uputstvo za upotrebu na engleskom i srpskom jeziku. Garancija na uređaj iznosi 12 meseci.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 3668\nSifra 3668, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 3668, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


PATOS Archives - podunavlje.info\nSMEDEREVO, 27. septembar 2020 – U okviru projekta „Ob(j)asni ko si“ večeras od 18 sati u atrijumu smederevskog Centra za kulturu biće pričane basne i tragaće se za bliskošću. „Ob(j)asni ko si“ je dramska prezentacija letnjih radionica na otvorenom za decu i mlade. Kroz pripovedanje i jezik basni tokom celog septembra tražen je odgovor na pitanje – da li distanca…\nbasne, Centar za kulturu Smederevo, Hleb Teatar, Nezavisna kulturna scena Srbije, Ob(j)asni ko si, PATOSLeave a comment\nBEOGRAD/SMEDEREVO, 11. septembar 2020 – Na otvorenoj sceni BITEF teatra na Skveru Mire Trailović u Beogradu, pozorište PATOS predstaviće u nedelju 13. septembra svoj rad na predstavi „2100: Skaska o Aski“. Predstava „2100: Skaska o Aski“, koja je imala premijerno prikazivanje u decembru prošle godine, rađena je po motivima pripovetke Ive Andrića, „Aska i vuk“, a radnja je smeštena u…\nBITEF, BITEF Prolog, PATOSLeave a comment\nSMEDEREVO, 7. septembar 2020 – Posle gotovo šest meseci duge pauze život ponovo počinje da ima smisla; pozorište ponovo radi! Ovako glasi objava pozorišta PATOS, koji je daske koje život znače zamenio zelenom travom. Radionice, koje se od prošle nedelje ponovo održavaju, deo su projekta „Ob(j)asni ko si“, koji udruženo sprovode pozorište PATOS i Hleb Teatar uz podršku Asocijacije Nezavisna…\nHleb Teatar, Ob(j)asni ko si, PATOS, radionice na otvorenomLeave a comment\n25/05/2022, 4:08 pm


APEL: Pomozimo Blaževićima da transportuju teško bolesnu majku u Srbiju (FOTO)\nBoravak Snežane Brkić (59) kćerki, zetu i unuku u Dubaiju pretvorio se u agoniju zbog iznenadne bolesti\nSvetlana i Miroslav Blažević koji žive u Dubaiju bili su presrećni kada su saznali da će im majka, odnosno tašta Snežana Brkić (59) iz Kikinde pomagati u čuvanju njihovog petogodišnjeg sina Nikole koji obožava da provodi vreme sa svojom bakom dok njegovi roditelji rade.\nMeđutim, radost zbog ovog dolaska narušila je strašna vest: gospođa Brkić je nekoliko dana po dolasku u Dubai doživela izliv krvi u mozak. Hitno je hospitalizovana, ali kako nije imala zdravstveno osiguranje, troškovi bolničkog lečenja koje Svetlana i Miroslav moraju da plate su izuzetno veliki.\nGospođa Brkić je, zbog izuzetno teškog zdravstvenog stanja, morala da provede u bolnici dve sedmice, operisana je i lekari će ovih dana dati prognoze da li bi njen transport iz Dubaija u Srbiju bio moguć i bezbedan što pre. Naime, nju još hrane „preko cevčice“, a sadašnje lekarske procene su takve da gospođa Brkić ne bi mogla da provede let u sedećem položaju, što zbog ozbiljno narušenog zdravlja, što zbog komplikacija koje bi mogle da uslede tokom leta.\nSNEŽANA BRKIĆ SA KĆERKOM I UNUKOM PO DOLASKU U DUBAI\nBlaževićima je potrebna novčana pomoć kako bi izmirili dugovanja prema bolnici, kao i logistička pomoć za obezbeđivanje transporta.\nIako je osnovna svrha humanitarne organizacije “Mali svet” iz Dubaija prikupljanje pomoći za ugroženu decu u Srbiji, oni će ustupiti svoj PayPal račun za prikupljanje sredstava, sa naznakom da je donacija namenjena za troškove lečenja i transport gospođe Snežane Brkić od Dubaija do Srbije.\nPayPal račun za donacije:\nViše o "Malom svetu" pročitajte OVDE\nVolonteri će, pored sredstava koja će sami izdvojiti, ujedno i prikupljati priloge na različitim lokacijama u Dubaiju. Više informacija pročitajte OVDE\nMolimo vas da, u skladu sa vašim mogućnostima, pomognete da gospođa Brkić što pre stigne u Srbiju.\nSVETLANA BLAŽEVIĆ S MAJKOM SNEŽANOM BRKIĆ U BOLNICI U DUBAIJU\nEngleska verzija clanka je OVDE.\nBIRO / Privatna arhiva\nPovezane teme: humanitarna akcija Snežana Brkić Dubai Svetlana i Miroslav Blažević pomoć Mali svet


Dnevnik\t11.02.2008 22:58\nProtekla sedmica donela je veoma turbulentna kretanja na domaćem berzanskom tržištu. Nakon euforične reakcije investitora posle okončanja predsedničkih izbora, usledio je novi talas pesimizma ulagača podstaknut pre svega naglim produbljivanjem političke krize. Indeks najlikvidnijih akcija Beleks 15 izgubio je 2,7 odsto na vrednosti, ponovo se spustavši veoma blizu nivoa od 2.100 poena.\nNajtrgovanija hartija ponovo je bila niška AIK banka uz promet od 292 miliona dinara. Ova akcija, pod naletom optimizma investitora, u ponedeljak je prekočila nivo od 10.000 da bi u nastavku sedmice, kao i veći deo tržišta krenula suprotnim smerom. Ova najlikvidnija akcija na tržištu okončala je sedmicu na nivou 9.412 dinara uz sniženje cene od 1,2 odsto. Solidan promet od 104,6 miliona ostvarila je beogradska Agrobanka koja se ponovo spustila oko nivoa od 22.000 dinara uz dvoprocentno smanjenje vrednosti. Ni ostale bankarske akcije nisu beležile drugačiji trend, te su listom izgubile nekoliko procenata u nastavku sedmice.\nAkcije sa A listinga, takođe su zabeležile značajne promete, zahvaljujući pre svega početku sedmice. Bečejska “Soja” bila je druga najtrgovanija hartija sa prometom od nepunih 199 miliona dinara uz rast na nedeljnom nivou od 4,4 procenta. Ova bečejska kompanija objavila je u utorak ranije odloženu dokapitalizaciju: predložena je emisija 650.000 akcija po ceni od 3.100 dinara za pravo preče kupovine i 3.445 dinara za ostale zainteresovane investitore. Pravo prečeg upisa imaju akcionari koji su upisani u knjigu akcionara na dan 19. februar. Holding “Energoprojekt” preskakao je početkom sedmice i nivo od 2.800 dinara da bi sedmicu okončao na koti od 2.590 dinara. Ova kompanija saopštila je tokom nedelje da je ugovorila posao rekonstrukcije puta u Ugandi vredan 39,5 miliona dolara. Solidan promet od 134,3 miliona dinara u proteklih pet trgovačkih dana zabeležio je i zemunski “Ikarbus”. Ova kompanija nalazi se u procesu tenderske prodaje od strane Agencije za privatizaciju koja je objavila da je produžen rok za dostavljanje ponuda za kupovinu ove kompanije do 22. februara, dok je prvobitni rok bio 8. februar. Inače, na berzi, “Ikarbus” je pao nepunih četiri procenta na nivo od 6.632.\nNa aukcijskom tržištu najviše se trgovalo beogradskom “Projektomontažom” koja je uz promet od 67,3 miliona dinara u četvrtak zabeležila istorijski maksimum na ceni od 11.200 dinara. Poslednjeg trgovačkog dana, ova akcija srozala se nepunih 20 procenata na nivo od 9.001 dinar. “Projektomontaža” se, inače, bavi projektovanjem i izvođenjem instalacija a u poslednjih nekoliko godina ova kompanija beleži značajan uzlazni trend poslovanja.


Mediji: Vlada pokreće istragu Gugla\nIzvršni direktor Gugla, Sundar Pičai i potpredsendik za Centralnu Evropu Filip Džastus na otvaranju nove kancelarije u Berlinu, 22. januara 2019.\nAmerički Sekretarijat za pravosuđe priprema istragu rada kompanije Gugl kako bi se ustanovilo da li je tehnološki gigant prekršio antimonopolski zakon, prenose američki mediji pozivajući se na dva izvora.\nPredstavnici Odseka za suzbijanje monopola u Sekretarijatu za pravosuđe i Federalna trgovinska komisija (FTC) , koje obe sprovode antimonopolske zakone, nedavno su se sastali da bi Sekretarijatu dali jurisdikciju nad Guglom, navode izvori koji su želeli da ostanu anonimni.\nPotencijalna istraga je najnoviji potez protiv Gugla od strane administracije predsednika Donalda Trampa, koji optužuje kompanije za društvene medije i Gugl da guše konzervativne glasove na svojim platformama.\nIzvršni direktor Gugla: Nismo politički pristrasni\nPrema jednom izvoru, potencijalna istraga, o kojoj je prvi izveštavao Vol Strit Džurnal, usredsređena je na optužbe da Gugl u pretragama daje prednost svojim sopstvenim kompanijama.\nPortparol Sekretarijata za pravosuđe nije potvrdio niti demantovao da se razmišlja o otvaranju istrage. Gugl je odbio da komentariše.\nIstraga Federalne trgovinske komisije\nPočetekom 2013, Federalna trgovinska komisija (FTC) je zatvorila dugu istragu Gugla, koji je dobio samo simboličnu opomenu. Pristao je da okonča praksu prikupljanja podataka i ocena svojih proizvoda sa rivalskih sajtova, kao i da dozvoli oglašivačima da izvoze podatke kako bi nezavisno procenili efikasnost svojih oglasa.\nGuglov pretraživač, YouTube, Gugl mape i druge kompanije, koje su za korisnike uglavnom besplatni ali se finansiraju kroz reklame, pretvorili su Gugl od startapa u jednu od najbogatijih kompanija na svetu za samo 20 godina. Gugl je, usput, stekao i neprijatelje, kako u tehnološkom svetu, koji se žali vlastima na dominaciju Gugla na tržištu, tako i u Vašingtonu, gde ga neki članovi Kongresa optužuju za različite probleme - od navodne političke pristrasnosti do planova za Kinu.\nNeki pozdravljaju vest\nIzvršni direktor i ko-osnivač kompanije za savete turistima - TripAdvisor - Stiven Kofer je pozdravio vest da bi Gugl mogao da se suoči sa anti-monopolskom istragom.\n“TripAdvisor je zabrinut zbog prakse Gugla u SAD, EU i širom sveta", saopštio je Kofer. "Zarad potrošača i konkurencije na internetu, pozdravljamo što su se američki regulatori ponovo zainteresovali za anti-konkurentno ponašanje Gugla.\nDemokratska predsednička kandidatkinja Elizabet Voren zalagala se za akciju da se Gugl razbije na manje kompanije, što predlaže i za ostale tehnološke gigante. Senatorka Kamala Haris, koja se takođe kandiduje za predsednicu, slaže se sa tim predlogom.\nGugl je suočen sa brojnim istragama a EU ga je, pre dve godine, kaznila sa 2.4 milijarde evra zato što je na neodgovarajući način u Evropi promovisao svoje usluge u poređenju cena.\nEU kaznila Gugl pet milijardi dolara zbog monopola\nTramp optužio Gugl da "namešta" rezultate protiv njega\nTviter trajno ukinuo naloge Džonsu i "Infovorsu" zbog zloupotrebe\nRadnici Gugla protestuju zbog zataškavanja seksualnog uznemiravanja


