» O retkim bolestima je važno češće pričati\nSvake godine, poslednjeg dana februara, u svetu se obeležava Dan retkih bolesti. Cilj je da se podigne svest o ovom pitanju i da se javnost upozna sa problemima i izazovima koje imaju osobe koje boluju od retkih bolesti, ali i njihove porodice.\nU EU info kutku u Nišu je ovim povodom održana radionica u kojoj su učestvovali roditelji dece koja boluju od neke retke bolesti i drugi zainteresovani posetioci. Razgovor je vodila defektolog Nataša Kovačević i prisutne upoznala sa mogućnostima lečenja, kao i socijalne i zdravstvene podrške.\nKao jedan od zaključaka nameće se činjenica da je vrlo teško precizicno odrediti od koje bolesti neki pojedinac boluje i da se samim tim otežava i process lečenja. Pored toga, veliki broj lekara, a posebno roditelja i šire javnosti nema dovoljno informacija o ovoj temi. Utisak sa radionice je da se o ovoj temi mora više i češće pričati i da javnost treba da bude upoznata sa tim koliko su retke bolesti zastupljene.\n“Veliki problem je što se dijagnostička testiranja rade tako da bi se dijagnostikovala određena, konkretna bolest. Ukoliko onaj ko se testira nema tu bolest, test to pokaže, ali se onda ne zna koja je bolest u pitanju“ navodi Nataša Kovačević\nPozitivno je što je napravljena nova metoda, koja se zove “sekvenciranje nove generacije” i predstavlja sveobuhvatan, genetički test. Ovim testom se očekuje da će se ubuduće bolesti jasnije i preciznije dijagnostikovati, dodaje Nataša Kovačević.\nOd otprilike 7.000 retkih bolesti koje su zabeležene u svetu, trenutno samo 250 ima šifru u međunarodnoj klasifikaciji bolesti.\nKada je reč o Srbiji, procenjuje se da oko 500.000 ljudi boluje od neke retke bolesti. U ovom trenutku u Srbiji postoji pet centara za retke bolesti, od kojih je jedan u Novom Sadu, a četiri u Beogradu.\nMeđunarodni dan retkih bolesti obeležava se pod okriljem Evropske organizacije za retke bolesti (EURORDIS)\nRadionicu u Nišu organizovali su EU info kutak i udruženje „Porodična filharmonija“ uz saradnju sa Centrom za edukaciju i socijalno uključivanje „Starija sestra“\nInostrani studenti na razmeni u Nišu\n„Na krilima knjige“ u novosadskoj Gradskoj biblioteci


Irački Kurdi osvojili autoput u blizini Sinjara, prekinuli linije snabdijevanja IDIL-a - Klix.ba\nIrački Kurdi osvojili autoput u blizini Sinjara, prekinuli linije snabdijevanja IDIL-a\n12.11.2015. u 14:26\nKurdsko Vijeće za regionalnu sigurnost saopćilo je u četvrtak da su njegovi borci zauzeli stratešku cestu u blizini Sinjara, prekidajući najbitniju liniju snabdijevanja radikalne grupe Islamska država (IDIL).\nVijeće navodi da su se pešmerga borci domogli Autoputa 47, koji indirektno povezuje dva najveća uporišta militanata - Raqqu u Siriji i Mosul u Iraku. U saopćenju se navodi da su se Kurdi domogli autoputa na dvije različite lokacije.\nDržavna televizija Iraqiyya javila je, u međuvremenu, da su kurdske pešmerge zauzele ured gradonačelnika u Sinjaru, u okviru svoje ofanzive s ciljem ponovnog osvajanja tog planinskog grada u sjevernom Iraku. Kurdski zvaničnici nisu to odmah potvrdili, prenosi AP.


Koalicija za slobodu medija upozorava da plagijat "Južnih vesti" nesmetano radi već dva meseca\nHome»Slobodni mediji»Koalicija za slobodu medija upozorava da plagijat “Južnih vesti” nesmetano radi već dva meseca\nKoalicija za slobodu medija upozorava da plagijat “Južnih vesti” nesmetano radi već dva meseca\nBy Tamara Milojević 03/04/2021 Updated: 06/04/2021 Nema komentara3 Mins Read\nSajt plagijat Južnih vesti koristi isto ime i slične boje i dizajn\nUprkos prijavama i apela u javnosti, plagirani sajt, koji je kopija niškog nezavisnog medija “Južne vesti”, i dalje postoji, radi i nastavlja da obmanjuje javnost i plasira neistine o članovima stvarne redakcije, upozorava Koalicija za slobodu medija. To što sajt plagijat nesmetano funkcioniše već dva meseca pokazuje koliko smo daleko od medijskih sloboda, navode u svom saopštenju.\nPočetkom februara na adresi www.južnevesti.info pojavio se portal koji je očigledan plagijat niških Južnih vesti – osim boja i dizajna koji podsećaju na njihov, ovaj sajt koristi i isto ime.\n“Jedino što se razlikuje na ova dva sajta je sadržaj, jer plagirane Južne vesti ne izveštavaju u javnom interesu niti poštuju Kodeks novinara Srbije, već su deo propagandne mašinerije postavljene od strane aktuelne vlasti, koja služi za diskreditovanje novinara i neistomišljenika”, navodi se u saopštenju Koalicije.\nNjeni članovi upozoravaju da je ovo svojevrsno crtanje mete glavnoj i odgovornoj urednici “Južnih vesti” Gordani Bjeletić. Nju ovaj lažni portal portal u nekoliko tekstova optužuje da “laže i manipuliše informacijama“, kao i da, kako se navodi u tekstovima na ovom sajtui “ima zadatak da sruši Srpsku naprednu stranku sa vlasti u Nišu“.\nOni navode da je agresivna kampanja protiv Bjeletić usledila je nakon ukazivanja pravih Južnih vesti na diskriminatorsko ponašanje gradonačelnice Niša Dragane Sotirovski, koja je rekla da “neće više davati nikakve izjave za medije koji dodatno komentarišu te izjave”.\n“Svedoci smo da se tabloidne hajke i diskreditacija nezavisnih novinara nastavljaju svakodnevno u Srbiji, pa i uz pomoć ovakvih alata. Time postaje jasno da država nije stvarno zainteresovana za dijalog i saradnju sa novinarskom profesijom, kako bi zaštitila novinare i pružila im sigurnost i uslove za rad, već joj je cilj da utiša i isključi sve kritičke glasove koji u zemlji još postoje”, navode u Koaliciji.\nSajtovi bez kontakta, impresuma i imena vlasnika – ovo nije prvi put da se pojavljuju plagijati nezavisnih medija. Iz Koalicije navode da oni niču svakodnevno i vode orkestriranu kampanju protiv targetiranih neistomišljenika. Tim kampanja, ocenjuju novinarska udrurženja iz Koalicije, crtaju m ete i ugrožavaju bezbednost građana, čime postaju ne samo novinarski već i bezbednosni problem.\n“Osim toga, krađom identiteta već dobro poznatog medija prekršeni su i zakoni i propisi Srbije, pa je pitanje, kako je moguće da ovaj medij i dalje radi i kako nije trpeo posledice, pa ni nakon što su protiv odgovornih lica podnete dve tužbe. I u prošlosti su novinari uspevali da otkriju vlasnike domena i da određene slične sajtove povežu sa ljudima bliskim vlastima, ali takve procese nikada nije pokrenula niti vodila država”, kažu u Koaliciji.\nSve pozitivne promene i procese na medijskoj sceni Srbije se ovakvim postupcima vraćaju na početak i urušavaju, a kako kažu, to što sajt nesmetano funckioniše od februara činjenica je koja ukazuje koliko smo daleko od medijskih sloboda.\nNovinari „Južnih vesti“ u najužem izboru za NUNS-ovu Nagradu za istraživačko novinarstvo Koalicija za slobodu medija: Hitno zaustaviti kampanju protiv profesionalnih medija i nevladinih organizacija Problem medijske scene u Srbiji nije samo problem medija, već svih građana Južne vesti: Premijerka pre nas znala sve o presudi za pretnje, pa to reklamirala kao dobar odnos države i medija\nJužne vesti južne vesti info koalicija za slobodu medija plagijat portal sajt sloboda medija


Organizator | European film festival\nOtvoreni univerzitet Subotica predstavlja jednog od lidera u oblasti (ne)formalnog obrazovanja i kulture u Srbiji. Može se reći da ova institucija predstavlja brend na ovim prostorima za edukaciju odraslih.\nOU kao poslovni sistem predstavlja stožer za programsko i poslovno delovanje Udruženja za prirodnu hranu TERRA’S (sa svojim programsko-poslovnim subjektima OCS (Organic control System) i BIO-AG); Agencije lokalne demokratije (LDA); Regionalnog centra za razvoj malih i srednjih preduzeća (SMER), Centra za multikulturalizam (CM) i Komore mladih Subotica (JCI Subotica).\nJedno od osnovnih obeležja ove institucije je intenzivna saradnja sa brojnim partnerima iz zemlje i inostranstva. Smatramo da kroz saradnju i razmenu iskustava sa uzornim partnerskim institucijama u svetu možemo opravdati svoj moto «ZNANJEM DO USPEHA», i ostati «KORAK ISPRED». Centar za kulturu Otvorenog univerziteta već 13 godina producira dva renomirana festivala: Festival evropskog filma Palić i Međunarodni festival pozorišta za decu. Pored toga, centar se bavi izdavačkom delatnošću (posebno izdavaštvom na mađarskom jeziku – ELETJEL), organizacijom izložbi, kao i raznim edukativnim programima kulture slobodnog vremena, itd. Otvoreni univerzitet svojim programskim sadržajima i načinom realizacije provocira neko buduće vreme i odnose u ovim prostorima sa civilizacijskim obeležjima.


Radovi na električnom koridoru u Crnoj Gori beleže napredak uprkos situaciji sa COVID-19 - Crnogorski elektroprenosni sistem AD\nUprkos preprekama izazvanim pandemijom COVID-19, projekat „Transbalkanski elektroenergetski koridor (I) - Dionica u Crnoj Gori - II dio“ bilježi značajan napredak. Uvedene su mjere bezbjednosti koje se sprovede na svim lokacijama na kojima se izvode radovi, od početka pandemije.\nZamjena opreme u trafostanicama Mojkovac, Bar, Ulcinj i Herceg Novi, sprovođena u okviru ovog projekta, uspješno je završena tokom 2020. godine.\nU toku su aktivnosti na zamjeni visoskonaponske opreme i rekonstrukcije sistema upravljanja i relejne zaštite u trafostanicama Cetinje i Nikšić. Nakon završetka radova u ovim trafostanicama slijedi otvaranje radova na daljoj modernizaciji četiri trafostanice: Budva, Tivat, Podgorica 1 i Podgorica 2.\nZamjenom opreme i modernizacijom trafostanica biće obezbjeđen stabilniji rad sistema i povećana sigurnost i kvalitet snabdijevanja električnom energijom, kako građana tako i privrede u ovim lokalnim zajednicama.\nProjekat “Transbalkanski elektroenergetski koridor (I) - Dionica u Crnoj Gori - II dio'' realizuje se uz podršku Evropske unije. Kroz Investicioni okvir za Zapadni Balkan (WBIF), Evropska unija obezbijedila je 25 miliona eura za radove i opremu, dok sredstva iz granta isplaćujeNjemačka razvojna banka (KfW).