Nasilje nad ženama u Srbiji: Nije teško samo nasilje, već i proces posle toga - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Nasilje nad ženama u Srbiji: Nije teško samo nasilje, već i proces posle toga\n2Piše: BBC News na srpskom 25. novembra 2019. 16.50\nŽrtve često nekoliko puta moraju da ispričaju šta im se dogodilo\n„Mama, oni meni ne veruju! Zašto moram da ponavljam?“, rekla je devojčica iz Novog Sada nakon sedmog svedočenja o seksualnom uznemiravanju koji se dogodio kada se vraćala iz škole.\nAndrijana Radojčić iz udrućenja građana Atina za BBC na srpskom kaže da procesi koji traju i nestručnost službenika u procesu ispitivanja psihološki utiče na žrtvu.\n„To dovodi do toga da žrtva ne zvuči autentično, jer „ponavljanjem te priče ona pronalazi narativ kojim priča to što je preživela“, kaže ona.\nKoliko postupci traju je dogovor koji, prema sugestiji Ministarstva pravde, treba tražiti od sudova.\nKada je reč o broju žena koje su pretrpele neki vid nasilja OEBS-ovi podaci pokazuju da je reč o 1.7 milion žena.\n„Svaka druga žena u Srbiji preživela je uznemiravanje“, reči su predsednice Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorane Mihajlović.\nTo može dovesti i do posledica, kaže ona , i objašnjava da tokom procesa može doći do retromatizacije i sekundarne viktimizacije.\n„A to se često dešava zbog neosetljivosti ispitivača“, kaže ona, opisujući primerom kada ispitivač pita žrtvu šta je imala obučeno, pre nego što je napadnuta, aludirajući tim pitanjem da je „možda ona kriva“.\nNapominje da i su i žrtve slabo informisane i da „malo ko zna kada i kome treba nešto da ispriča“.\nKaže i da zbog procedure žrtve odustanu od gonjenja, „jer kada govorite i o lepom događaju toliko puta, on gubi na jačini, a kamoli o ružnom“.\n„Posebno ako ti postupci traju godinama“, dodaje.\nIstog stava je i Autonomni ženski centar koji potvrdđuje da se neretko dešava da žrtve odustaju od krivičnog gonjenja.\n„Neadekvatan odgovor institucija na nasilje nad ženama je jedan od čestih razloga zbog kojih žrtve odustaju od svedočenja ili učešća u postupku“, kažu za BBC na srpskom iz AŽC-a.\nSmatraju da u središtu svih mera koje se odnose na zaštitu nasilja moraju da budu bezbednost i prava žrtve .\nIz Ministarstva pravde kažu da tada specijalizovan nadležni policajac procenjuje rizik, obavlja razgovor sa žrtvom i napadačem.\nIako Zakon o sprečavanju nasilja u porodici predviđa obaveznu obuku policijaca, Radoičić kaže da je u praksi drugačije.\n„Iako oni dobijaju status zaštićenog svedoka, zbog procedure moraju i do 10 puta da ponove priču o onome što su proživeli“, i dodaje da je za decu još komplikovanije, jer će oni nasilje najverovatnije prvo prijaviti nekome ko radi u školi.\n„Nekima su zvonili i telefoni dok je pričala“, kaže Radoičić, opisujući koliko to mora da je bilo neprijatno za tu ženu.\n„Takođe, dobro rešenje je uvođenje posebnih službi za ispitivanje dece koja su preživela seksualno nasilje“.\n„Tako nešto se već praktikuje u Hrvatskoj“, kaže Radoičić.\n„Ovaj status se žrtvi može dati u fazi istrage i krivičnog postupka , ukoliko je ona posebno ranjiva zbog posledica koje je delo ostavilo po nju, njen uzrast, pol, zdravstveno stanje ili neki drugi razlog.\n„U tom slučaju se žrtva može saslušati u posebnoj prostoriji, čak i kod svoje kuće, od strane posebno obučenog lica i bez suočavanja sa okrivljenim. „, kažu u AŽC-u.\nPredlažu i da iskaz ćrtve bude snimnjen kako bi kasnije mogao da se koristi snimak u toku postupka, bez potrebe višestrukog ponavljanja i prepričavanja istog događaja i retraumatizacije žrtve.\nza silovanje je predviđena kazna zatvora od pet do 12 godina, dok je za teže oblike predviđena kazna od 5 do 15, a kazna za izvršeno delo prema detetu najmanje 10 godine\nKampanja „16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama“ traje do 10. decembra\nBivša sekretarica predsednika opštine Brus Milutina Jeličića Jutke, Marija Lukić je tokom dve godine, koliko je radila za njega, dobila 15.000 poruka sa telefonskog broja tog istog predsednika.\nOna je za BBC na srpskom ranije ispričala da su joj zbog posta na društvenim mrežama pretili likvidacijom, zbog koje je ona morala da obriše spornu poruku.\nŠirom Hrvatske je sredinom oktobra održano nekoliko protesta pod nazivom Pravda za devojčice.\nU znak podrške žrtvama seksualnog nasilja, koje od institucija ne dobijaju adekvatnu zaštitu.\nU većini postova sa heštegom #SegaKažuvam , nasilnici nisu bili imenovani, ali u nekoliko njih žene su javno objavile imena, ali načina na koji se seksualni napad dogodio.\nU februaru 2018. Godine, članovi nevladnih organizacija organizovali su protest „crvenih cipela“ ispred Narodnog istorijskoj muzeja u Bukureštu.\n25. novembra 2019. u 17.27\nKo ovde vrsi naslje nad zdravim razumom.Dal vam je poznato postojanje „ženske parlamentarne mreže„ pri skupstini Srbije ko to finansira i sta je cilj.Cilj je rasturanje tradicionalne hriscanske poridice. Ovo nije lako dokazati ali je moguce\n26. novembra 2019. u 01.14\nA kakvo je to nasilje nad muskarcima, kada mu zena u braku rodi tudje dete, a da on to i ne zna. Pa samo u Srbuji u svakom trecem braku zena rodi tudje dete.


NOVI ZAKON STUPA NA SNAGU: Puna primanja na bolovanju zbog deteta – Melly.rs\nRODITELjI teško bolesne dece od četvrtka će, po novom Zakonu o zdravstvenom osiguranju koji stupa na snagu, za odsustvo s posla zbog nege deteta dobijati nadoknadu u visini 100 odsto zarade, umesto dosadašnjih 65 odsto. To, međutim, važi samo za one koji tek otvaraju bolovanje, dok će svi koji su bolovanje započeli po starom zakonu, do isteka četiri meseca, koliko su po ranijim pravilima mogli da odsustvuju s posla, dobijati nadoknadu u visini 65 odsto plate, a na 100 odsto „prelaze“ tek ako im ta bolovanja budu produžena.\n– Novo pravilo važi za teška oštećenja moždanih struktura, maligne bolesti i teška pogoršanja zdravstvenog stanja – objašnjavaju u Ministarstvu zdravlja.\nU javnosti su mnogi pogrešno protumačili izmenu zakona, očekujući da će za svako bolovanje zbog bolesti deteta roditelj dobiti nadoknadu 100 odsto. U Ministarstvu zdravlja potvrđuju da to nije tako i da se odnosi samo na određena teška stanja, koja se „podvode“ pod već tri pomenute grupe. Kako objašnjavaju, neće se praviti nikakva posebna lista oboljenja zbog kojih roditelji mogu da dobijaju 100 odsto zarade na bolovanju, nego će „struka ceniti koja su to teška oštećenja moždanih struktura i teška pogoršanja zdravstvenog stanja, dok je kod malignih bolesti to sasvim jasno“.\nZa roditelje teško bolesne dece menja se i procedura otvaranja bolovanja, tako što se sada „preskače“ prvostepena lekarska komisija.\n– Predlog za bolovanje zbog brige o teško bolesnom detetu daje zdravstvena ustanova na tercijalnom nivou, u kojoj se dete leči, kao što je, recimo, Institut za majku i dete – objašnjavaju u Ministarstvu zdravlja. – Zatim izabrani lekar, pedijatar, upućuje direktno drugostepenoj lekarskoj komisiji RFZO, koja kasnije na svakih šest meseci ceni opravdanost bolovanja.\n– Prisustvo roditelja za sve vreme trajanja lečenja i materijalna sigurnost porodice jedni su od najvažnijih uslova da bi proces lečenja tekao mirno i bio uspešan. Na ovaj način sistem i država staju iza onih kojima je potrebna podrška obezbeđujući im neophodnu sigurnost i mogućnost brige o porodici, onda kada je život deteta ugrožen.\nDODATAK ZA NEGU DRUGOG LICA\nU MINISTARSTVU zdravlja kažu da nadoknada za bolovanje od 100 odsto roditeljima teško bolesne dece ničim nije uslovljena, što bi trebalo da znači da će oni i dalje moći da primaju dodatak za pomoć i negu drugog lica, koji trenutno ostvaruje 7.906 dece. Prema važećim propisima, PIO fond radi medicinsko veštačenje dece, a po predlogu centara za socijalni rad. Mesečni iznos dodatka je 10.541 dinar, a postoji i uvećano primanje koje je trenutno 28.427 dinara.