Biće uvedeni staratelji napuštenih životinja | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Biće uvedeni staratelji napuštenih životinja\nBiće uvedeni staratelji napuštenih životinja\nVIDEO K9: Povodom Inicijative koju je pokrenulo nekoliko novosadskih udruženja, a u vezi sa izmenama gradskih odluka koje se bave napuštenim kućnim ljubimcima, održan je sastanak predstavnika Inicijative sa direktorom JKP Zoohigijena i veterina Aleksandrom Bursaćem. Do sastanka je došlo na poziv direktora, s kojim je usaglašena neophodnost unapređenja dobrobiti i kontrole populacije pasa i mačaka lutalica na ulicama grada.\nevet novosadskih organizacija 19. januara pokrenulo je Inicijativu za izmenu, unapređenje i usklađivanje sa zakonom gradskih odluka i programa vezanih za problem napuštenih životinja.\n“Odluka o držanju domaćih životinja na teritoriji grada Novog Sada izričito zabranjuje hranjenje napuštenih i izgubljenih kućnih ljubimaca na površinama javne namene, dok “Odlukom o uređenju grada Novog Sada” nije regulisano postavljanje kućica. Građani se svojevoljno angažuju i organizuju u pravljenju i postavljanju kućica, često nesvesni da mogu da budu kažnjeni zbog svoje humanosti. Mnogi gradovi su dozvolili postavljanje kućica, pa je neophodno da se i Novi Sad priključi pozitivnom trendu i uključi u tokove obezbeđivanja dobrobiti, koje je zakonska obaveza svih građana kao i organa lokalnih samouprava”, podsećaju predstavnici Inicijative.\nIncijativa predlaže i dopunu “Programa kontrole i smanjenja populacije napuštenih pasa i mačaka na teritoriji Novog Sada” uvođenjem staratelja napuštenih kućnih ljubimaca. Staratelj je fizičko lice koje na dobrovoljnoj bazi napuštenim psima i mačkama u kraju grada u kojem živi i/ili radi obezbeđuje ishranu i koje kontinuirano prati stanje ove populacije na teritoriji koju svojim aktvnostima pokriva. Ovakvu ideju prihvatio je i direktor Zoohigijene, navode predstavnici Inicijative u svom saopštenju.\n“Dogovoreno je da se u narednom periodu intenzivnije radi na promociji važećeg “Programa” kako bi se što više građana uputilo u ovaj proces, jedini koji na human način može dovesti do konačnog rešenja, a u isto vreme podići na viši nivo dobrobit gradskih pasa i mačaka”, stoji u saopštenju.\nNa kraju sastanka zaključeno je da postoji potreba za osnivanjem Radne grupe u cilju izrade Nacrta izmena Odluka i Programa u kojoj bi, uz predstavnike i predstavnice Inicijative i JKP “Zoohigijena i veterina Novi Sad”, učestvovali i nadležni iz Uprave za komunalne poslove i Uprave za propise. Zajednički zahtev za osnivanje Radne grupe biće podnet u toku naredne nedelje.\nstaratelj napuštenih životinja\nPrethodni tekstGašenje novosadskih televizija\nSledeći tekstŠestorica novih igrača u Voši


Predavanja grčkih naučnika na Univerzitetu u Kragujevcu\nCentar za naučnoistraživački rad SANU i Univerziteta u Kragujevcu organizuje u ponedeljak, 8. jula 2019. predavanja dvoje naučnika sa Jonskog univerziteta na Krfu i Fondacije za istraživanje i tehnologiju.\nKongres mladih matematičara, Novi Sad\nCiklus tribina Korifeji Univerziteta u Kragujevcu započinje tribinom o prof. dr Dušanu Simiću\nCentar za naučnoistraživački rad SANU i Univerziteta u Kragujevcu započinje ciklus tribina o znamenitim naučnicima, pedagozima, stvaraocima i vizionarima koji su svoj radni vek utkali u razvoj Univerziteta u Kragujevcu.\nRektor Univerziteta u Kragujevcu prof. dr Nenad Filipović, održao je konferenciju za medije u zgradi Rektorata, 10. juna 2019. godine, povodom Odluke koju je donela Vlada Republike Srbije o osnivanju Instituta za informacione tehnologije u Kragujevcu.\nInstitut za informacione tehnologije biće i nova članica Univerziteta u Kragujevcu.\nAkademik Miloš Kojić održao predavanje na Univerzitetu u Kragujevcu\nAkademik Miloš Kojić, redovni profesor kragujevačkog Fakulteta inženjerskih nauka u penziji, održao je predavanje pod nazivom Kompjuterski modeli u tehnici i medicini – pregled rezultata i sadašnji izazovi.\nNemačka služba za akademsku razmenu - Webinari za mlade istraživače na temu istraživanja u Nemačkoj\nPredavanje akademika Miloša Kojića\nOdržana Druga Erazmus+ Međunarodna nedelja na Univerzitetu u Kragujevcu\nDan slovenske pismenosti u organizaciji Univerziteta u Kragujevcu obeležen je prigodnim programom 24. maja 2019. godine u 18 časova u Univerzitetskoj galeriji.


Predsedavajuća Predstavničkog doma Nensi Pelosi i demokratski kongresmen iz Teksasa Hoakin Kastro na Kapitol hilu (Foto: AP/J. Scott Applewhite)\nInicijativu demokrate iz Teksasa Hoakina Kastra podržalo je 226 zakonodavaca, od kojih samo jedan republikanac - Džastin Amaš iz Mičigena. Ova odluka mora da prođe prostom većinom u oba doma Kongresa, a u Senatu je dovoljno da najmanje četvoro republikanaca podrži, ako sve demokrate i nezavisni budu prisutni i glasali za. Kada i ako ukidanje vanrednog stanja dođe do predsednika, očekuje se da će on staviti na veto. Posle toga su potrebne dvotrećinske većine u oba doma Kongresa, a to je prilično neizvesno.\n“Imaćemo vanredno stanje, tužiće nas na sudu, pa i na federalnom nivou iako to nije mesto, i možda ćemo dobiti neku lošu presudu, pa još koju lošu presudu i onda ćemo da završimo na Vrhovnom sudu, gde ćemo imati fer tretman”, rekao je predsednik Tramp.\nPredsednik progalašenjem vanrednog stanja pokušava da dobije dodatnih 6 i po milijardi dolara za zid, pored 1.4 milijarde koje je Kongres odobrio iz drugih izvora. Većina sredstava dolazi od Sekretarijata za odbranu - to je novac namenjen borbi protiv narkotika i za hitne vojne objekte.


Sep 09 2017 - Sep 30 2017\nMiloš Čolović spada u najtalentovanije mlade džez muzičare u našoj zemlji, a u njegovo umeće sa kontrabasom uverili su se u posetioci Beogradskog džez festivala. Ako ste to propustili, evo prilike da ga vidite na sceni, na kojoj će predstaviti svoj novi program upravo pred duži odlazak na dalje školovanje u inostranstvo, što je još jedna potvrda izuzetnog Čolovićevog talenta.\nKatarina Kočetova takođe je ljubiteljima džeza poznata sa nastupa u Domu omladine Beograda, posebno u pratećem programu Beogradskog džez festivala, a ovog puta će predstaviti svoja najnovija kreativna razmišljanja kroz sastav „KK Trio“ – njen lirski stil pleni pažnju i svaki put dovodi više publike, te sa pravom za nju kažu da se radi o izuzetnom talentu koji tek stupa na binu.\nKatarina je učenica džez odseka SMŠ “Stanković”, na kojem je Miloš ovog leta maturirao, i koji je bio polazna tačka u karijeri mnogih naših danas afirmisanih džez umetnika. Sa muzičkom školom “Stanković” Dom omladine Beograda već godinama ostvaruje uspešnu saradnju, predstavljajući naše najbolje mlade džez talente publici Beogradskog džez festivala, ali i u okviru mnogih drugih programskih sadržaja tokom godine.\n– U skladu sa motom ovogodišnjeg Beogradskog džez festivala – „Džez vizije“, program nove serije besplatnih koncerata „Džez za Dž“ postavljen je po sličnom principu: uvodimo vas u veliku festivalsku avanturu 33. BDŽF, koja sledi od 26. do 30. oktobra, dovodeći najnovije, sveže snage naše džez scene, koje nude pogled u budućnost te muzike. Sam festival predstaviće velika savremena imena, kao što su Džošua Redman, Doni Mekaslin, Mark Ribo, Jan Lundgren, Mats Eilertsen i drugi, a vama ostaje da se na „Džez za Dž“ koncertima još jednom sami uverite kako su ovdašnji stvaraoci i muzičari na tragu svih važnih svetskih zbivanja, te da ne zaostaju za svojim mladim svetskim kolegama – poručuju iz DOB-a.\nPored održavanja pažnje javnosti o delatnosti Beogradskog džez festivala i negovanja postojeće publike, ovaj ciklus koncerata ima za cilj i stvaranje nove džez publike, potencijalnih novih posetilaca BDŽF, naročito među mladima. Zato je za kraj ovogodišnjeg ciklusa pripremljena jedinstvena atrakciju kao deo svetske proslave stogodišnjice od rođenja Ele Ficdžerald, jedne od najveličanstvenijih džez pevačica svih vremena – besplatan koncert u njenu čast izvešće 30. septembra (13č) jedna od naših najboljih interpretatorki Elinog opusa, Irena Blagojević sa bendom.\nTags: beograd, beogradski džez festival, dešavanje, dom omladine beograda, džez, džez za dž, gde izaći, infomanka, jazz, koncert, muzika, šta ima u gradu


Rusija uvodi revolucionarno oružje u sastav dvije flote\nsubota, 12 januar 2019 17:16\n"Očekuje se da se dvije podmornice sa Posejdonima priključe Sjevernoj floti, a da se druge dvije priključe floti na Pacifiku. Svaka podmornica će nositi maksimalno osam dronova i zato bi ukupan broj 'Posejdona' u borbenim uslovima mogao da dostigne brojku od 32 drona", kazao je taj izvor za Tass, prenosi Tanjug.\nAgencija navodi da se trenutno gradi i nuklearno opremljena podmornica "Kavarovsk" sa specijalnom namjenom i da će ona postati jedan od redovnih nosača podvodnih dronova "Posejdon".\nPosejdon dronovi zajedno sa njihovim nosačima, podvodnicama sa nuklearnim kapacitetom, čine dio takozvanog multinamjenskog okeanskog sistema, navodi agencija.\nIzvor ruske agencije je prethodno kazao da će dron "Posejdon" koji se još razvija u Rusiji biti sposoban da nosi nuklearne bojeve glave sa potencijalnom snagom eksplozije do dva megatona koje će biti u mogućnosti da unište neprijateljske baze na moru.\nViše iz ove kategorije « Misteriozno ubrzanje magnetnog polja: Sjeverni pol klizi ka Sibiru Nakon taksi Kosovo sprema dodatne mjere za Srbiju »


Nemačka odobrava Huaveju prodaju 5G opreme › Made-in-Germany.rs\nKineskom tehnološkom gigantu “Huaveju” nemačka vlada će dozvoliti prodaju opreme za 5G mreže u toj zemlji, objavio je list Handelsblat, pozivajući se na nacrt predloga dokumenta o bezbednosti mrežnih telekomunikacija.\nList navodi da je, prema izvorima iz vlade, u tom dokumentu “Huavej” prvo bio zabranjen, ali je kancelarka Angela Merkel bila zabrinuta za moguće posledice po veze Nemačke sa Kinom, zbog čega je zatražila da se zabrana ukloni. Koalicioni partneri Merkelove su, međutim, bili protiv takve odluke i tražili su da se Huavejeva 5G mreža zabrani, navodi list.\nInače, kineski tehnološki gigant se našao na crnoj listi SAD zbog zabrinutosti tamošnjih vlasti, a naročito predsednika, za nacionalnu bezbednost, iako je kineska kompanija negirala veze sa vladom u Pekingu. Odluka Nemačke, za koju se očekuje da će biti zvanično objavljena ove nedelje, dolazi nakon što je EU objavila izveštaj o rizicima koje sa sobom nosi 5G mreža.