Univerzitet u Novom Sadu - DANI UNIVERZITETA U NOVOM SADU\nDANI UNIVERZITETA U NOVOM SADU\nDani Univerziteta u Novom Sadu održani su od 25. do 29. juna 2018. godine u Rektoratu Univerziteta, povodom 58. godišnjice osnivanja Univerziteta i 240. godišnjice osnivanja Norme – škole za obrazovanje srpskih učitelja, koja je preteča današnjeg Pedagoškog fakulteta u Somboru.\nProgram svečanog obeležavanja započeo je 25. juna, svečanom dodelom sertifikata učesnicima Međunarodnog festivala nauke i obrazovanja 2018, a nastavljen je narednog dana svečanom dodelom zahvalnica Univerziteta u Novom Sada institucijama, kompanijama i pojedincima koji su podržali mnogobrojne aktivnosti Univerziteta u tekućoj školskoj godini, kao i dodelom jubilarnih nagrada zaposlenima na Univerzitetu.\nCentralna proslava održana je na Dan Univerziteta u Novom Sadu, 28. juna, svečanom dodelom počasnog doktorata Univerziteta u Novom Sadu, kojoj je prethodila zajednička svečana sednica Saveta i Senata Univerziteta.\nPočasni doktorat Univerziteta u Novom Sadu je u 2018. godini dodeljen dr Dimitriju Kamaninu, direktoru Departmana za međunarodnu saradnju Objedinjenog instituta za nuklearna istraživanja u Dubni, Ruska Federacija.\nDani Univerziteta u Novom Sadu završeni su svečanom promocijom novih doktora nauka, 29. juna 2018. godine.


Lampa - MEDUZE - Limundo.com\nLampa - MEDUZE\n259 pozitivnih ocena\nMini Meduze za reklaksiranje u toku radnog vremena ili učenja. Ako Vas je stigao umor i pripala muka od posmatranja besciljnog plivanja ribica u akvarijumu, učinite dobro delo i pustite ih na slobodu, a vi počnite da otklanjate stres i monotoniju radnoga dana u izučavanju kretanja ovih meduza.\nDuo ’’pravih’’ (inače navodnici skreću pažnju da obrnuto tumačite piščeve reči) meduza pliva u okviru celokupne zapremine akvarijuma, koji menja tonalitet i boju uz pomoć LED dioda koje se nalaze u akvarijumu.\nDa navedemo i male izjave dece koji su ih po prvi put videli u prodavnici, a koje smo morali da zapišemo jer su deca najiskrenija. Ovo su standardne sa kojima se i danas srećemo: „A da li su to prave meduze“, „Da li te meduze peckaju“, „Mama, mama vidi hobotnice“ i najbolja od svih je „Miloše, Miloše dođi da vidiš ove životinje iz Matrixa (Matrix - Film). Mislimo da je ova poslednja posledica života u gradu.\nPitanje vezano za predmet: Lampa - MEDUZE.


Uručena računarska oprema predstavnicima 30 lokalnih samouprava Uručena računarska oprema predstavnicima 30 lokalnih samouprava – Personal magazin\nUručena računarska oprema predstavnicima 30 lokalnih samouprava\nSavetnik ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu u Vladi Republike Srbije Saša Pivalica i predstavnici 30 lokalnih samouprava potpisali su danas sporazume o dodeli računarske opreme koja će modernizovati…\nSavetnik ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu u Vladi Republike Srbije Saša Pivalica i predstavnici 30 lokalnih samouprava potpisali su danas sporazume o dodeli računarske opreme koja će modernizovati elektronsko vođenje matičnih knjiga.\nPivalica je tom prilikom naveo da su ove lokalne samouprave dobile ukupno 120 računara, više servera i štampača, uz napomenu da je ovo prva faza dodele računarske opreme nabavljene iz projekta Ministarstva za telekomunikacije i informaciono društvo “Modernizacija lokalnih samouprava (e-uprava)“, koji vredi približno 18 miliona dinara.\nOn je izrazio očekivanje da će zakon o matičnim knjigama, koji će regulisati tu oblast i olakšati izdavanje dokumenta, biti usvojen na jednoj od narednih sednica Skupštine Srbije.\nPrema njegovim rečima, jedna od novina Predloga zakona o matičnim knjigama je izdavanje izvoda iz matičnih knjiga u opštinama ili gradovima bez obzira na mesto vođenja matičnih knjiga.\nPivalica je objasnio da je uspostavljanje informacionog sistema, odnosno prevođenje matičnih knjiga u elektronski oblik osnovni preduslov za uprošćavanje procedura i smanjivanje čekanja pred šalterima gde se oni pribavljaju.\nPrimenu ove odredbe zakona u praksi omogućiće stvaranje jedinstvenog informacionog sistema koji predviđa modernizaciju lokalnih samouprava, naglasio je Pivalica i naveo da je važeći zakon – donet 1990. godine – prevaziđen, pogotovo na polju primene informacionih tehnologija.\nOn je podsetio na to da je dobijanje izvoda bez obzira na mesto rođenja s uspehom testirano u Beogradu, gde su se izvodi iz matičnih knjiga opštine Savski venac izdavali i u drugim opštinama.\nPotpisivanju sporazuma prisustvovali su i državni sekretar Ministarstva za telekomunikacije i informaciono društvo Boris Barjaktarović i predsednik Stalne konferencije gradova i opština i opštine Novi Beograd Nenad Milenković.\nUručena računarska oprema predstavnicima 30 lokalnih samouprava was last modified: December 12th, 2008 by Redakcija\nStandardizacija u sistemskom i softverskom inženjerstvu\nNovo radno vreme Prometric testing centra


NATO za mir na Balkanu: Ako bude trebalo, sprečiće međuentičke sukobe\nNATO je spreman da operativno interveniše na Balkanu kad to bude potrebno kako bi sprečio međuetnički sukob i promovisao sigurnost i stabilnost, piše u tajnom dokumentu NATO o situaciji na zapadnom Balkanu. Dokument je navodno raspravljen i usvojen… »\nPolitika: Tajni dokument: Nato spreman da interveniše na BalkanuPravda: Tajni dokumenti otkrili: NATO spreman da interveniše na Balkanu!još 5 povezanih\nGejts okuplja milijardere, poklanjaju novac\nSuosnivač Majkrosofta Bil Gejts okupio je grupu od nekoliko najbogatijih ljudi sveta koji će pokloniti više od milijardu dolara oblast čiste energije. Foto:B92.net Gejts, najbogatiji čovek na svetu, okupio je milijardere koji će pokloniti svoj novac… »\nPress: Gejts dao milijardu dolara za borbu protiv globalnog zagrevanjaGde investirati: Bill Gates ulaže milijardu dolara za čistu energijujoš 4 povezane\nCiboni abaligaški obračun u Ligi šampiona - Megi peti poraz u nizu, dominacija Slavice\nSrpski tim u padu forme, nije pomogla dobra igra Radeta Zagorca - 87:77. Mega Leks nikako da zajaše talas pobeda u ovoj sezoni. Sada je zapravo u jako lošoj seriji od pet poraza u svim takmičenjima, a poslednji poraz tim Dejana Milojevića doživeo je… »\nMondo: Novi poraz Mege, pobede Partizanovih rivalaHot sport: FIBA liga šampiona: Mega Leks izbegao debakl u Zagrebu, ali ne i porazjoš 4 povezane


Akcija dobrovoljnog davanja krvi biće održana u Belotiću 15. avgusta\n13.08.2015 Akcija dobrovoljnog davanja krvi biće održana u Belotiću 15. avgusta\nAkcija dobrovoljnog davanja krvi u Belotiću 15. avgusta\nOpštinska organizacija Crvenog krsta Bogatić, nakon letnje pauze, organizovaće akciju davanja krvi u Belotiću, u subotu 15. avgusta u periodu od 9-14 časova. Mesne organizacije Crvenog krsta Belotić, uz susednu organizaciju iz Metkovića, tradicionalno uspevaju da okupe najveći broj dobrovoljnih davalaca u odnosu na ostala sela u opštini Bogatić.\nDo kraja ove godine u Crvenom krstu planiraju organizovanje 20 akcija davanja krvi. Do sada je sprovedeno 9, u kojima je učestvovalo preko 500 davalaca. Prikupljeno je 412 jedinica krvi, a prosek po akciji je oko 45. U Crvenom krstu očekuju da će do kraja godine u svim akcijama biti prikupljeno preko 1000 jedinica dragocene tečnosti. Sledeća akcija biće organizovana u Metkoviću 19. avgusta.\nVi ste posetilac br: 11 355 030


"Okrene leđa... kao ima neka posla, a kada ga uzmeš i okreneš naopačke, uživa da mu češkaš stomak, raširi se i opusti", jedan je od komentara na društvenoj mreži Tviter ispod snimka ježa.\nPostali su prava atrakcija, a po komentarima se zaključuje da ih stanari viđaju često kako se šetaju u blizini zgrada i da nema osobe koja ne smatra da su u potpunosti preslatki.\n"DŽEKI NAM JE BILA KAO ČLAN PORODICE" Stanari zgrade na Novom Beogradu na neobičan način čuvaju uspomenu na omiljenog psa\nA da li bockaju? I o tome se komentarisalo.\n"Neće, ne može... Iglice su samo štit... Ako ti pritisneš jako, onda je problem po tebe... Nosići su im sjajni, samo se mrdaju", stoji u komentarima.\nA ako se ježići odluče da se za stalno nastane u ovom kraju, mogli bi da postanu i njegovi počasni stanovnici.\n"Konjarnik da menja ime u Ježarnik, ionako više nema konja", predložio je jedan korisnik Tvitera.\nMISTERIOZNI KOMBI Otkrivamo ko i zašto iz vozila sa rotacijom BACA KOKOŠIJE GLAVE PO ULICAMA (VIDEO)\nAko prošetate Ulicom Vase Čarapića, nadomak Narodnog muzeja, možda na prvi pogled nećete primetiti ništa neobično na zgradi na broju tri. Videćete visoku, belu zgradu koja je skoro renovirana i ima blistavu fasadu koja ističe ovaj biser starog Beograda. Međutim, ako zagledate malo bolje, videćete da takva fasada nedostaje na drugim stranama zgrade koje "gledaju" na sporedne ulice.\nUŽIVO, ŽALGIRIS - ZVEZDA Crveno-beli nikako da upale, Litvanci iz serije u SERIJU


eKapija | Kanjiža ceo vek leči ljude - Banja na severu zemlje ulaže i u turizam, u 2013. počinje izgradnja akva parka\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 06.12.2012.| 14:24\nKanjiža ceo vek leči ljude - Banja na severu zemlje ulaže i u turizam, u 2013. počinje izgradnja akva parka\nIzgradnja akva parka u Banji Kanjiža počeće sledeće godine, a završetak može da se očekuje krajem 2013, najavljeno je na jučerašnjoj (5. decembar 2012.) konferenciji Turističke organizacije opštine Kanjiža.\nIako je kamen temenjac za ovaj kompleks postavljen još 2008. godine, izgradnja je prekinuta zbog nedostatka novca.\n- Lokalna samouprava opštine Kanjiža obezbedila je 6 mil EUR kolika je i vrednost ovog projekta. Tako da smo krenuli njegovu promociju i to pre svega među lokalnim stanovništvom, jer želimo da im predočimo koje su prednosti izgradnje ovog kompleksa i šta će to za njih značiti - objašnjava za "eKapiju" Ljubinka Maksimović-Taljai, savetnica direktora marketinga u specijalnoj bolnici "Banja Kanjiža" i bivša direktorka Turističke organizacije opštine Kanjiža.\nMada je prvobitno bilo planirano da se ovaj kompleks prostire na zemljištu veličine 10 ha između specijalne bolnice "Banja Kanjiža" i hotela "Lupus" i "Aqua Panon", od toga se odustalo.\n- Ovo će biti manji akva park koga će činiti 3 otvorena i 3 zatvorena bazena uz smeštajne kapacitete, a bušiće se i poseban bunar sa geotermalnom vodom i on će biti u funkciji samo ovog akva parka - dodaje Maksimović-Taljai.\nIzgradnjom novih objekata upotpuniće se turistička ponuda ove destinacije koja ostvaruje više od 100.000 noćenja i preko 1 mil EUR prihoda godišnje. Dobar deo tih prihoda ostvaruje i specijalna bolnica za rehabilitaciju "Banja Kanjiža" koja će 2013. godine proslaviti sto godina postojanja.\n- Povodom tog jubileja pripremili smo i specijalne ponude u prvih sto dana sledeće godine, pa tako nudimo 15% popusta na kompletan bolnički dan, a imamo i povoljne senior pakete namenjene penzionerima koje uključuju dva dana boravka gratis - najavila je dr Slobodanka Drndarski direktorka ove ustanove.\nAutokamp "Tiski cvet"\n(Hotel "Aqua Panon")\nInače, pored medicinske rehabilitacije stacionarnog i ambulantnog tipa, u ovom centru nude i preventivne programe osteoporoze, hotelsko-ugostiteljske usluge, velnes program, kao i usluge u oblasti kongresnog turizma i sporta. Ovaj zdravstveni kompleks čine dva hotela "Abella" i "Aquamarin" koji ima 3 zvezdice, a njihov ukupan smeštajni kapacitet je 300 ležaja. U hotelu "Aquamarin" na raspolaganju su dva zatvorena bazena sa termalnom vodom, sportska hala, teretana, teniski, fudbalski i rukomentni tereni, velnes centar i kongresna sala koja može da primi sto osoba.\n- U našem centru se primenjuje balneoterapija, elektroterapija, termoterapija, mehanoterapija, kineziterapija, a veliko interesovanje među korisnicima je podvodna ekstenziona terapija koju smo prihvatili iz Mađarske, a služi za prevenciju i lečenje degenerativnih promena na kičmenom stubu - objasnila je dr Drndarski.\nU turističku ponudu Banje Kanjiža pripada i hotel sa četiri zvezdice "Aqua Panon" koji je otvoren 2004. godine, a u prvoj polovini ove godine je proširio svoje kapacitete.\n- To su bili infrastrukturni radovi u okviru kojih smo nadogradili još šest apartmana iznad zatvorenog bazena i tako smo povećali svoje kapacitet sa 35 soba na 41 i sada imamo 9 apartmana, a ostalo su dvokrevetne i jednokrevetne sobe. U planu nam je da ovaj prostor upotpunimom kvalitetnim komadima poznatih brendova od posteljine do kozmetičkih proizvoda - kaže za "eKapiju" Radomir Zec, marketing menadžer tog hotela.\nNovina u hotelu je i spa centar koji ima otvoren i zatvoren bazen sa slanom vodom, đakuzi, finsku saunu, sobe za masažu i relaksaciju.\n- Postoje prostorije koje još nisu dobile svoju namenu, a u planu je da u jednoj od njih napravimo slanu sobu, kao i da proširimo ponudu različitim tipovima masaže - dodaje Zec.\nPored zdravstvenog turizma, hotel "Aqua Panon" je proširila svoju ponudu i kongresni turizam.\n- Od ove godine smo uvrstili i uslugu kongresnog turizma u kongresnoj sali hotela koja prima 40 osoba, a posebno bih izdvojio ovogodišnji kongres Volksbanke kojem je prisustvovalo 35 regionalnih direktora - objašnjava marketing menadžer hotela "Aqua Panon".\nOn je najvio i novogodišnju ponudu ovog hotela koja podrazumeva pun pansion, proslavu dočeka Nove godine i reprizu, po ceni od 15.000 do 21.000 dinara za 3 odnosno 5 noćenja.\nKanjiža nudi i zdravstveni, kongresni, nautički, lovni, ali i kamping turizam, a samo ove sezone je zabeležila posetu od 4.000 kampera iz Srbije i inostranstva, posebno iz Holandije i Belgije.\nOd sledeće letnje sezone u ponudi Kanjiže naći će se i autokamp "Tiski cvet". Kamping kompleks obuhvata prostor od 1ha, a vrednost ovog projekta je 10 miliona dinara. Sredstva su obezbedili lokalna samouprava i Ministarstvo privrede i finansija. U aprilu 2012. godne završena je prva faza ovog projekta koja je obuhvatala izgradnju osnovne infrastrukture, dok se u drugoj fazi ovaj prostor oprema sadržajima u cilju poboljšanja kvaliteta usluga kako bi sezadovoljili kriterijume za dobijanje 3 zvezdice.\n- U ovoj fazi radovi su obuhvatali označavanje kamping parcela, izgradnju dečijeg igrališta, sportskih terena, otvorenog i dečijeg bazena, restorana domaće hrane i svi sadržaji prilagođeni su ljudima sa hendikepom - objašnjava Maksimović –Taljai.\nOna je najavila da će državni sekretar za turizam u Ministartstvu privrede Goran Petković 27. decembra 2012. godine posetiti ovaj kamping prostor i označiti završetak druge faze radova na ovom projektu.\n- Naši naredni koraci bi bili da početkom sledeće godine podnesemo zahtev za kategorizaciju, kako bi se ta procedura završila pre letnje sezone za koju planiramo otvaranje auto-kampa "Tiski cvet" - zaključila je Maksimović –Taljai.\nTuristička organizacija opštine Kanjiža\nMinistarstvo privrede i finansija\nakva park Banja Kanjiža\nspecijalna bolnica Banja Kanjiža\nLjubinka Maksimović Taljai\npreventivni programi osteoporoze\npodvodna ekstenziona terapija\nauto kamp Tiski cvet


Junker: Srbija zna kuda treba da ide - European Western Balkans\nAutor EWB 26. 02. 2018. 26. 02. 2018.\nBEOGRAD – Predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker izjavio je večeras da je Srbija zemlja kandidat za članstvo koja je najviše napredovala u pristupu EU.\n“Srbiji nisu potrebne lekcije i Srbija zna kuda treba da ide i koji je put u budućnost. EU nije ekonomski konglomerat, to je zajednica koja se stara za dobrobit građana, a to je pre svega zajednica vrednosti”, rekao je Junker i dodao da EU želi da “ima” dobru saradnju sa prijateljima u Srbiji.\n“Mi zelimo da imamo dobru saradnju sa prijateljima iz Srbije”, poručio je Junker.\n“Srbija i EU će zajedno imati tolike prilike za razvoj. Državnici prolaze, ali narodi ostaju”, rekao je predsednik Evropske komisije.\nJunker je rekao da Strategija podrazumeva šest oblasti na kojima Srbija treba da radi na putu ka EU.\nUkoliko je potrebno razviti Akcioni plan i to ćemo uraditi, ali, radićemo zajedno sa Srbijom, poručio je Junker.\nDačić: Cilj je puna integracija Srbije u EU\nEWB SCREENING 24. 04. 2021. 26. 04. 2021.