Broj rođenih u nekim balkanskim zemljama može imati dramatične posljedice za društvo - Ostalo - KOSOVAHABER\nBroj rođenih u nekim balkanskim zemljama može imati dramatične posljedice za društvo\nPetak 04 Januar 2013 10:09\nOvo se navodi u tekstu pod naslovom "Visoka tehnologija ispunjava tradicionalne želje" u današnjem izdanju "Zidojče cajtunga".\nU opširnom opisu se navodi da u Albaniji već sada na 100 novorođenih devojčica dolazi 112 dečaka, što je situacija ista kao u Indiji gde "džendercid" ili "femicid" već decenijama spada u ključne socijalne probleme.\nReč je o prekidima trudnoće, uglavnom pod pritiskom muža i njegove porodice, u\nU celom svetu "nedostaje"\n160 miliona žena\n"Zidojče cajtung" piše, pozivajući se na reči pariskog stručnjaka Gilmota, da samo u azijskim zemljama "nedostaje" više od 117 miliona žena, a širom sveta više od 160 miliona.\n- Paradoksalno, ali medicinski napredak vodi do toga da roditelji mogu da ispune tradicionalnu želju da dobiju sina, i do toga da se devojčice diskriminiušu - piše "Zidojče cajtung".\nSlučajevima kada se utvrdi da je reč o ženskom fetusu, ali i o ubijanju novorođenih ženskih beba.\nSituacija nije mnogo bolja ni u nekoliko drugih balkanskih zemalja.\nKako za Zidojče cajtung navodi stručnjak za stanovništvo Kristof Gilmoto sa Instituta za razvoj Univerziteta Pariz - Dekart, na Kosovu na 100 rođenih devojčica dolazi 110 dečaka, u Crnoj Gori 109, u Makedoniji 106.\nProsečni odnos polova kod novorođenčadi širom sveta je 100 prema 105 u korist dečaka.\nOvaj "višak" dečaka kasnije se neutrališe zbog veće smrtnosti muške dece.\nMeđutim, kada je broj dečaka nesrazmerno veći od broja devojčice, demografska struktura se drastično remeti.\nNa Balkanu je, kako Gilmoto navodi, "višak" dečaka upadljiv pre svega u albanskim sredinama.\n- Želja roditelja na neizostavno dobiju muške naslednike, specifičnost je albanskog kulturnog kruga - smatra ovaj stručnjak i dodaje da ova želja nije tipična samo za muslimane, već i za katolike i pravoslavce u toj zemlji.\n- Koliko god to saznanje bilo bolno, abortusi u slučaju ženskih fetusa su tamo kulturološki fenomen koji ima korene u arhaičnom poimanju porodice - smatra pariski stručnjak.\nTo je zato što dečaci zadržavaju porodično ime kojeg se devojčice udajom najčešće odriču, a tradicionalno je i da se o ostarelim roditeljima brinu sinovi.\nDa bi se sprečilo da na svet dođu devojčice, veoma su rasprostranjeni ilegalni pobačaji, u odmakloj trudnoći.\nPolna nesrazmera dovodi do toga da muškarci više nisu u stanju da nađu partnerke i ožene se, a nedostatak žena dovodi i do porasta nasilja prema ženama.\nPored toga povećava se broj prinudnih brakova već u detinjstvu, kao i broj samoubistava među ženama koje ne mogu da izdrže pritisak da moraju da rode muško dete.\nZidojče cajtung" smatra da bi problemom ciljnih pobačaja ženskih fetusa na Balkanu morala da se pozabavi i Evropska unija (EU) s obzirom da je Evropska komisija u oktobru preporučila otpočinjanje pregovora o članstvu sa Tiranom, kao i s obzirom na to da je Makedonija kandidat, a Crna Gora već vodi pristupne pregovore. /Blic/


Ujedinjene nacije rade na novom panelu za ljudska prava\n28 septembar, 2005\nU Ujedinjenim nacijama je počeo rad na formiranju novog Saveta za ljudska prava koji će zameniti Komisiju za ljudska prava sa sedištem u Beču. Komisija je na verodostojnosti kad su notorni prekršioci ljduskih prava postali njeni članovi. Na ovomesečnom samitu Ujedinjenih nacija, svetski lideri su se složili da stvaranje novog tela za ljudska prava treba da bude prioritet.\nOdavno je predmet kritike Aktivisti za zaštitu ljudiskih prava odavno kritikuju 53-članu Komisiju za ljudska prava sa sedištem u Beču koja zaseda samo šest nedelja godišnje. Organizacija Hjuman Rajts Voč opisuje to zasedanja kao dogadjaj na kojem se neke od vlada koje su najveći prekršioci okupljaju da bi jedne drugima dale odobrenje za svoje nečuvene akte krešenja ljudskih prava. Neadekvatnost ove komisije je postala veoma evidentna na ovogodišnjem sastanku kad je za člana izabran Sudan mada su istražitelji Ujedinjenih nacija dokumentovali široko rasprostranjena zločine protiv čovečnosti u sudanskom gradu Darfuru.\nDrugi hronični prekršioci ljudskih prava su takodje bili članovi ove komisije, uključujući Zimbabve, Kubu, Libiju i Kinu. Generalni sekretar Ujedinjenih nacija Kofi Anan je priznao potrebu za radikalnom promenom i zatražio je od svetskih lidera na samitu ove godine da na dnevni red stave osnivanje Saveta za ljudska prava koji bi zasedao cele godine i koji bi imao oštre standarde za članstvo. Medjutim, mandat ovog Saveta odobren na samitu znatno je oslabljen u odnosu na ono što je prvobitno predloženo. Naime, tokom intenzivnih pregovora pred samit, jedna grupa zemalja udružila je snage i oslabila formulaciju o visokim standardima i povećanju ovlašćenja Saveta.\nDirektor Hjuman rajts voča Pegi Hiks je primetila da su u toj grupi primarno zemlje sa liste 15 hroničnih prekršilaca ljudskih prava, uključujući izmedju ostalih Kubu, Venecuelu, Turkmenistan, Belorusiju, Pakistan, Siriju i Vijetnam. Generalni sekretar Ujedinjenih nacija Kofi Anan je optimističan da će razlike u gledištima oko novog Saveta biti izmirene. Medjutim, dužnost izgladjivanja tih razlika oko mandata pomenutog Saveta pala je na švedskog diplomatu Jana Eliasona, koji je ovog meseca preuzeo položaj predsedavajućeg Generalne skupštine svetske organizacije . U intervjuu za Glas Amerike, gospodin Eliason kaže:\n”Održavam konsultacije sa državama članicama i nadam se da ćemo svi imati dobru volju, jer postoji očigledna potreba za reformom. Medjutim, jasno mi je da će pregovori o Savetu za ljudska prava biti teški.“\nOn ističe da će jedan od najvećih izazova da se spreči podela izmedju bogatijih zemalja Evrope i Severne Amerike insistiraju na beskompromisnom poštovanju ljudskih prava -- i uglavnom zemalja u razvoju koje se žale na duple standarede i kulturni imperijalizam. Takvo stanje bi od ljudskih prava napravilo sporno pitanje na relaciji Sever - Jug. Na čelu američkog pregovaračkog tima je zamenik Državnog sekretara Mark Lagon koji o pregovaračkoj strategiji kaže:\n“Moramo dopreti to većeg broja zemalja u razvoju koje misle da nam je potreban novi početak i koje su predane novom telu koje bi pomoglo zemljama da poprave ljudska prava. Ne možemo dopustiti maloj grupi onih koji kvare dogovore da govore u ime celog sveta u razvoju.“\nA predsedavajući Generalne skupštine Eliason kaže da je, ukoliko se to pokaže potrebnim, spreman da radi do poslednjeg dana svog jednogodišnjeg mandata kako bi realizovao osnivanje Saveta za ljudska prava.


Petković: Zapad neće menjati stav prema KiM\nDirektor Kancelarije za KiM Petar Petković rekao je da bez obzira na ishod suđenja za zločine OVK u Hagu, zapadne zemlje neće menjati stav prema Kosovu.\nGostujući u Jutarnjem programu RTS-a Petar Petković je rekao, da su ključne zapadne zemlje ne samo priznale kosovsku nezavisnost, nego su i učinile sve da se taj proces i dogodi.\n"To je važno da razumemo upravo zbog toga da bi znali koja je naša pozicija, da bi razumeli u kako teškom stanju i poziciji se nalazi država Srbija u odbrani Kosova i Metohije", naglašava direktor Kancelarije za KiM.\nPrema njegovim rečima, mnogi zločini čelnika OVK nisu ni pomenuti u optužnici.\n"U samoj optužnici pominje se 15 logora gde su se ti zločini dogodili, uglavnom na prostoru Metohije. Mnogo je stradalih civila i porodica nestalih, kidnapovanih koji 20 godina čekaju da pravda bude zadovoljena", ističe Petković.\nSada kada vidimo ko su optuženi, dodaje, možemo da se prisetimo svih onih slika i mnogih visokih zvaničnika zapada kako su tapšali po ramenu sve te zvaničnike i govorili kako su oni novi balkanski mirotvorci, a sada vidimo da su optuženi za najteže zločine.\n"Sve su oni to i tada znali ali ono što je važno da razumemo to je da živimo u svetu nepravde i da imamo dve opcije. Sa jedne strane, da kao noj zabijemo glavu u pesak i plačemo nad svojom sudbinom ili sa druge strane da se borimo, kao što sada radimo i kako čini predsednik Aleksandar Vučić", kazao je Petković.\nPotrebno komprmisno rešenje\nPrema njegovim rečima, od 2012. godine čini se sve da se promeni teška poziciju u kojoj se država Srbija našla.\n"Našli smo se u situaciji da nam je manevarski prostor kao vrh čiode, i korak po korak činili smo sve i kroz briselski sporazum, i druge sporazume da probamo da omogućimo što je moguće bolji život Srbima na KiM ali i da se izborimo za što bolju poziciju države Srbije u međunarodnim okvirima kada govorimo o KiM", kaže direktor Kancelarije.\nDodaje da je aktuelizovano pitanje Kosova, da se o njemu upravo u ključnim zapadnim državama govori na način da je konačno rešenje moguće jedino ako se dogovore Beograd i Priština kroz kompromisno rešenje.\n"Kada govorimo o odnosu zapada o onima koji su optuženi važno je da razumemo i da je to vrsta mehanizma da se oni sa jedne strane ucene ali opet važno je da razumemo da to što se dešava pred sudom u Hagu neće promeniti odnos prema tzv. Kosovu i naše je da se bormo i činimo sve što treba", ističe direktor Kancelarije za KiM.\n"Mi nismo ni jednu tešku reč izgovorili kada su odvodili Tačija, Veseljija i ostale zato što vodimo računa o našem narodu na KiM. Ni jednog trenutka nismo likovali što su podignute optužnice", naglasio je Petković.\nImovina na dnevnom redu\nPrema njegovim rečima, pitanje imovine je posle sedam godina stavljeno na dnevni red. Prištinska strana je sve vreme odbijala da razgovara o pitanjima imovine tvrdeći da je to njihovo unutrašnje pitanje a svi dobro znamo kolika je privatna imovina i imovina države Srbije, Srpske pravoslavne crkve.\nDodaje da je dobar deo imovine uništen, prodat i da je oko 600 preduzeća likvidirano južno od Ibra.\n"Ono što insistiramo je da se uspostave mehanizmi, da se na međunarodnim standardima uspostave pravila kako treba da se postavimo po pitanjima imovine, s obzirom na to da postoje dijametralno suprotni stavovi Beograda i Prištine kada govorimo o imovini i da onda krenemo u rešavanje konkretnih pitanja kroz posebne komisije koje bi se time bavile", poručio je direktor Kancelarije za KiM Petar Petković.