SNP: Ne može se više tolerisati kršenje evropskih standarda kada je u pitanju vladavina prava | Aktuelno\nSNP CG očekuje da će sa izborom nove vlasti doći i do prijeko potrebnih promjena u sudskom sistemu i da će se otkloniti kamen koji već dugo spotiče Crnu Goru na njenom putu ka EU\nOdluka Sudskog savjeta da ponovo imenuje predsjednika Osnovnog suda u Kotoru Branka Vučkovića na tu poziciju, osmi put za redom, naišla je na negodovanje domaće javnosti, ali i na kritiku Evropske komisije, saopšteno je iz SNP-a.\nTako je, podsjećaju, portparolka Evropske komisije Ana Pisonero Hernandez izjavila da Crna Gora, da bi napredovala na putu ka Evropskoj uniji, treba da ostvari dalji napredak, a ne nazadovanje u sprovođenju reforme pravosuđa, kako bi ispunila privremena mjerila za poglavlje 23.\n“Ovo je jasna poruka Evropske unije čelnicima pravosudnog sistema Crne Gore da se više ne može tolerisati kršenje evropskih standarda kada je u pitanju vladavina prava”, navode u SNP-u.\nPodsjećanja radi, u nekoliko poslednjih izvještaja EK je ukazivala da odluke Sudskog savjeta o ponovnom izboru predsjednika sudova na najmanje treći mandat izazivaju zabrinutost u pogledu načina na koji Savjet tumači slovo i duh ustavnog i zakonodavnog okvira.\n“Osim toga, ove odluke su u suprotnosti i sa preporukama GRECO-a o nezavisnosti pravosuđa, čije se ispunjavanje zahtijeva od Crne Gore”, navode u SNP-u.\nSNP: Nadležni organi da učine sve da prestanu pritisci na novinare\nPOLITIKA Aktuelno - 23.01.2021-13:37\nSocijalistička narodna partija Crne Gore čestita svim poslenicima javne riječi 23. januar, Dan novinara Crne Gore, uz nadu da će im sloboda izražavanja, borba...


Hilari Klinton uskoro objavljuje kandidaturu?\nAmerički mediji izveštavaju da će Hilari Klinton u nedelju zvanično saopštiti da se kandiduje za predsednički položaj na izborima 2016.\nIzvori bliski bivšoj državnoj sekretarki su danas saopštili medijima da će ona najaviti svoju kampanju za predsedničkog kandidata Demokratske stranke putem video snimka koji će biti postavljen na društvene medije. Takodje su saopštili da će Hilari potom posetiti ključne države u kojima se glasa medju prvima, uključujući Ajovu i Nju Hempšir.\nTo će biti drugi pokušaj Hilari Klinton da osvoji predsednički položaj, pošto u tom nastojanju nije uspela 2008., kada je Barak Obama osvojio nominaciju stranke i potom postao predsednik.\nHilari Klinton se ovog puta smatra velikim favoritom za nominaciju Demokratske stranke.\nNedavna anketa Galupa ukazuje da 50 odsto ispitanika ima povoljan utisak o Hilari Klinton, u poredjenju sa 39 odsto onih koji je ne vide u povoljnom svetlu. To je najpovoljnije gledište javnog mnjenja prema bilo kom potencijalnom kandidatu.\nUkoliko bude izabrana bivša prva dama Amerike će biti prva žena predsednik Sjedinjenih Država. Na republikanskoj strani senatori Ted Kruz i Rend Pol su najavili svoje kandidature za predsedničku nominaciju svoje stranke, dok će im se, prema očekivanjima, senator Marko Rubio pridružiti u ponedeljak. Medju drugim očekivanim republikanskim kandidatima su bivši guverner Floride Džeb Buš i guverner Viskonsina Skot Voker.


5 bizarnih zelenih proizvoda | ICT Časopis\nPočetna /5 bizarnih zelenih proizvoda\n1. Lampa koja radi na krv\nKada se dizajner Majk Tompson zapitao šta bi bilo kada bi struja koštala direktno pojedinca izmislio je lampu koja radi na krv. Ovoj lampi za jednokratnu upotrebu potrebna je kapljica krvi da bi se aktivirala – lična žrtva koja će vas stvarno naterati da se zapitate. Tajni sastojak lampe je luminol, hemikalija koju koriste forenzičari da bi pronašli tragove krvi. Luminol svetli plavom bojom kada reaguje sa gvožđem u krvi.\nOva lampa definitivno može biti korisna u određenim situacijama,\n2. Bodljikava zavesa za tuširanje\nAutorka ove zavese hoće da vam pošalje jasnu poruku: „Isključite vodu inače...“ Elizabet je dizajnirala dve zavese na naduvavanje kao deo svog projekta „Moja zavesa za tuširanje je zeleni ratnik“. Jedna zavesa polako narasta da bi vas zarobila u plastici, a na drugoj zavesi rastu bodlje koje vas teraju iz kade. Ovaj inovativni i pomalo uznemiravajući projekat vam definitivno neće dozvoliti da trošite previše vode. Zaboravite na tuširanje dok ne potrošite svu vodu iz bojlera.\n3. Mašina za pravljenje toalet papira\nU vašoj kancelariji više niko neće bacati papir uz pomoć mašine Bela koza kompanije Orijental. Ova mašina pretvara običan beli papir za štampače u toalet papir u roku od 30 minuta. Sve što treba da uradite je da ubacite oko 40 papira u mašinu i za pola sata ćete imati rolnu toalet papira. Mašina seče papir, potapa ga u vodu, tanji ga i zatim suši i namotava na rolnu. Orijental kaže da je cena jedne rolne oko 12 centi. Ostaje samo pitanje gde u kancelariji imate mesta za mašinu od dva metra.\n4. Solarni bikini\nKada nosite solarni bikini možete da provedete ceo dan na plaži slušajući omiljenu muziku, a da vam se iPod ne isprazni. Endrju Šnajder je dizajnirao ovaj kupaći koristeći fotonaponske panele i USB konekciju, kao deo studentskog projekta na Univerzitetu u Njujorku. Kaže da je muška verzija solarnog bikinija u pripremi.\n5. Ekološke bombe\nEksplozivi koji se trenutno koriste u vojne i industrijske svrhe oslobađaju otrovne gasove koji mogu da zagade okolinu nakon detonacije. Da bi rešili ovaj problem, nemački naučnici su odlučili da se pozabave ekološkim rešenjima. Korišćenjem tetrazola, materijala koji energiju dobijaju od azota umesto ugljenika, napravili su dve bombe: HBT i G2ZT. Verovatnoća da će ove bombe slučajno eksplodirati je mnoga manja nego za obične bombe, a i imaju manje nusprodukata. Naravno, lakše bi bilo da samo ne bacamo nijednu bombu, ali uvek treba čestitati onima koji se brinu za životnu sredniu.


Energyobserver - SRBIJA / DRŽAVA NE POKAZUJE ŽELJU, NI VOLJU DA SE BORI S KORUPCIJOM\nSRBIJA / DRŽAVA NE POKAZUJE ŽELJU, NI VOLJU DA SE BORI S KORUPCIJOM\nPostupak protiv Srbije u Savetu Evrope zbog nesprovođenja preporuka za sprečavanje korupcije, svakako je loša vest i pokazuje da odvašnje vlasti ne ispunjavaju svoje obaveze, ocenio je u Novom danu Nemanja Nenadić, programski direktor Transparentnosti Srbija. Novinarka KRIK-a Bojana Jovanović smatra da država nema želju da se bori protiv korupcije.\nZa Srbiju i još osam država je u Savetu Evrope pokrenut postupak zbog, kako se navodi, "u celini nezadovoljavajuće" primene preporuka za sprečavanje korupcije među parlamentarcima, sudijama i tužiocima.\nReč je o preporukama Grupe zemalja protiv korupcije koja deluje u sklopu Saveta Evrope (GRECO) čiji je godišnji izveštaj objavljen u Briselu i Strazburu, uz upozorenje da je došlo do "nazadovanja u borbi protiv korupcije".\n· Vlada formirala koordinaciono telo za preporuke GRECO\nNemanja Nenadić izjavio je u Novom danu TV N1 da je to svkako loša vest, jer govori o tome da Srbija svoje obaveze nije sprovela na vreme. Naime, postupak je, kako kaže, pokrenut još u oktobru prošle godine, a sada je GRECO sumarno objavio koje sve zemlje nisu ispunile svoje obaveze dobijene još 2015. godine, a čiji je rok za ispunjenje istekao na kraju 2016.\n“Kada sve to imamo u vidu, možemo zaključiti da je odnos naše države prema preporukama međunarodnih organizacija neodgovarajuć”, smatra Nenadić i ističe da izveštaje GRECO gleda i EU koja na osnovu njih izvlači svoje zaključke o napretku zemalja kandidata u procesu evrointegracija.\nGošća Novog dana bila je i novinarka KRIK-a Bojana Jovanović koja podsetila da Savet Evrope u svom izveštaju ukazuje na značaj istraživačkih novinara u borbi protiv korupcije, a koji se u svom radu u Srbiji suočavaju sa brojnim problemima.\nPodseća da je KRIK u prethodnom periodu otrkio vezu pojedinih predstavnika vlasti sa koruptivnim radnjama, pa i sa kriminalom, ali da to nikada nije dovelo do daljih istraga.\nNavodi primere panamskih i rajskih papira, kada je nadležni državni organi nisu ni proverili postoji li pranje novca, utaja poreza ili sl. Podseća da su, posle tih globalnih istraživanja, političari na Islandu i u Španiji podnosili ostavke, jer se pominju u procurelim dokumentima, dok je srpski ministar Nenad Popović podneo četiri tužbe protiv KRIK-a zbog tekstova o njemu.\nSrbija može očekivati nove kritike\nSavet Evrope i GRECO u posebnom saopštenju ističu da je "u nekim evropskim zemljama u 2017. godini došlo do zastoja i izmena zakonskih inicijativa za pospešenje reformi prethodno pokrenutih za jačanje sprečavanja korupcije, ili se spremaju reforme koje bi mogle dovesti do kršenja normi Saveta Evrope za suzbijanje korupcije.\nNenadić smatra da se to saopštenje odnosi na pojedine evropske zemlje koje su napravile korak nazad kada je reč o poštovanju ljudskih prava, ali ne isključuje mogućnost da i Srbija dođe na udar takvih razmatranja.\nPodseća na Nacrt zakona i izmenama i dopunama Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, u kojem postoje odredbe koje bi ograničile već dostignute standarde u Srbiji.\n“Jedna od ideja je da se isključe državne firme organizovane kao akcionarska društva ili da se uvede upravni spor protiv rešenja poverenika, pa da čekamo mesecima duže da dobijemo ta dokumenta”, upozorio je Nenadić.\nOcenio je i da su promene Ustava problematične. Iako Ministarstvo pravde očekuje pozitivne ocene Venecijanske komisije na Ustavne amandmane, Nenadić smatra da se ta očekivanja baziraju na tome što se neki od predloga ustavnih izmena poklapaju sa minimalnim evropskim standardima, ali ističe i da minimum nije ono što Srbiji treba, već rešenja koja su bolja od postojećih.\nBojana Jovanović takođe je istakla značaj slobodnom pristupu informacija od javnog značaja i ističe da se KRIK u svom radu, u 90 odsto slučajeva žalio povereniku kako bi došao do dokumenata za svoja istraživanja.\nPored najavljenih izmena zakona, Jovanović upozorava i da promena na mestu poverenika može biti problematična, budući da Rodoljubu Šabiću na kraju godine ističe mandat.\nZabrinjava izostanak reakcije tužilaštva\nGosti Novog dana posebno su se osvrnuli na rad državnih organa u borbi protiv korupcije. Nenadić je podsetio da je Agencija za borbu protiv korupcije načinila neke pozitivne korake nakon što je Majda Kršikapa imenovana za direktorku, ali da je ona nakon samo dva meseca podnela ostavku bez ikakvog obrazloženja.\nNenadić kaže da Agencija najbolje funkcioniše u onom delu koji se odnosi na razmatranje u kolikoj je meri ostvarena Strategija za borbu protiv korupcije, ali da te izveštaje u Skupštini, nažalost, niko ne čita. Međutim, kada je reč o finansiranju političkih stranaka i kontroli imovine političara, postoje problemi, ističe on.\nNenadić dodaje da se ipak zna na kom državnom organu je najveća odgovornost kada se pojavi summnja da je počinjeno krivično delo – a to je tužilaštvo čija reakcija, kako kaže, najčešće izostaje.\n“Ako reakcija izostane, možemo da zaključimo da tužilaštvo ima politička ili druga neprimerena razmatranja”, upozorava on.\nBojana Jovanović smatra da država ne pokazuje ni želju, ni volju da se bori protiv korupcije. Kaže da je Agencija za borbu protiv korupcije uglavnom reagovala posle tekstova KRIK-a, ali da se posle toga ništa nije dešavalo.\n“Najbolji primer je ministar Vulin i poreklo 200.000 evra kojima je kupio stan. Agencija je utvrdila da ne postoje jasni dokazi o poreklu novca i poslala je izveštaj tužilaštvima. Taj izveštaj je stajao dve godine u fioci, i cela priča je pokrenuta nakon što su novinari KRIK-a i Insajdera postavili pitanja. Nakon 10 dana, u tužilaštvu su rekli da su završili i da nema krivičnog dela i onda je krenulo šetanje predmeta”, podsetila je Bojana Jovanović.\n05.05.2018 · GRECO / NEMANJA_NENADIĆ / KRIK / BOJANA_JOVANOVIĆ / TRANSPARENTNOST_SRBIJE / KORUPCIJA


Tanjug 25. oktobra 2021. 16:24\nHONGKONG – Međunarodna organizacija za zaštitu ljudskih prava „Amnesti internešenal“, najavila je danas da zatvara svoje kancelarije u Hongkongu, jer je, kažu, praktično nemoguće da rade slobodno, bez straha od kazne zbog zakona o bezbednosti koji je nametnula Kina.\nAndžula Mija Sing Bais, direktorka međunarodnog odbora Amnestija, rekla je da će do kraja godine zatvoriti obe kancelarije, podsećajući da je nadzor nad ovim sektorom sve oštriji i da je najmanje 35 grupa zbog novog zakona prisiljeno da prestane sa radom, preneo je Rojters.\n„Zbog atmosfere represije i stalne neizvestnosti koju je kreirao zakon o nacionalnoj bezbednosti, nemoguće je znati koje aktivnosti mogu da dovedu do krivičnih sankcija“, dodala je Baisova.\nPortparol Biroa za bezbednost u vladi Hongkonga rekao je da svaka osoba ili organizacija mora da poštuje zakone Hongkonga i da zakon o o bezbednosti poštuje ljudska prava.\nU prošlosti, Hongkong je bio jedan od centara nevladinog sektora u Aziji jer je mnoge privlačila vladavina prava i široka autonomija ovog grada, što je bilo i zagarantovano, kada je Peking ponovo preuzeo vlast nad bivšom britanskom kolonijom, 1997. godine.\nOve godine, između ostalih, rasformirano je nekoliko sindikata, nevladinih organizacija i profesionalnih grupa, dok je deo nevladinog sektora prešao na Tajvan.\nVlasti u Hongkongu i Pekingu tvrde da zakon o nacionalnoj bezbednosti osigurava individualna prava i tvrde da su takva zakonska rešenja potrebna da bi se obezbedila stabilnost.\nPo ovom zakonu, a u oblasti bezbednosti doživotnim zatvorom mogu biti sankcionisani subverzija, secesija, saradnja sa stranim snagama i terorizam.


Mijatović i Helez: Pozivamo SDA da isključi Novalića, a on da podnese ostavku na funkciju premijera – Dijalog\nNakon što je Tužilaštvo BiH podiglo optužnicu protiv premijera FBiH Fadila Novalića i ostalih u predmetu “Respiratori”, potpredsjednici SDP-a Zukan Helez i Vojin Mijatović pozvali su na odgovornost SDA.\n“Pozivamo Bakira Izetbegovića i rukovodstvo SDA da, po ugledu na SDP, isključe iz stranke Fadila Novalića zbog podignute optužnice u predmetu ‘Respiratori'”, navodi se na početku.\nPozvali su i Fadila Novalića da odmah podnese ostavku na mjesto predsjednika Vlade Federacije BiH, a Bakira Izetbegovića da hitno podnese ostavku na mjesto predsjednika SDA i povuče se iz političkog života.\n“Ne veje snijeg da pokrije brijeg, već da svaka zvjerka pokaže trag”, navodi se u poruci koju potpisuju Helez i Mijatović.\nOva prozivka stiže nakon višednevnih napada SDA na SDP poslije izbornih malverzacija u Srebrenici gdje su trojica SDP-ovaca optužena da su “sređivala” glasove za zajedničkog kandidata srpskih stranaka Mladena Grujićića nauštrb kandidata probosanskih snaga Alije Tabakovića.\nNakon što je SIPA uhapsila Begu Bektića, Envera Hamzića i Muamera Sandžića SDP je raspustio lokalni odbor, a potpredsjednik SDP-a Saša Magazinović je podnio ostavku na tu poziciju. Iz SDP-a su se izvinili građanima poručivši da nisu imali informacije šta rade njihovi članovi u Srebrenici.


RTS :: Koncert orkestra RTS, Kolundžije i ambasadora Japana\nKultura Koncert orkestra RTS, Kolundžije i ambasadora Japana\nutorak, 30. sep 2008, 19:06 -> 21:03\nKoncert orkestra RTS, Kolundžije i ambasadora Japana\nSimfonijski orkestar i hor RTS-a pod dirigentskom upravom Milana Nedeljkovića održaće koncert u četvrtak uveče u Kolarčevoj zadužbini. Publika će premijerno imati priliku da čuje "Misu Solemnior" kompozitora Aleksandra Simića.\nPrema rečima izvršnog direktora Muzičke produkcije RTS-a Novaka Stanišića, u prvom delu koncerta dva ansambla RTS-a izvešće "Misu za hor i orkestar" mladog beogradskog kompozitora Simića, dok će u drugom delu koncerta, Simfonijski orkestar RTS-a i solista, naš poznati violinista Jovan Kolundžija, izvesti "Koncert za violinu i orkestar u D-duru" Ludviga van Betovena.\n"Japanski ambasador Tadaši Nagai je specijalni gost koncerta, kojim otvaramo novu sezonu. Nastupiće kao solista na flauti u drugom stavu "Koncerta za flautu i orkestar u Ge-duru", Volfganga Amadeusa Mocarta", rekao je Novak Stanišić.\nOn je ispričao da je ideja za ovakav početak sezone potekla od želje da se, mesec dana pred odlazak u penziju, oduže ambasadoru Nagaiu za sve što je uradio za našu zemlju.\nAmbasador Nagai istakao je da mu je žao drugih, mnogo boljih flautista koji ne mogu da nastupe u Kolarčevoj zadužbini, ali ovakvu ponudu nije mogao da odbije.\n"Nikada nisam imao muzičko obrazovanje, bez njega je sve amaterizam. Sviranje flaute mi je hobi", rekao je ambasador Nagai.\nBeogradska publika na koncertu 2. oktobra premijerno će čuti "Misu Solemnior", zvaničnu misu Vatikana, nastalu 2004. godine, u vreme obeležavanja 950 godina raskola između istočne i zapadne hrišćanske crkve, koja je do sada izvođena kao svečana "Misa jedinstva" posvećena žrtvama svih ljudskih podela.\nPrema rečima kompozitora Simića, sada je uradio orkestarsku verziju Mise koju je nedavno uručio Papi Benediktu XVI, a naša publika premijerno će čuti na koncertu u Kolarčevoj zadužbini.


Iako je Partizan imao odličnu podršu u prvom kolu u Veneciji, utakmica protiv Tofaša, mogla bi proći bez pesme sa tribine na kojoj će se nalaziti najvatreniji navijači, zbog smrti Gorana Klještana, navijača Partizana.\nIako ne bude organizovanog navijanja, sigurno je da će crno-beli imati veliku podršku protiv Tofaša. U Areni će večeras svoje mesto naći i Dragan Milosavljević. Reprezentativac Srbije i bivši košarkaš Partizana, utakmici Evrokupa trebao bi da prisustvuje kao gost Ostoje Mijailovića.\nPodsetimo, Milosavljević je zbog povrede koju je zadobio na pripremnim utakmicama, propustio Svetsko prvenstvo u Kini na kojem je Srbija završila kao petoplasirana.\nMilosavljević je član Unikahe od 2017. godine, a crno-bele boje branio je od 2010. do 2015.