Otvoren konkurs za treću generaciju učesnica Rok kampa za devojčice | TV Istok\nTreći Rok kamp za devojčice biće održan u Knjaževcu od 14. do 20 jula 2019. godine.\nKonkurs za ovogodišnje učesnice otvoren je od 6. do 26. maja, a u istom periodu, po prvi put, biće otvoren i konkurs za mentorke sa kojima će devojčice učiti sviranje na instrumentima.\nZa učešće u kampu muzičko obrazovanje devojčica nije presudno, kao ni posedovanje sopstvenog instrumenta. Važna napomena jeste ta da će ove godine moći da se prijave i učesnice iz prethodne dve generacije i to isključivo za sekciju koncerte produkcije i podešavanja zvuka.\nSve detaljne informacije o konkursu, kao i način prijave za učesnice i metorke ovogodišnjeg Rok kampa za devojčice možete pronaći na ovom linku: http://www.femix.info/femix-news/p/514/ ili na facebook profilu Rok kampa za devojčice .\nPrevious : Zaječarci osvojili 3. mesto na Republičkom takmičenju u programiranju robota (VIDEO)\nNext : Knjiga o Đorđu Genčiću promovisana u Zaječaru (VIDEO)


Mali fudbal: Na okružnom takmičenju Tehnička i Ekonomsko – trgovinska škola\nTV Bečej • Vukašin Ljubojev • 10. mart 2022. • 13:18 •\nTehnička škola u muškoj i Ekonomsko – trgovinska u ženskoj konkurenciji pobednici su Opštinskog takmičenja u malom fudbalu za učenike srednjih škola koje je održano danas na parketu sportskog centra „Đorđe Predin Badža“.\nU organizaciji Saveza sportova opštine Bečej, danas su se sastale sve tri srednje škole u obe konkurencije.\nKada je reč o samom plasmanu i rezultatima, učenice Ekonomsko - trgovinske škole u prvom meču savladale su Tehničku školu sa 9:0 dok su u drugoj utakmici bile bolje od Gimnazije sa 3:1.\nDrugo mesto pripalo je Gimnaziji a treće Tehničkoj školi jer su u tom meču bolje bile „Gimnazijalke“ sa 8:0.\nNaš grad na daljem takmičenju kod momaka predstavljaće Tehnička škola koja je zbog bolje gol razlike prošla dalje. U prvoj utakmici savladali su Gimnaziju sa 3:2 , a u drugoj igrali nerešeno 3:3 sa Ekonomsko – trgovinskom školom, dok je Gimnazija u drugom meču poražena od Ekonomsko – trgovinske škole sa 2:1.\nOkružno takmičenje odigraće se 30. marta u našem gradu, pa će ovo biti prava prilika da momke i devojke koji su izborili plasman na dalje takmičenje drugari iz školskih klupa podrže u što većem broju.


Hotel "JEZERO" i zvanično sa 4 zvezdice | MEDIJA CENTAR BOR - Borski Info - centar - Gradjanska čitaonica Evropa\nHotel „JEZERO“ i zvanično sa 4 zvezdice\nDirektorka velelepnog hotela „Jezero“ na Borskom jezeru Danijela Nikolić danas će i zvanično, na konferenciji za medije, predstaviti odluku Komisije Ministarstva privrede i finansija o odluci da se „Jezeru“ dodeli i četvrta zvezdica. To je ujedno i priznanje radnicima hotela da su znatnije poboljšali kvalitet usluga i da su od danas u redu savremenih, modernih tursitičkih objekata kakvih je u istočnoj Srbiji zaista malo. „Jezero“ ima sve uslove da uskoro dobije i petu zvezdicu, što bi bio istorijski iskorak u turističkoj ponudi cele istočne Srbije.\nOčekuje se da danas i novinari odaju dužno priznanje Danijeli Nikolić koja je, dolazeći iz Novog Sada pre godinu dana, mnogo učinila da se obnovljeni hotel ponovo nađe u središtu pažnje i postane atraktivan i za probirljive goste.\nPrethodni članakBor je potresla još jedna ekološka bombaSledeći članakIzjava menadžera hotela „Jezero“ na Borskom jezeru Danijele Nikolić povodom dodele četvrte zvezdice


Tokić i Bajrić pušteni nakon ispitivanja @ InfoBijeljina \nTokić i Bajrić pušteni nakon ispitivanja\nPredsjednik Bošnjačkog pokreta za ravnopravnost naroda Sejfudin Tokić i Adnan Bajrić iz Sarajeva, osumnjičeni za izazivanje nacionalne, rasne i vjerske mržnje i netrpeljivosti, pušteni su nakon ispitivanja u Okružnom tužilaštvu Banjaluka i u nastavku pos\nOna je rekla da su osumnjičeni pušteni, s obzirom da nisu ispunjeni zakonski razlozi za prijedlog za određivanje pritvora.\nCentar javne bezbjednosti Banjaluka dostavio je danas Okružnom tužilaštvu izvještaj protiv Tokića i Bajrića zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično djelo izazivanje nacionalne, rasne i vjerske mržnje i netrpeljivosti.\nTokić i Bajrić danas su oko 12.00 časova u blizini Skupštine grada Banjaluka istakli zastavu takozvane Republike BiH, a Tokić je pokušao da održi konferenciju za novinare i provocirao okupljene malobrojne građane.\nTokić je ranije pozvao Bošnjake da se danas masovno okupe u Republici Srpskoj pod ratnim zastavama takozvane Armije BiH, uz parolu "Zastava BiH na svakom pedlju naše zemlje".\nU Republici Srpskoj zasad nije prijavljen nijedan slučaj ptičjeg gripa, ali živi ...


Vesti online / Vesti / Srbija / Forbs: Srbi konačno zaslužuju pravdu, vreme je za nove granice na Balkanu!\nPolitika Vašingtona prema Balkanu nikada nije imala smisla, jer su SAD želele da očuvaju neke nacije u zajedništvu, druge da razdvoje, dok su istovremeno neke slučajeve etničkog čišćenja osuđivali, a neke ignorisali. Dag Bandou, spoljnopolitički komentator "Forbsa", napisao je u svom autorskom tekstu da je jedina zajednička stvar, koja je konstantna posledica američke politike, ta da Srbi uvek gube.\nVašington i Brisel su očekivali da srpska manjina ćuti i pristojno pati i trpi represiju ostalih\nKako je naveo, iz Prištine i Beograda dopiru neprijateljski tonovi i pretnje, zbog čega je vreme da SAD i EU ponovo umešaju prste i "ovoga puta učine pravu stvar", navodi on, a prenosi "Hafington post".\nKako se navodi, nakon toga je stvoren politički vakum koji su iskoristili nacionalisti, i Balkan je eksplodirao.\n* "Mogerini se suočava sa srpskim revanšizmom koji ima podršku Kremlja"\nSerijski raspad Jugoslavije\n- Vašington i Brisel su očekivali da srpska manjina ćuti i pristojno pati i trpi represiju ostalih, većinskih grupa, čak i onda kada je suočena sa etničkim čišćenjem. Uprkos svemu tome, Vašington je odbio ne samo da prizna te zločine, nego se ogradio svake kritike tog bezumnog etničkog čišćenja - navodi list i dodaje da je takva politika Vašingtona na snazi i danas.\nPodrška albanskim teroristima\nMafijaši i ratni zločinci vode Prištinu


Novo mapiranje sveta: Jačanje ekonomskog saveza Rusije i Kine koje može sve da preokrene - 10.03.2022, Sputnik Srbija\nPrivredno okretanje Rusije Kini već je trend koji je samo potvrđen u prva dva meseca ove godine. On će Moskvi sigurno značiti da se lakše nosi sa ekonomskim... 10.03.2022, Sputnik Srbija\nTrgovinska razmena između Rusije i Kine u prva dva meseca ove godine bila je čak 38,5 odsto veća nego u isto vreme prošle godine i dostigla je 26,43 milijarde dolara, saopštila je kineska carina. Ruski izvoz u Kinu, u ovom periodu, bio je vredan 13,8 milijardi dolara, dok je Kina u Rusiju izvezla robu vrednu 12,6 milijardi dolara.Na šta ukazuje ovaj podatak, pogotovo u svetlu ruske vojne operacije u Ukrajini zbog čega je Zapad Moskvi uveo dodatne veoma oštre ekonomske sankcije? Tom embargu nije se priklonio najveći broj država u svetu među kojima i neke među prvih deset privreda, između ostalih i Kina, druga svetska ekonomija.Približavanje Rusije i Kine - nastavak trendaKorkodelović koji je dobar poznavalac prilika u Aziji, a posebno u Kini, za Sputnjik kaže da rast spoljnotrgovinske razmene dve zemlje jeste veliki, ali da je to samo nastavak trenda.Logično je, smatra on, da ruska strana sve više bude orijentisana na trgovinu sa Kinom, ali i uopšte sa zemljama Azije gde se, kako kaže, vojna intervencija Rusije ne doživljava kataklizmično kao što je to u Evropi i uopšte u zapadnom svetu.Saradnja bez granicaOn napominje da i ruski analitičari ukazuju na to da u narednim godinama saradnja sa Evropom u najvećoj meri neće biti moguća zbog čega će Rusija morati što je moguće više da sarađuje sa Kinom sa kojom u većoj meri već trguje u juanima.„S druge strane, predsednici Kine i Rusije Si Đinping i Vladimir Putin prilikom susreta u Pekingu početkom februara, na dan otvaranja Zimskih olimpijskih igara, rekli su da njihova saradnja nema granica ni po visini, ni po dubini, ni po širini, što je u Pekingu među poslovnim ljudima primljeno dobro“, podseća Korkodelović.On nema dilemu da će sve veća privredna saradnja Rusije sa istokom omogućiti da se lakše nose sa ekonomskim sankcijama.Kina je postala najveće odredište ruskog izvoza još 2014. godine, praktično od kako je Zapad Rusiji uveo sankcije kada je Krim odlučio da joj se prisajedini. Kako je to ovih dana ocenio zvaničnik Svetske banke, bivši američki trgovinski pregovarač Hari Brodman, nove sankcije mogle bi da podstaknu Moskvu da dodatno pojača trgovinu s Kinom, koja nije denominovana u dolarima.Mnogo pre rokaPogotovo, dodaje on, što je i Kina svesna toga da je u suštini ona prva na udaru Zapada, a da je Rusija sekundarni protivnik, što je potvrdio i sam američki predsednik Džozef Bajden ističući Kinu kao glavnog konkurenta SAD.Što pre okončati vojni sukobKorkodelović podseća da iako se nije nije pridružila sankcijama Zapada, Kina često apeluje na potrebu što skorijeg okončanja oružanih borbi u Ukrajini, kako zarad postizanja mira, tako i zbog privrede i međunarodne i kineske.„Kineska velika preduzeća, kako državna, tako i privatna, imaju određenu rezervu i bojazan šta će uslediti ukoliko ova kriza bude trajala duže. Strahuju da ne dođe i do daljih sankcija prema Rusiji, do pokretanja takozvanih sekundarnih sankcija prema onima koji trguju sa Rusijom. Velike kineske kompanije poput Huaveja i ZTE su se jako opekle u slučaju američkih sankcija nametnutih Iranu ranijih godina i nikako ne bi želele da se to ponovi“, napominje Korkodelović.On je, međutim, uveren u to da će sve značajnija privredna saradnja Rusije i Kine, čemu je doprinela i zapadna politika guranja Moske u zagrljaj Pekinga, doprineti crtanju nove geopolitičke karte sveta.Američka i evropska ekonomija zajedno čine oko polovine ukupnog svetskog BDP-a, ali najveći broj država u svetu se ipak nije priklonio sankcijama Zapada Rusiji. Ne samo Kina, kao druga ekonomija sveta, nego ni Indija, šesta svetska privreda, Brazil i Meksiko čije su privrede među prvih deset u svetu, kao ni države Bliskog istoka, najveći proizvođači nafte.Megakontinent i planetrano ostrvoUz to, Kina i Rusija, podseća Korkodelović, uveliko sarađuju i na kineskoj inicijativi „Pojasa i puta“, koja se povezuje sa ruskom tvorevinom Evroazijskom ekonomskom unijom i obe zemlje čvrsto drže taj središnji deo Evroazije, megakontinenta, koji po oceni britanskog stratega, oca strategijskih nauka Halforda Makindera, predstavlja planetarno ostrvo oko koga se praktično sve kreće.Korkodelović smatra da je prelazak na multipolarni svet izvesan, ali dugotrajan proces i da će taj novi svetski poredak u nekom trenutku nastati i kao rezultat ukrajinske krize i trodecenijskog odbijanja Zapada i NATO da se dogovore o novoj bezbednosnoj arhitekturi u Evropi.„Previđa se i da ruska privreda uopšte toliko ne zaostaje niti je isključivo zavisna od nafte i gasa. Nafta i gas, prema podacima Rostata, čine tek nešto više od 15 odsto ruskog BDP-a. S druge strane, Rusija drugim zemljama pruža više civilnih nukleranih reaktora i srodnih usluga nego bilo koja druga zemlja na svetu. Drugi je najveći izvoznik konvencionalnog naoružanja u svetu, Rusija zarađuje stotine miliona dolara pružajući usluge u svemirskom sektoru i prodaje metale vredne milijarde dolara. Rusija je, takođe, najveći proizvođač i izvoznik pšenice, veliki izvoznik uglja“, podseća naš sagovornik. Ruska ekonomija jeste stagnirala pod zapadnim sankcijama od 2014. i njen nominalni ukupan domaći proizvod (BDP) smanjen na 1,7 biliona američkih dolara u 2021. Ali, kako ističe Korkodelović, za to je u velikoj meri odgovorna veoma konzervativna ekonomska politika usvojena da bi se nosila sa zapadnim sankcijama.Dug proces do multipolarnog svetaOd nominalnog BDP je, pak, značajniji BDP meren paritetom kupovne moći, a ruski je šesti najveći u svetu. U isto vreme Rusija je jedna od najmanje zaduženih država sa dugom koji je tek 18 odsto BDP, a sa deviznim rzervama koje su na putu da pređu 700 milijardi američkih dolara, podseća naš sagovornik. Pritom, Rusija se i sve manje oslanja na spoljnotrgovinsku razmenu i prema podacima Svetske banke, u 2020. godini činila tek 1,9 posto svetske trgovine, što prema analizi koju je objavio Rojters, dovodi u pitanje efikasnost novih sankcija.Korkodelović ipak napominje da države koje predvode taj novi svet u nastajanju još nemaju moćna oruđa. Kineski juan jeste peta valuta u korpi međunarodnih finansijskih institucija, ali se procenjuje da će on postati treća valuta, iza američkog dolara koji se sada koristi za 50 odsto svih plaćanja u svetu i iza evra, tek negde 2030-ih kada će se njime obavljati oko osam odsto svih plaćanja.Pri tom su, kako kaže, realno gledajući, ekonomski interesi Kine, mereno brojkama, i dalje veći prema Zapadu nego prema Rusiji. Bilateralna trgovina između Rusije i Kine je 2021. bila oko 150 milijardi dolara, sa SAD je bila preko 650 milijardi, a sa EU čak 830 milijardi.On, međutim, ne sumnja da će, s obzirom na ustrojstvo kineskog društva, na jaku centralizovanu liniju i na ulogu koju ima Komunistička partija Kine, svet polako ali sigurno kroz jedan dugotrajni proces postati multipolarni, da se sigurno ide ka završetku dominacije SAD kao jedine sile koja se pita.\nsvet, ekonomija, svet – ekonomija, geopolitka, multipolarni svet, rusija, kina, spoljnotrgovinska razmena, analize i mišljenja, rusija – ekonomija, kriza u ukrajini\nPrivredno okretanje Rusije Kini već je trend koji je samo potvrđen u prva dva meseca ove godine. On će Moskvi sigurno značiti da se lakše nosi sa ekonomskim sankcijama Zapada. Ta saradnja će, dugoročno gledano, značiti i novo geopolitičko mapiranje sveta, smatra spoljnopolitički komentator Borislav Korkodelović.\nTrgovinska razmena između Rusije i Kine u prva dva meseca ove godine bila je čak 38,5 odsto veća nego u isto vreme prošle godine i dostigla je 26,43 milijarde dolara, saopštila je kineska carina. Ruski izvoz u Kinu, u ovom periodu, bio je vredan 13,8 milijardi dolara, dok je Kina u Rusiju izvezla robu vrednu 12,6 milijardi dolara.\nNa šta ukazuje ovaj podatak, pogotovo u svetlu ruske vojne operacije u Ukrajini zbog čega je Zapad Moskvi uveo dodatne veoma oštre ekonomske sankcije? Tom embargu nije se priklonio najveći broj država u svetu među kojima i neke među prvih deset privreda, između ostalih i Kina, druga svetska ekonomija.\nPribližavanje Rusije i Kine - nastavak trenda\nKorkodelović koji je dobar poznavalac prilika u Aziji, a posebno u Kini, za Sputnjik kaže da rast spoljnotrgovinske razmene dve zemlje jeste veliki, ali da je to samo nastavak trenda.\n„Ovaj iznos ukupne razmene od 26,4 milijarde dolara za dva meseca, je najveći od 2010. godine. I uopšte može da se kaže da je u poslednjih sedam godina, negde od održanog referenduma na Krimu za priključenje Rusiji, taj trend prisutan i biće nastavljen. On je bio malo poremećen u 2020. zbog pandemije da bi opet i na strani Kine i na strani Rusije uveliko uvećan izvoz i uvoz u prošloj godini“, ističe naš sagovornik.\nLogično je, smatra on, da ruska strana sve više bude orijentisana na trgovinu sa Kinom, ali i uopšte sa zemljama Azije gde se, kako kaže, vojna intervencija Rusije ne doživljava kataklizmično kao što je to u Evropi i uopšte u zapadnom svetu.\nOn napominje da i ruski analitičari ukazuju na to da u narednim godinama saradnja sa Evropom u najvećoj meri neće biti moguća zbog čega će Rusija morati što je moguće više da sarađuje sa Kinom sa kojom u većoj meri već trguje u juanima.\n© POOL / Uđi u foto-galerijuSaradnja Rusije i Kine nema granica ni po visini, ni po dubini, ni po širini, ocenili nedavno predsednici Vladimir Putin i Si Đinping\nSaradnja Rusije i Kine nema granica ni po visini, ni po dubini, ni po širini, ocenili nedavno predsednici Vladimir Putin i Si Đinping\n„S druge strane, predsednici Kine i Rusije Si Đinping i Vladimir Putin prilikom susreta u Pekingu početkom februara, na dan otvaranja Zimskih olimpijskih igara, rekli su da njihova saradnja nema granica ni po visini, ni po dubini, ni po širini, što je u Pekingu među poslovnim ljudima primljeno dobro“, podseća Korkodelović.\nOn nema dilemu da će sve veća privredna saradnja Rusije sa istokom omogućiti da se lakše nose sa ekonomskim sankcijama.\nKina je postala najveće odredište ruskog izvoza još 2014. godine, praktično od kako je Zapad Rusiji uveo sankcije kada je Krim odlučio da joj se prisajedini. Kako je to ovih dana ocenio zvaničnik Svetske banke, bivši američki trgovinski pregovarač Hari Brodman, nove sankcije mogle bi da podstaknu Moskvu da dodatno pojača trgovinu s Kinom, koja nije denominovana u dolarima.\nMnogo pre roka\n„Planirano je pre nego što je izbila kriza u Ukrajini, da ekonomska saradnja Rusije i Kine 2026. godine dostigne vrednost od oko 250 milijardi dolara. Ako je u prva dva meseca ove godine taj iznos 26,4 milijarde dolara i ako se pretpostavi da će ostati isti tempo do kraja 2022., onda bi tih 250 milijardi moglo da bude premašeno već ove godine i da, kako su rekla dva predsednika, toj saradnji nema granica“, napominje Korkodelović.\nPogotovo, dodaje on, što je i Kina svesna toga da je u suštini ona prva na udaru Zapada, a da je Rusija sekundarni protivnik, što je potvrdio i sam američki predsednik Džozef Bajden ističući Kinu kao glavnog konkurenta SAD.\nŠto pre okončati vojni sukob\nKorkodelović podseća da iako se nije nije pridružila sankcijama Zapada, Kina često apeluje na potrebu što skorijeg okončanja oružanih borbi u Ukrajini, kako zarad postizanja mira, tako i zbog privrede i međunarodne i kineske.\n„Kineska velika preduzeća, kako državna, tako i privatna, imaju određenu rezervu i bojazan šta će uslediti ukoliko ova kriza bude trajala duže. Strahuju da ne dođe i do daljih sankcija prema Rusiji, do pokretanja takozvanih sekundarnih sankcija prema onima koji trguju sa Rusijom. Velike kineske kompanije poput Huaveja i ZTE su se jako opekle u slučaju američkih sankcija nametnutih Iranu ranijih godina i nikako ne bi želele da se to ponovi“, napominje Korkodelović.\n© Depositphotos / KoydesignTrgovinsku razmenu Rusije i Kine koja ubrzano raste SAD bi da spreči i sankcijama kineskim kompanijama koje trguju sa Rusijom\nTrgovinsku razmenu Rusije i Kine koja ubrzano raste SAD bi da spreči i sankcijama kineskim kompanijama koje trguju sa Rusijom\nOn je, međutim, uveren u to da će sve značajnija privredna saradnja Rusije i Kine, čemu je doprinela i zapadna politika guranja Moske u zagrljaj Pekinga, doprineti crtanju nove geopolitičke karte sveta.\nAmerička i evropska ekonomija zajedno čine oko polovine ukupnog svetskog BDP-a, ali najveći broj država u svetu se ipak nije priklonio sankcijama Zapada Rusiji. Ne samo Kina, kao druga ekonomija sveta, nego ni Indija, šesta svetska privreda, Brazil i Meksiko čije su privrede među prvih deset u svetu, kao ni države Bliskog istoka, najveći proizvođači nafte.\nMegakontinent i planetrano ostrvo\nUz to, Kina i Rusija, podseća Korkodelović, uveliko sarađuju i na kineskoj inicijativi „Pojasa i puta“, koja se povezuje sa ruskom tvorevinom Evroazijskom ekonomskom unijom i obe zemlje čvrsto drže taj središnji deo Evroazije, megakontinenta, koji po oceni britanskog stratega, oca strategijskih nauka Halforda Makindera, predstavlja planetarno ostrvo oko koga se praktično sve kreće.\nKorkodelović smatra da je prelazak na multipolarni svet izvesan, ali dugotrajan proces i da će taj novi svetski poredak u nekom trenutku nastati i kao rezultat ukrajinske krize i trodecenijskog odbijanja Zapada i NATO da se dogovore o novoj bezbednosnoj arhitekturi u Evropi.\n„Previđa se i da ruska privreda uopšte toliko ne zaostaje niti je isključivo zavisna od nafte i gasa. Nafta i gas, prema podacima Rostata, čine tek nešto više od 15 odsto ruskog BDP-a. S druge strane, Rusija drugim zemljama pruža više civilnih nukleranih reaktora i srodnih usluga nego bilo koja druga zemlja na svetu. Drugi je najveći izvoznik konvencionalnog naoružanja u svetu, Rusija zarađuje stotine miliona dolara pružajući usluge u svemirskom sektoru i prodaje metale vredne milijarde dolara. Rusija je, takođe, najveći proizvođač i izvoznik pšenice, veliki izvoznik uglja“, podseća naš sagovornik.\nRuska ekonomija jeste stagnirala pod zapadnim sankcijama od 2014. i njen nominalni ukupan domaći proizvod (BDP) smanjen na 1,7 biliona američkih dolara u 2021. Ali, kako ističe Korkodelović, za to je u velikoj meri odgovorna veoma konzervativna ekonomska politika usvojena da bi se nosila sa zapadnim sankcijama.\nDug proces do multipolarnog sveta\nOd nominalnog BDP je, pak, značajniji BDP meren paritetom kupovne moći, a ruski je šesti najveći u svetu. U isto vreme Rusija je jedna od najmanje zaduženih država sa dugom koji je tek 18 odsto BDP, a sa deviznim rzervama koje su na putu da pređu 700 milijardi američkih dolara, podseća naš sagovornik. Pritom, Rusija se i sve manje oslanja na spoljnotrgovinsku razmenu i prema podacima Svetske banke, u 2020. godini činila tek 1,9 posto svetske trgovine, što prema analizi koju je objavio Rojters, dovodi u pitanje efikasnost novih sankcija.\nCC0 / Unsplash / Privredno pomeranje Rusije prema Kini znači i novo geopolitičko mapiranje sveta\nPrivredno pomeranje Rusije prema Kini znači i novo geopolitičko mapiranje sveta\nKorkodelović ipak napominje da države koje predvode taj novi svet u nastajanju još nemaju moćna oruđa. Kineski juan jeste peta valuta u korpi međunarodnih finansijskih institucija, ali se procenjuje da će on postati treća valuta, iza američkog dolara koji se sada koristi za 50 odsto svih plaćanja u svetu i iza evra, tek negde 2030-ih kada će se njime obavljati oko osam odsto svih plaćanja.\nPri tom su, kako kaže, realno gledajući, ekonomski interesi Kine, mereno brojkama, i dalje veći prema Zapadu nego prema Rusiji. Bilateralna trgovina između Rusije i Kine je 2021. bila oko 150 milijardi dolara, sa SAD je bila preko 650 milijardi, a sa EU čak 830 milijardi.\nOn, međutim, ne sumnja da će, s obzirom na ustrojstvo kineskog društva, na jaku centralizovanu liniju i na ulogu koju ima Komunistička partija Kine, svet polako ali sigurno kroz jedan dugotrajni proces postati multipolarni, da se sigurno ide ka završetku dominacije SAD kao jedine sile koja se pita.