DIREKTORU SIPA-E URUČENO PRIZNANJE MUP-A REPUBLIKE SLOVENIJE | Hayat.ba\nDirektor Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) Darko Ćulum održao je danas radni sastanak s policijskim atašeom Republike Slovenije u BiH Matijažom Šinkovecom.\nNa sastanku je razgovarano i o predmetima koji su važni kako za BiH tako i za Sloveniju, a odnose se na najteža krivična djela iz oblasti terorizma, organiziranog kriminala, trgovine ljudima i ilegalnih migracija, te pranja novca, uz poseban naglasak na dalje jačanje i unapređenje kako operativne tako i strateške saradnje.\nZaključeno da je dosadašnja saradnja bila uspješna, te da će u narednom periodu biti još više unaprijeđena, s akcentom na blagovremenu razmjenu obavještajnih podataka i informacija.\nPolicijski ataše Republike Slovenije u BiH čestitao je direktoru SIPA-e na imenovanju i poželio puno uspjeha u radu. Kao znak zahvalnosti na dosadašnjoj uspješnoj saradnji, direktoru SIPA-e uručio je priznanje “Zlatni znak policije” za dugogodišnju uspješnu saradnju u širenju sigurnosne kulture.\nOno predstavlja jedno od najvećih priznanja koje se dodjeljuje za dugogodišnju izuzetno važnu saradnju ili pomoć policiji Slovenije u obavljanju poslova koji se odnose na širenje sigurnosne kulture, jačanje i razvoj sigurnosti, ili za izuzetno važnu višestruku saradnju i pomoć u pojedinačnim sigurnosnim operacijama, u kojima su blisko sarađivali SIPA i MUP Republike Slovenije, saopćeno je iz SIPA-e.


Resurs Centar | „Ja sam ODVAŽNA!“\n05 nov „Ja sam ODVAŽNA!“\nObjavljeno u 14:43h u Pozivi, Vesti iz sektora\tautor\tIvana Teofilović\nBeograd, 05. oktobar 2018. godine –\nIKEA Srbija, Mastercard i Fondacija Ana i Vlade Divac započele su zajednički projekat „Ja sam ODVAŽNA!“ za podršku ekonomskom osnaživanju žena. Više informacija o konkursu, način prijave, neophodnu dokumentaciju možete pronaći OVDE.\nPočev od danas preduzetnice/ci iz cele Srbije, naročito one koji se bave proizvodnjom, moći će da se prijave na sajtu Fondacije i da predstave svoje poslovanje i planove za razvoj. Projekti s najvećim potencijalom za ekonomsko osnaživanje žena biće podržani finansijskim sredstvima koja će im omogućiti da razviju poslovanje i uvećaju zastupljenost žena u privredi.\n„Za kompaniju Mastercard, finansijska, digitalna, društvena i rodna inkluzija su ključ za izgradnju modernog i uspešnog tržišta. Preduzetnice širom sveta postižu značajne poslovne rezultate, a žensko preduzetništvo na tržištima u razvoju, kakvo je Srbija, u velikoj je meri uslovljeno potrebama, a preduzetnice se često suočavaju sa ograničenim finansiranjem i nedovoljnim pristupom uslugama. Imajući u vidu da je tek oko 40% žena u Srbiji uključeno u tržište rada, neophodno je postojanje šire društvene inicijative kojom ćemo zajednički izgraditi svest o tome šta pojedinačne porodice, lokalne zajednice i celokupna privreda mogu da dobiju od osnaživanja žena u svim fazama razvoja biznisa. Za našu zajednicu, stvaranje jednakih prilika za oba pola je – neprocenjivo“, izjavila je Jelena Ristić, direktor za tržišta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine u kompaniji Mastercard. Kao društveno odgovorna kompanija, IKEA je posvećena pozitivnom uticaju na društvo. Snažnim fokusom na osnaživanje žena švedska kompanija je već od početka rada na tržištu Srbije dostigla rodno izbalansiran odnos od 50/50% među zaposlenima, uključujući i nivo menadžmenta. Takođe, kompanija IKEA garantuje jednaku platu za isti posao i jednake mogućnosti razvoja za sve zaposlene.


Oblikujmo zajedno obrazovanje budućih generacija\nIzvor: ItRešenja.com, 20.Jan.2020, 15:28\nMicrosoft sa zadovoljstvom poziva univerzitetske studente i profesore da se prijave na „The next AI Guardians“ takmičenje, koje ima za cilj da uvede veštačku inteligenciju u obrazovanje, koristeći kreativne ideje studenata, istraživača i profesora iz više od 29 zemalja.\nImate li velike ideje koje mogu da promene budućnost obrazovanja? Želimo da vam pomognemo da ih oblikujete i da zajedno oslobodimo potencijal veštačke inteligencije za dobre stvari! Pozivamo vas da prihvatite naš poziv i doprinesete rešavanju globalnih ili lokalnih izazova u visokom obrazovanju. Oformite tim od najmanje četiri studenta i jednog istraživača, prijavite svoju ideju, a Microsoft će obezbediti mentore i vrhunske stručnjake iz oblasti...


Upravni sud je jedna od ključnih institucija u širem sistemu koji bi trebalo da obezbeđuje odgovornost izvršne vlasti, budući da je ili poslednja instanca kojoj se građani mogu žaliti (nakon neuspešne žalbe prvostepenom organu) ili jedina kojoj se mogu obratiti (u slučajevima kada je zakonom određen upravni spor kao jedini pravnilek).\nTakođe, Upravni sud ima značajnu ulogu u primeni nekoliko antikorupcijskih propisa, a ponajviše Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, koji propisuje da se protiv rešenja Narodne skupštine, predsednika Republike, Vlade Republike Srbije, Vrhovnog kasacionog suda Srbije, Ustavnog suda i Republičkog javnog tužioca ne može izjaviti žalba, već jedino pokrenuti upravni spor.\nUpravni sud je takođe nadležan za odlučivanje oodlukama Agencije zaborbu protiv korupcije (npr. u oblasti sukoba interesa ili finansiranja političkih subjekata) i Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki.\nMeđutim, građani slabo koriste mogućnost zaštite prava putem upravnog spora. Razlozi se kreću od komplikovanije procedure (u odnosu na žalbu Povereniku za informacije), nedostatka poverenja u efikasnost sudske zaštite do nedostatka znanja.\nProjekat ima za cilj jačanje odgovornosti vlasti i unapređenje okruženja za rad nezavisnih tela kroz podršku Upravnom sudu u poboljšanju transparentnosti rada, kao i građanima i organizacijama civilnog društva sa ciljem boljeg prepoznavanja uloge Upravnog suda u primeni antikorupcijskog zakonodavstva.\nRealizacija ovog projekta omogućena je uz podršku američkog naroda putem Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID). Za iznete stavove odgovornisu autori i on ne mora nužno odražavati stavove USAID-a ili Vlade Sjedinjenih Američkih Država.\nFokus grupa Niš: Pravo na pristup informacijama i njegova zaštita pred Upravnim sudom\nFokus grupa Beograd: Pravo na pristup informacijama i njegova zaštita pred Upravnim sudom


U prodaji je PC Press #232 | PC Press\n5. maj 2016. 7. april 2017. Voja Gašić\nKakvo je srpsko tržište poslovnog softvera, šta nude nova ERP rešenja i zašto sve češće prelaze u oblak kao SaaS rešenja, samo je jedna od zanimljivih tema novog izdanja časopisa “PC”. Poklonicima zdravog života preporučujemo istrčavanje do najbliže trafike gde vas čeka papirno izdanje.\nAko vas više zanima hardver, tu je zvezda meseca – HTC 10, zatim lep Qnap multimedijalni NAS za kuću, fini telefon Lenovo Vibe X3, lep izbor novih poslovnih laptopa, te novi i brži Ubiquiti WiFi ruteri. Za one koji vole outdoor aktivnosti, prenosimo naša prva iskustva s upravljanjem i snimanjem pomoću drona.\nBeograd je prošlog meseca bio hardverski centar sveta, na Hackaday su nastupali i “naši”, a elektronski bedž je pravio lično Voja Antonić.\nNajzad, za sve koji završavaju srednje obrazovanje, spremili smo pregled viših i visokih škola, te fakulteta na kojima se izučava ICT i srodne oblasti. Pored očiglednog motiva kao što je zanimljiv i solidno plaćen posao, dokazano je da su IT eksperti uvek dobro raspoloženi, najbolji drugari i vanvremenski ljubavnici (ovo poslednje nije odobrio urednik, ali sva relevantna istraživanja ukazuju da je tako).\nPročitajte i: Genesis oborio svetski rekord u simultanoj kontroli dronova\nTagovi: dronovi, ERP, hackaday, PC Press, PC Press #232, poslovni softer\n← ITkonekt 2016 – Od mitskih bića do holograma – najveći IT događaj u Srbiji\nIstraživanje Kaspersky Lab-a – jedan od pet korisnika odriče se svoje privatnosti kada instalira novu aplikaciju →