"Vaskrsni Srbijo" predstava i čas istorije u Beču\nNaslovna VestiAustrija„Vaskrsni Srbijo“ predstava i čas istorije u Beču\n02. maja 2018 u 11:16\nZajednica srpskih klubova u Beču je proteklog vikenda ugostila studente i profesore Učiteljskog fakulteta iz Užica koji su pred bečkom publikom izveli predstavu "Vaskrsni Srbijo".\nSvečana akademija i muzičko-scenski prikaz „Vaskrsni Srbijo“ – (pre) 100 godina (posle)“ posvećena je povlačenju srpske vojske i naroda sa teritorije srpske države pre 100 godina. Tada je srpski narod, zajedno sa svojom vojskom, prolazio albansku golgotu, da bi u proleće 1916. godine, stupio na tlo Grčke i prvi put slavio Uskrs na tuđoj, ali pravoslavnoj teritoriji.\nNamera autora nije bila da ovaj važan istorijski događaj predstavi isključivo faktografski, već je cilj bio da jednu istorijsku sliku oživi i emocionalno oboji, što je zaista i uspeo. Gledajući muzičko-scenski prikaz „Vaskrsni Srbijo“ publika, uvek, snažno doživi i vreme, i okolnosti, i stradanje.\nAkademija je posebna i po tome što su u njoj uzeli ravnopravno učešće profesori i studenti, zaposleni na Učiteljskom fakultetu, a mešoviti hor i orkestar, brojnim srpskim pesmama, oživljavaju posebne emocije.\nU Beču veliki apluz za Užičane i suze u očima\nPublika u Beču je sa velikim interesovanjem pratila celovečernji program „Vaskrsni Srbijo“ i sa suzama u očima i velikim aplauzom pozdravila nastup studenata.\nAmbasador Srbije u Austriji Pero Janković, po završetku Akademije, u emitivnom obraćanju prisustnima, zahvalio se gostima i domaćinima. Sa rečima hvale što su Užičani pokazali kvalitetan program poučan za ljude koji žive u Beču, a s druge strane što je Zajednica svojim angažovanjem uspela da realizuje jedan ovako važan projekat i sa velikim brojem učesnika i da im obezbedi boravak u Beču. Inače, na sceni je učestvovalo 95 studenata i profesora užičkog fakulteta, koji su u Beču bili smešteni kod članova klubova Zajednice, tako da je to bio jedna mogućnost za druženje i upoznavanje. Mnogim studentima iz Užica ovo je bio prvi boravak u inostranstvu, van granica Srbije.\nPredsednik Zajednice srpskih klubova u Beču Borislav Kapetanović objasnio je da je akademija održana u okviru obeležavanja 100 godina od završetka Velikog rata, sa ciljem da pre svega omladina dobije „čas istorije“.\nStudenti Pedagoškog fakulteta posle Beča putuju u Sloveniju i tamo će biti jedini fakultet van te države koji će učestvovati na njihovoj Pedagoškoj olimpijadi u Izoli.\nPutovanje kroz rock´n´rol istoriju: Čajanka sa Pecom Popovićem u Beču


Solskjer već prežaljen: Italijanski stručnjak blizu preuzimanja klupe Crvenih đavola\nFudbaleri Mančester junajteda poraženi su juče od Liverpula sa 5:0 u najvećem derbiju engleskog fudbala, a ovaj debakl mogao bi da bude kap koja je prelila čašu kada je u pitanju sudbina menadžera Crvenih đavola Olea Gunara Solskjera.\nKako prenosi “Mirror”, italijanski stručnjak Antonio Konte blizu je dogovora sa upravom Mančester junajteda oko preuzimanja kormila nad jednim od najtrofejnijih klubova na svijetu.\nUkoliko dođe do dogovora između dvije strane Konte bi mogao da debituje na klupi “Crvenih đavola” već 2. novembra kada Mančester junajted gostuje Atalanti u četvrtom kolu grupne faze Lige šampiona.\nTrenersku karijeru Konte je započeo u Arecu, a potom vodio Bari, Atalantu, Sijenu, Juventus, reprezentaciju Italije, Čelsi i Milan. Sa Juventusom je osvojio tri Skudeta, dva Kupa Italije, a sa Čelsijem Premijer ligu i FA kup.\nNakon devet odigranih kola Mančester junajted se nalazi na sedmoj poziciji na tabeli sa 14 bodova.\nPrethodni članakMladost i Kakanj ostvarili treću pobjedu ove sezone\nNaredni članakSmijenjen Vlado Jagodić, poznat njegov nasljednik


Pašalić: Vakcinacija najbolji odgovor za izlazak iz teške epidemiološke situacije\nOktobar 22, 2021 16:49\nZaštitnik građana Zoran Pašalić ponovo je apelovao na sve građane da se pridržavaju propisanih mera zaštite i da se vakcinišu protiv virusa kovid-19 i istakao da je to najbolji odgovor za izlazak iz teške epidemiološke situacije u kojoj se nalazi cela zemlja.\n„Situacija sa epidemijom virusa kovid-19 u Republici Srbiji postaje alarmantna. Broj zaraženih i broj umrlih su već duži period veoma zabrinjavajući i zato apelujem na građane da se pridržavaju epidemiloških mera zaštite i da se vakcinišu. U okolnostima u kojima se sada nalazimo vakcinacija protiv virusa kovid-19 je najbolji odgovor“, poručio je Pašalić.\nPašalić je naglasio da je vakcinacija građana najbrži i najlakši put za izlazak iz teškog epidemiološkog stanja u kojem se nalaze svi građani Republike Srbije, i oni zaraženi virusom kovid-19 ali i oni koji boluju od drugih bolesti a zbog situacije sa epidemijom ne mogu da ostvare svoje pravo na lečenje.\n„Pravo na zdravlje je jedno od osnovnih ljudskih prava, a njegovo narušavanje iz bilo kojeg razloga povlači narušavanje drugih prava. Zbog toga nadležni organi Republike Srbije treba da preuzmu sve da obezbede zajemčena prava građana kroz stvaranje uslova za potpuno ostvarenje prava na zdravlje“, istakao je Zaštitnik građana.\nPašalić je rekao da je pandemija promenila naše živote i svakodnevno funkcionisanje i da zbog toga smatra da je vakcinacija najbolji način za izlazak iz ove teške situacije u kojoj je najvažnije sačuvati živote građana, saopštila je Kancelarija Zaštitnika građana.