SKGO - Statička strana\nMisija Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) je zastupanje interesa lokalne samouprave i podrška njenom razvoju kroz zajedničko delovanje članstva, uz pružanje visokokvalitetnih usluga u skladu sa evropskim standardima, sve sa ciljem da se stvore uslovi za funkcionisanje razvijene i efikasne lokalne samouprave.\nOrganizacija i sprovođenje različitih formi stručnog usavršavanja predstavlja jedan od ključnih mehanizama SKGO za podršku razvoju moderne, profesionalne i efikasne lokalne samouprave. Prateći savremene trendove u obrazovanju kao i potrebe lokalnih samouprava, SKGO je 2014. godine uspostavila platformu za e-obuke (obuke na daljinu). Ovakav vid stručnog usavršavanja omogućava uključivanje većeg broja polaznika, prilagođavanje specifičnim potrebama polaznika, kao i mogućnost stručnog usavršavanja “bilo kada, na bilo kom mestu, uz bilo koji ritam učenja”.\nElektronske obuke pokrivaju širok spektar tema koje odgovaraju na potrebe zaposlenih u gradskim i opštinskim upravama. Programi obuka obuhvataju pitanja iz sistema lokalne samouprave, lokalnog ekonomskog razvoja, zaštite životne sredine, saradnje javnog i privatnog sektora, pristupanja EU, zaštite ljudskih prava, odnosno pitanja koja je tiču dobre uprave na lokalnom nivou u najširem smislu.\nPočev od 2019. godine većina elektronskih obuka u organizaciji SKGO su obuke iz Sektorskog kontinuiranog programa stručnog usavršavanja zaposlenih u JLS koji usvaja Vlada RS za svaku godinu. Imajući u vidu da je SKGO akreditovani sprovodilac programa stručnog usavršavanja, svi polaznici koji završe obuku dobijaju elektronske sertifikate i deo su Centralne evidencije Nacionalne akademije za javnu upravu.\nOvakav način prenošenja iskustava i znanja rezultirao je dobrim odzivom polaznika, budući da je sadržaj prilagođen upravo njihovim potrebama, platforma je dostupna 24 sata dnevno, sedam dana u nedelji, a pritom je optimizovana za pristup na svim mobilnim uređajima.\nPored zvaničnog, edukativnog karaktera, platforma za onlajn obuke je mesto gde polaznici putem foruma mogu i razmeniti iskustva u radu sa kolegama iz drugih uprava i time znatno unaprediti svoja znanja i kvalitet svog rada.\nPozitivne reakcije obavezuju SKGO da kontinuirano unapređuje ponudu onlajn obuka, kao i samu platformu.\nDo sada smo realizovali 15 eObuka na sledeće teme koje je uspešno pohađalo 4500 učesnika:\nDecentralizacija i sistem lokalne samouprave u Srbiji\nDobra uprava i rodna ravnopravnost\nFinansijsko upravljanje I kontrola na lokalnom nivou\nDobro upravljanje u oblasti zaštite životne sredine na lokalnom nivou\nSektorski pristup LER-u, akreditovana onlajn obuka\nStručno usavršavanje, akreditovana onlajn obuka\nDobro upravljanje na lokalnom nivou, akreditovana onlajn obuka\nObuke i radionice koje organizujemo mogu biti prilagođene različitim ciljnim grupama ili kombinovane u višednevne obuke, a materijali mogu biti iskorišćeni kao osnova za dalji rad kako bi se odgovorilo na posebne potrebe i zahteve učesnika.\nObuke realizuju treneri/eksperti sa višegodišnjim iskustvom u radu sa lokalnom samoupravom. Bazu trenera i eksperata SKGO trenutno čini preko 150 stručnjaka za različite oblasti funkcionisanja lokalne samouprave.\nPored navedenih obuka u okviru realizacije mnogobrojnih projekata sa lokalnim i međunarodnim partnerima i donatorskim organizacijama SKGO učestvuje u realizaciji obuka i iz drugih oblasti od značaja za uspešno funkcionisanje lokalne samouprave.\nTakođe, otvoreni smo za razne druge inicijative i ideje u vezi sa stručnim usavršavanjem zaposlenih u lokalnoj samoupravi.\nOkvirni plan eObuka Stalne konferencije gradova i opština za 2021. godinu:\nOblast stručnog usavršavanja: Dobra uprava\nDobra uprava - onlajn obuka (4. kvartal)\nOblast stručnog usavršavanja: Ostvarivanje, zaštita i unapređenje ljudskih i manjinskih prava\nSocijalna inkluzija Roma na lokalnom nivou - onlaјn obuka (2. kvartal)\nRodna ravnopravnost na lokalnom nivou - onlaјn obuka (2. kvartal)\nPristupi platformi SKGO e-Obuke


Počelo trgovanje akcijama CTP-a na berzi u Amsterdamu\nTanjug 25. marta 2021. 10:22\nUTREHT/BEOGRAD – Na berzi Euronekst Amsterdam (Euronext) počelo je jutros trgovanje akcijama kompanije CTP, koja je nedavno najavila gradnju najvećeg logističkog centra u Srbiji u blizini Beograda.\nKako je saopšteno iz CTP-a, cena akcija kompanije u ponudi iznosila je 14 evra.\nUkupan kapital u emitovanim i u akcijama koje su opticaju nakon ponude čini 397.017.000 akcija, na bazi čega tržišna kapitalizacija kompanije iznosi 5,6 milijardi evra, precizira se u saopštenju kompanije koja se bavi razvojem logistickih nekretnina.\nVrednost ponude je 854,2 miliona evra, pod pretpostavkom da ne dođe do realizacije opcije naknadne distribucije sekundarno emitovanih akcija. Prodato je 61.017.000 novoemitovanih akcija, što čini 15,4 posto ukupnog broja akcija nakon izdavanja novih.\nIz CTP-a ističu da je za akcijama u ponudi vladala velika tražnja institucionalnih investitora na globalnom nivou, iymeđu ostalog i onih koji investiraju na duži rok, a koji su privučeni dobrim izgledima budućeg poslovanja.


Rasprodaje po Beogradu :: Arhiva: Kuda veceras ~ Centar za obavestavanje\nTema: Rasprodaje po Beogradu\nTrenutno vreme je: 20. Jun 2018, 20:36:59\nTema: Rasprodaje po Beogradu (Pročitano 7877 puta)\n15. Feb 2005, 02:27:23\nU beogradskim prodavnicama počelo je veliko sniženje odeće i obuće\nDžemperi 800, jakne i\ncipele oko 2.000 dinara\nNaša prestonica je ovih dana, sem snegom i ledom, pretrpana i sniženjima. Dobra vest jeste to što, sem ledenica sa krovova, padaju i cene garderobe i obuće, tako da izlozi poprimaju izgled onih u velikim svetskim metropolama, sa natpisima koji vas mame da za mnogo manje novca dopunite svoju garderobu. Prošetali smo gradom i pronašli za vas:\n1 "Todor"-sniženje dečje i ženske odeće i to do 70 odsto, tako da se dečje zimske jakne mogu naći po ceni od 1.790 do 2.390 dinara, dok termo pantalone koštaju 1.190 dinara. Od ostalih cena izdvajamo: somotske pantalone - 990, majice od 490 do 890, termo-suknje 790, dečji džemperi od 890 do 1.490 dinara, dok su cene trenerki za odrasle od 790 do 1190, a džempera 1.690 dinara.\n2 "Dizel" - farmerice se na sniženju mogu naći po ceni od 4.300 dinara, ženske bokserice koštaju 350, a majice 764 dinara. Na sniženju su još i somotske pantalone - 1.832, jakne - 6.000, džemperi - 2.963 i suknje od 3.180 dinara.\n3 "Bata"-veliko sniženje cena cipela i čizama. Od ponude izdvajamo: čizme po ceni od 8.500, polučizme - 5.600, cipele - 5.600 dinara i veoma povoljnu ponudu "kortina" cipela i čizama koje sve koštaju od 300 do 3.000 dinara.\n4 "Teranova" - otpočela je veliku rasprodaju tako da majice staju 400 dinara, džemperi 800, somotske pantalone 800, a suknje 400 dinara.\n5 "Obuća Beograd" - snizila je cene muške i ženske obuće tako da su muške cipele od 1.786 do 7.980, ženske čizme od 1.990 do 3.990 i ženske cipele od 2.160 do 6.990 dinara.\nOznake: ponuda beogr centar jul2009 jesenje kojim centru alpina cizme termo\nsneg rasp piramidi obuc yahoo suknji prodavnica garderobe rasprodaji muski


Izvor: RadioCity.rs, 05.Maj.2019, 14:05 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nNa linijama gradskog saobraćaja br. 3, 12 i 34 u navedenom periodu dolaziće do otežanog funkcionisanja, nepoštovanja definisanih polazaka i delimične izmene trasa. Takođe će biti delimično izmenjene trase na linijama prigradskog prevoza 14a ka Cerju, 15 ka Knez Selu, >> Pročitaj celu vest na sajtu RadioCity.rs << 16 ka Jasenoviku i Vrelu. Biće izmenjene i trase na linijama 17 za Oreovac, 17L za Gornju Vrežinu.\nRadovi službi javnih preduzeća u Nišu i okolini\nIzvor: Megafon.co, 06.Maj.2019, 11:39\nPlanirani radovi i obaveštenja javnih gradskih preduzeća za 6. maj.. JKP Direkcija za javni gradski prevoz Od 04. do 10.maja 2019. godine u vremenu od 09:00 do 17:00 vršiće se obustava motornog saobraćaja. Zbog stvaranja uslova za nesmetanu pripremu i realizaciju prikaza u sklopu obeležavanja...


U Službi za zdravstvenu zaštitu dece i omladine – pacijenti sa simptomima respiratorne infekcije | RTK\nU Službi za zdravstvenu zaštitu dece i omladine – pacijenti sa simptomima respiratorne infekcije\nU Službi za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Doma zdravlja Kruševac, više nedelja unazad, ujednačen je broj pregleda pacijenata koji dolaze sa simptomima respiratorne infekcije, sazanjemo od načelnice ove službe, doktorke Gordane Aleksić.\nGlavobolja, povišena telesna temperatura, stomačne tegobe i opšta malaksalost neki su od simptoma koji su poslednjih nedelja prisutni kod dečije populacije, istakla je doktorka Aleksić. Ona je navela da roditelji ne treba da odmah dolaze kod lekara ukoliko je blago povišena telesna temperatura deteta, već da sačekaju, da se na osnovu kliničke slike uradi adekvatna dijagnostika. Preporuka lekara je da se roditelji i deca starija od 12 godina vakcinišu uz poštovanje svih epidemijskih mera zaštite, kaže doktorka Aleksić objasnivši da je to najbolji način zaštite od Kovida 19.\nU dve smene 24 sata dnevno rade po dva lekara u Dečijoj kovid ambulanti, a paralelno u drugom delu Dispanzera savetovalište i deo za vakcinaciju.\nPrethodno : U kruševačkoj Gimnaziji u toku obuka nastavnika na osnovu projekta „Preduzetništvo u srednjim školama“\nSledeće : Izbori za savete mesnih zajednica – 28. novembra