Gej strejt alijansa | GSA | Traže poštovanje, a ne tolerantnost\nPrenosimo uz dozvolu autora sa E-Novina.\nSrbija je učinila pomak u unapređenju položaja gejeva, lezbejki i transrodnih osoba, ali predstoji dalja primena antidiskriminacionih zakona i Akcionog plana, senzibilizovanje pripadnica i pripadnika MUP, unapređenje edukacije učenika, ali i prosvetnih radnika, poboljšanje rada centara za socijalni rad.\nFoto: Bojan Tončić\n“Odgovorne vlade, a mi svoju ocenjujemo takvom, ne žele da se do ravnopravnosti dolazi kroz dugotrajne procese, već da se što pre stvore uslovi za primenu zakonskog okvira u ostvarivanju prava LGBT osoba. Ne samo zbog toga što je reč o vrednostima koje vode ka evropskom putu, nego i zbog toga što ćemo tako doći do civilizovanijeg društva. Srbija je donela Zakon protiv diskriminacije i pokazala spremnost da ga primeni. To je pokazuje kao modernu državu, u kojoj nijednom građaninu nisu i ne smeju biti uskraćene slobode okupljanja, govora, ili bilo kakvo drugo ljudsko pravo zagarantovano Ustavom. Ovim je Vlada pokazala snažnu političku volju i rešenost da se posveti stvaranju društvene klime, kako bi zaživela ideja potpune uključenosti LGBT zajednice u sve društvene tokove”, rekla je Jadranka Joksimović, ministarka zadužena u Vladi Srbije za evropske integracije.\n“Srbija ne sme postati pogodno tle za one koji misle da mogu ugrožavati prava drugih. Organizovali smo veliki broj seminara za pripadnice i pripadnike policije, kako bi se omogućilo njihovo senzibilizovanje za prava LGBT zajednice i olakšala komunikacija sa žrtvama nasilja. MUP je početkom ferbuara 2014. doneo akcioni plan za unapređenje rada i saradnje policije sa LGBT populacijom koji predviđa borbu protiv huliganizma i ekstrmizma, izbor oficira za vezu i realizaciju projekata sa ciljem poštovanja različitosti “, rekao je Stefanović.\n“Slučajeve zločina iz mržnje treba preduprediti u ranoj fazi, za šta je potrebna je dodatna obuka profesora, lekara, socijalnih radnika. Sa predubeđenjima i predrasudama treba se suočiti sistemski”, rekao je ambasador Kif.\n“Međutim, jedino se LGBT osobama preti, a iza tih pretnji stoje desničarske, profašističke organizacije, Dveri, Obraz, 1389, Nacionalni stroj, uz pomoć i podršku, što je tragično, vrha Srpske pravoslavne crkve. Ta mržnja prema LGBT populaciji je konstantna, usađena, i oni neprestano pokušavaju da je šire. I pokušavaju fizičke napade, čak i likvidaciju aktivista. To je nešto što ne može da se sakrije i mi moramo, kao društvo, da se suočimo sa tim problemom i da kažnjavamo one koji krše zakone. A to ne čine LGBT osobe, zato što žele da se organizuju i zato što su drugačije seksualne orijentacije. Zakon krše oni koji žele da se sa njima fizički obračunaju, da ih zatru. Jeste Parada ponosa, sa onakvim legitimisanjem, izgledala ružno, ali svaki početak je težak. Verujem da će, za koju godinu, to biti skup kao i svaki drugi”, ističe Omerović.\nNjegova je ocena kako su poslednja istraživanja UNICEF “zastrašujuća” (sаmo 14.4% dečaka i 23.3% devojčica (od VI do VIII razreda osnovne škole i 14.6% dečaka i 40.4% devojčica u srednjoj školi ne odobrаvа bilo koji oblik rodno zаsnovаnog nаsiljа), procenat dece i njihovih nastavnika koji misle da nekoga treba tući zbog toga što je lezbejka ili gej katastrofalan je.\n“Dakle, danas, 2015. imamo i nastavnike koji tako razmišljaju, a treba da uče đake kako su svi ljudi jednaki. Buduće generacije koje treba jednog dana da preuzmu ovo društvo i da ga vode, sa šest godina uče da treba tući nekog zbog toga što je drugačiji. Sutra će da ih uče da treba tući nekoga zato što nije Srbin, ili zato što je invalid; ulazimo u začarani krug. Zato, osim rada sa policijom i centrima za socijalni rad, moramo da radimo i sa ljudima u prosveti. I da otklanjamo čitav niz diskriminacionih odredbi u našim udžbenicima”, ocenjuje naš sagovornik.\nLazar Pavlović, predsednik Gej strejt alijanse, ističe da se u prošloj godini beleži čak i pad broja registrovanih slučajeva nasilja prema LGBT osobama, ali i to da “nasilje prelazi u ‘porodičnu zonu’, nakon što LGBT osobe otkriju svoju seksualnu opredeljenost”.\n“Državne institucije su uradili veliki posao, ali nam i dalje predstoji rad sa građanima, rušenje predrasuda, stereotipa, mnogo direktne komunikacije. Najveći posao biće i nastojanje da se u Ministarstvu prosvete ubrzaju aktivnosti u vezi sa pravima LGBT osoba; bilo je početnih pomaka, u vidu seksualnog obrazovanja, ali je to prestalo. Takođe, loša je percepcija LGBT osoba, posebno kod dece koja pohađaju osnovnu školu. Beležimo i napredak u odnosu medija, ali i sporadične ispade, osuda javnih osoba. LGBT osobe, u pogledu uslova života, dele sudbinu svih ostalih kategorija stanovništva. Specifičnosti su, međutim, vezane za nasilje koje LGBT osobe trpe zbog svog identiteta”, kazao je Pavlović.\n“Šalje se poruka da svi ljudi podjednako uživaju prava na okupljanje. Jer, LGBT osobe ne traže toleranciju, nego da budu poštovane, naglasio je Bjankoni.\n“To je dobar osnov za rad na unapređenju položaja LGBT osoba. Na tome treba raditi uz pomoć nevladinih organizacija, jer su brojni problemi ostali”, rekao je Bečić.\n“U odnosu na predizbornu kampanju 2014, stanje je popravljeno i stranke sadaimaju jasno određenje prema LGBT populaciji. Ali, ne i deklarisane LGBT osobe u poslaničkim klupama”, rekla je Mirjana Bogdanović.\nBojan Tončić, E-Novine


KAKO JE "PALA" HILARI KLINTON: Tramp je u avionu rekao 'Dođite do mejlova'... | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tKAKO JE „PALA“ HILARI KLINTON: Tramp je u avionu rekao ‘Dođite do mejlova’…\nAmeričko ministarstvo pravde je objavilo pregled ispitivanja i imejlove uključenih u istragu specijalnog istražitelja Roberta Mulera o navodnom ruskom mešanju u izbore za predsednika Sjedinjenih Država 2016. godine.\nDokumenti su objavljeni nakon što su to sudski zatražili CNN i Buzfeed News.\nPredsednik SAD Donald Tramp i članovi njegovog štaba za predsedničke izbore 2016. godine više puta su privatno raspravljali o tome kako bi mogli da dođu do ukradenih mejlova do kojih je Vikiliks došao 2016, navodi se u najnovijim beleškama sa ispitivanja specijalnog savetnika Roberta Mulera.\nCNN je sudski zatražio od ministarstva pravde SAD pristup beleškama sa Milerovog ispitivanja, a ovog vikenda je prvi put omogućen uvid javnosti u Milerov istraživački rad van sudskih procesa, kao i u sam izveštaj.\nPrema naredbi sudije, ministarstvo pravde će nastaviti da objavljuje ostale delove Milerovih beleški, prema zahtevu CNN i Buzfeed News, koji ih je takođe tužio.\nBivši zamenik šefa Trampovog izbornog štaba Rik Gejts, koji je sarađivao sa šefom štaba Polom Manafortom, prepričao je događaje iz 2016. godine.\nTo su najznačajnije informacije koje je do sada ministarstvo pravde objavilo o raspravama tokom kojih je Tramp tražio da se pronađu informacije koje bi štetile njegovj protivnici iz redova demokrata Hilari Klinton.\n“Rik Gejts se seća kada je Tramp u avionu rekao ‘Dođite do mejlova’.\nMajkl Flin je rekao da može da upotrebi svoje obaveštajne izvore kako bi pribavio mejlove”, napisali su istražitelji u sažetku Gejtsovog ispitivanja iz aprila 2018.\nFlin je bio bivši politički savetnik u Trampovom štabu, a zatim i prvi savetnik za nacionalnu bezbednost.\n“Flin je imao najviše kontakata u Rusiji od svih ostalih u štabu i bio je u najboljoj poziciji da zatraži mejlove ukoliko su bili negde tamo”, navodi se u beleškama istražitelja.\nGejts je tokom ispitivanja opisao kako su pojedini bliski savetnici Donalda Trampa, članovi Trampove porodice, kao i sam Tramp razmišljali kako da dođu do ukradenih dokumenata, navodi se u sažetku ispitivanja.\n“Gejts je rekao da je Donald Tramp na porodičnim sastancima pitao gde su mejlovi.\nMajkl Flin, Džared Kušner, Pol Manafort, Kori Levandovski, Džef Sešns i Sem Klovis su takođe izrazili interesovanje za mejlove.\nGejts je naveo da su prioritet istraživačkog tima opozicije u Trampovoj kampanji bili i Klintonovi mejlovi i doprinosi za Klinton fondaciju.\nFlin, Džef Sesšns, Džered Kušner i Donald Tramp su bili usredsređeni na teme koje su se ticale opozicije”, navodi se u sažetku intervjua.\nRanije je Miler u svom izveštaju o ruskom uticaju na izbore 2016. napisao da je Trampov izborni štab pokazao zainteresovanost za hakovane dokumente koje je Vikiliks imao u leto i na jesen 2016.\nCNN je u subotu dobio dokumentaciju u kojoj su, između ostalog, 274 stranice beležaka sa intervjua koje je Miler obavio, kao i imejlovi i druga dokumenta koja se odnose na saradnju sa Gejtsom, bivšim šefom kampanje Stivom Benonom i ličnim advokatom predsednika Trampa Majklom Koenom.\nI Koen i Benon su se izjasnili krivima za optužbe koje je protiv njih podneo Miler.\nNi Benon ni Gejts nisu rekli da su znali da su Rusi ukrali dokumenta demokrata, ali da su verovali da su ih hakovali strani državljani.\nTRAMP PRESEKAO I REŠIO DA SE OBRAČUNA SA KLINTONOVIMA: Najveća mrziteljka Srba ide u zatvor!?\nPlaćaju vam da spavate i za to dobijate 1.300 evra! Posao iz snova „ali bukvalno“!


Kursna lista\tBerza\tVremenska prognoza\tNovogodišnji bazar"Predo baby zimska čarolija"na dečijem sajmu\nGeneralni sponzor sada već tradicionalne manifestacije namenjene najmlađima jesu "Predo baby" pelene koje će predstaviti svoju kompletnu ponudu u periodu od 22. do 24. decembra kada se na Šumadija sajmu održava dečiji sajam "Novogodišnji bazar - Predo baby zimska čarolija", a pod pokroviteljstvom Grada Kragujevca.\nPored bogatog zabavnog programa koji se održava na centralnoj bini, kao i edukativnog koji se održava u našoj kreativnoj radionici, mališani će se zabaviti i u zabavnom parku "Prijatelja dečijeg sajma - Joker igraonice", koji su obezbedili kompletan zabavni sadržaj od tobogana, trambolina, karting staze, Diznijevih junaka...\nIzlagački deo će na ovogodišnjem dečijem sajmu kao i do sada sadržati brojne sajamske popuste dečije garderobe, obuće, igračaka i dr.\nNa jednom od mnogobrojnih štandova dečijeg sajma naći će se i Novogodišnji paketići po sajamskim cenama, kao i Deda Mraz koji će mališane čekati na fotografisanju.\nTakođe organizujemo i podelu novogodišnjih paketića firmama i sindikatima. Mališanima nudimo širok spektar zabave, roditeljima sajamske popuste iz bogate ponude našeg izlagačkog dela, a firmama i sindikatima kompletnu organizaciju novogodišnjih aktivnosti za decu njihovih zaposlenih.\nZa sve informacije, kao i prijave kako za učešće u izlagačkom sastavu, zabavnom ili edukativnom programu, podelu novogodišnjih paketića, možete se informisati putem telefona 034 503 500 i 034 338 687.


Tanjug 24. maja 2019. 08:14\nBEOGRAD – Na Gornjem gradu Beogradske tvrđave danas počinje peti festival Beogradski Manifest, koji će trajati do 26. maja.\nU zoni „Aduti Srbije“ predstaviće se bogati turistički potencijali, tradicionalne i kulturološke različitosti i lepote više od 60 opština Srbije.\nZonu „Mašta može svašta“ učiniće zabavnim i brojne kreativne radionice crtanja, plesa, slikanja, ali i kostimirani junaci iz bajki, klovnovi, štulaši i mađioničari, dečije predstave ali i nove društveno odgovorne akcije u kojima će najmlađi posetioci, ali i njihovi roditelji, moći da saznaju više o značaju reciklaže za očuvanje životne sredine i bezbednosti dece u saobraćaju.\nU okviru Film i Art zone, koja čini platformu posvećenu negovanju sedme umetnosti, filmovima nastalim u produkciji koje neguju originalan kinematografski pristup, predstaviće se devet prestižnih festivala dokumentarnog i kratkometražnog filma – Fest, Beldoks, Zagreb film festival, Doku Fest Prizren, Bašta fest.\nOve godine će, takođe, biti nastavljena kampanja „Manifestuj se – svaka limenka se računa“, u okviru koje će tokom 15 dana maja ispred TC Ušće, biti prikupljane limenke za reciklažu.\nUčesnici kampanje ispred TC Ušće će za predate limenke dobijati bodove na osnovu kojih će na Beogradskom Manifestu moći da odaberu nagrade u vrednosti sakupljenog broja poena.


Poziv privrednicima da iskoriste preostala sredstva u okviru kreditnih linija sa 100 posto subvencioniranom kamatom - Dobar dan\nNaslovnica Posao Poziv privrednicima da iskoriste preostala sredstva u okviru kreditnih linija sa 100...\nU okviru provođenja Programa male privrede za 2021. godinu Ministarstvo privrede Kantona Sarajevo je nakon provedenog javnog poziva za izbor banke partnera potpisalo ugovor s UniCredit, Sberbankom – sada ASA bankom i BBI bankom koje kao partneri Ministarstva učestvuju u realizaciji kreditnih linija sa 100 posto subvencioniranom kamatnom stopom.\nMinistarstvo privrede je na ovaj način omogućilo subjektima male privrede finansijska sredstva po najpovoljnijim kreditnim uslovima, grejs periodom do 12 mjeseci, uz stopostotno subvencioniranu kamatnu stopu, a za što je izdvojilo oko pet miliona KM. Shodno ponudama banaka na ovaj iznos, ukupna vrijednost kreditnih linija je 107.850.000 KM, dok svaka pojedinačna banka ima na raspolaganju iznos sredstava zavisno od ponude koju je dostavila na javni poziv.\nKako je u UniCredit i ASA banci ostalo još neiskorištenih sredstava krajem marta Ministarstvo privrede KS produžilo je rok za prijave privrednika za ove kreditne linije do 30. juna 2022. godine, kako bi se sva predviđena sredstva iskoristila.\nA s obzirom da je do kraja juna ostalo još nešto više od mjesec i po, Ministarstvo poziva privrednike da iskoriste priliku i apliciraju kod jedne od ove dvije banke.\n„Uskoro ćemo imati spreman Program razvoja male privrede za 2022. godinu i cilj nam je da prije realizacije ovogodišnjeg programa iskoristimo sva sredstva koja imamo na raspolaganju za kreditnu liniju sa stoposto subvencioniranom kamatom. Imamo sredstava još u ove dvije banke i stoga pozivam privrednike da do kraja iskoriste i ova sredstva“, poručio je ministar privrede Adnan Delić.\nPodsjećamo kreditne linije podrazumijevaju maksimalni iznos finansiranja po jednom korisniku do milion KM, s maksimalnim rokom otplate u zavisnosti od vrste i visine zahtjeva za finansiranje do šest godina.\nPrioritet u ostvarenju prava na poticajna sredstva finansiranja imaju sve proizvodne, a posebno izvozno orijentisane djelatnosti, te privredni subjekti koji u podnesenom zahtjevu za finansiranje navedu da će obezbijediti nova zapošljavanja.\nImplementacija ovih povoljnih kreditnih linija ima za cilj kreirati nova radna mjesta na području Kantona Sarajevo, kroz ulaganje u modernizaciju poslovanja i proširenje obima proizvodnje, te poslovnih mogućnosti malih, mikro i srednjih kompanija.\nPrethodni članakKompanija Symphony slavi 15 godina uspješnog poslovanja na 5 kontinenata\nNaredni članakMaker Faire Sarajevo 2022\nZašto je besplatna online platforma PRAVI LIDER vrhunski alat za male biznise?


“Moj naslednik, državni sekretar Gajović ima običaj da kaže da ne odbija nijedan poziv medija za intervju, u ovom slučaju je prekršio to što je govorio. To je zaista loše, ako nemate šta da krijete, nemate razloga ni da odbijete intervju. Ne možete reći da su mediji dovoljno obavešteni time što su to prenele agencije. Ako raspisujete konferenciju pozovite i medije i važne aktere; shvatio sam da je ta konferencija imala veze sa najavom Boška Savkovića da će da tuži one koji su se kitili njegovim perjem, odnosno njegovim nagradama, shvatio sam da i on nije pozvan na tu konferenciju, nismo pozvani ni mi iz UNS-a koji se intenzivno bavimo tim konkursom, ali rekao bih da i sama ta odluka da vama ne daju intervju govori u prilog da taj konkurs nije urađen po meri i po standardu kako su se radili konkursi Ministarstva kulture i informisanja.”\nKategorije: Vesti\tTagovi: Aleksandar Gajović, Ministarstvo kulture i informisanja, Nino Brajović, T1 televizija, Za media, Zaječar\tKomentari


Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić pažljivo prati izjave evropskih zvaničnika, a posebno predstavnika Vlade Savezne Republike Njemačke i zato ga molim da ne pokušava da nađe opravdanje za nediplomatski stav gospodina Saracina. Izjaviti u Prištini da takozvano Kosovo treba da bude član Savjeta Evrope, a u Beogradu pričati o evropskoj perspektivi Srbije je licemjerno koliko i uvredljivo – rekao je Vulin.\n– Nema mjesta u Savjetu Evrope i za državu Srbiju i za teritoriju Kosovo i Metohija pod privremenom upravom Ujedinjenih nacija. Često iz Evropske unije stignu upozorenja da Srbija ne može da sjedi na dvije stolice, sada neka svoju mudrost isprobaju na sebi. Neka se Evropska unija opredijeli. Od njenog opredjeljenja zavise i mnoge naše odluke – rekao je Vulin komentarišući stav izaslanika njemačke vlade za Zapadni Balkan Manuela Saracina da je stav Njemačke jasan i da je takozvano Kosovo u srcu Evrope i da pripada Savjetu Evrope.


Roman Lisac - Blic Sport\nPAŽNJA Olimpija spremila sedam miliona evra za napad na Evroligu\nCilj je plasman u evropsku elitu, budžet kluba biće sedam miliona evra, a generalni sponzor je „Petrol“ - kaže za Blicsport Roman Lisac, generalni menadžer Olimpije.\n"Blic" saznaje: KS Slovenije traži od FIBA da stopira igranje ABA lige\nRoman Lisac, budući menadžer novoformirane ABA lige, zajedno sa dojučerašnjim suvlasnicima regionalnog takmičenja želi u narednoj sezoni i ljubljansku Olimpiju, koja to nije uspela da ostvari rezultatima u slovenačkom prvenstvu, saznaje "Blic".\nČović pisao Liscu: Ne gurajte sve klubove protiv Zvezde\nPrvi čovek KK Crvena zvezda Nebojša Čović uputio je pismo rukovodiocima ABA lige na čelu sa Romanom Liscem u kojem se navodi da je interes postojanja regionalne lige iznad svih ličnih interesa i pozvao ih da ne manipulišu u javnosti kako aktuelni šampion želi da kontroliše takmičenje.\nČović: Lisac manipuliše na kartu srpske nesloge, laž je da Zvezda hoće da vodi ligu\nPrvi čovek Crvene zvezde Nebojša Čović rekao je da generalni menadžer ABA lige Roman Lisac manipuliše i govori laži u sporu oko novog radnog ugovora preduzeća Sidro, koje je vlasnik ABA lige, i kazao da ima dokaze za te tvrdnje.\nLisac: Iznenadio me stav Zvezde, trebalo bi da vode umereniju politiku\nGeneralni direktor ABA lige Roman Lisac rekao je da ga je iznenadio predlog Crvene zvezde da takmičenje u potpunosti bude u vlasništvu klubova, ali i poručio je optimista da će na kraju doći do dogovora.\nVujoševićeva kontra Zvezdi: Promene u Jadranskoj ligi nisu kozmetičke\nTrener košarkaša Partizana Duško Vujošević rekao je da najavljene promene u Jadranskoj ligi nisu kozmetičke prirode, već suštinske.\nLisac: Klubovi ABA ligu smatraju svojom, oni su i stubovi reprezentacija\nGeneralni menadžer Jadranske lige Roman Lisac rekao je da svi klubovi regionalno takmičenje smatraju svojim i da će ono uskoro biti rekonstrusano.\nABA liga: Transformacija takmičenja po ugledu na Evroligu, klubovi će upravljati\nRukovodstvo ABA lige objavila je zvanično saopštenje, u kom je navedeno da će nova struktura takmičenja biti napravljena po ugledu na Evroligu, shodno čemu bi vlasnička i upravljačka struktura bila u rukama klubova.\nRoman Lisac o budućnosti ABA lige: Klubovi su ti koji odlučuju\nGeneralni menadžer Jadranske lige Roman Lisac rekao je da će se održati sastanak svih klubova na kojem će se razmotriti odnos FIBA prema tom regionalnom takmičenju.\nLisac: Levski iz Sofije umesto Solnoka, razmišljamo o uvođenju plej-ofa\nGeneralni menadžer ABA lige Roman Lisac rekao je da će Levski iz Sofije biti novi učesnik ovog takmičenja, umesto mađarskog Solnoka.\nRadonjić najbolji trener Jadranske lige\nTrener košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić proglašen je za najboljeg stručnjaka u ABA ligi, dok je Dario Šarić iz Cibone mladi igrač koji je najviše napredovao ove sezone, rekao je generalni menadžer lige Roman Lisac.\nLisac: Evroliga odlučuje ko će zameniti Igokeu, ne mora to biti ekipa sa Jadrana\nGeneralni menadžer košarkaške Jadranske lige Roman Lisac rekao je da će čelnici Evrolige odlučiti koji će klub zameniti Igokeu u najelitnijem evropskom takmičenju.\nLisac: Partizan i Zvezda idu u Evroligu, Igokea u kvalifikacije, ostali u Evrokup\nGeneralni menadžer ABA lige Roman Lisac rekao je posle finala fajnal-fora Jadranske lige u kom je slavio Partizan da će beogradski "večiti rivali" sigurno biti učesnici Evrolige u narednoj sezoni.\nKlubovi sa Kosova neće biti pozvani u ABA ligu: Lisac smatra da bi podigli tenziju\nGeneralni menadžer košarkaške Jadranske lige Roman Lisac rekao je da u narednom periodu kosovski klubovi neće igrati u regionalnom takmičenju.\nLakrdija: Lisac nije upoznat sa situacijom, Bilić prebacuje odgovornost na njega\nGeneralni menadžer Jadranske lige Roman Lisac izjavio je da nije u potpunosti upoznat s novonastalom situacijom oko organizacije Fajnal fora zbog zdravstvenih problema.\nBilić: Sve utakmice poslednjeg kola Jadranske lige u isto vreme\nSve utakmice poslednjeg, 26. kola ligaškog dela košarkaške Jadranske lige, igraće se u istom terminu, rekao je komesar za takmičenje Josip Bilić.\nLisac: Banja Luka je jedina ispunila sva tri kriterijuma, hvala i Beogradu\nGeneralni menadžer ABA lige Roman Lisac zahvalio se Beogradu, gradonačelniku Draganu Đilasu, kao i predstavnicima ostalih gradova koji su ponudili kandidaturu za organizaciju završnog turnira tog takmičenja.\nSpasojević: Što bi se Igokea trošila na organizaciju fajnal-fora, ako budemo prvi?\nPredsednik Igokee Boris Spasojević izjavio je da u tom košarkaškom klubu još nisu dobili dopis da će Laktaši organizovati završni turnir Jadranske lige.\nKoncert Ramštajna i problematični navijači teraju F4 turnir ABA lige iz Beograda\nGeneralni menadžer košarkaške Jadranske lige Roman Lisac rekao je da će do kraja nedelje biti poznat organizator završnog turnira, a da je bezbednost najveća prepreka da to bude Beograd.


Sremske Novine » Grade novu ambulantu u gradu\nGrade novu ambulantu u gradu\nPriprema terena za gradnju ambulante\nSremska Mitrovica – U sremskomitrovačkoj Mesnoj zajednici „22. avgust“, na lokaciji između naselja kod Kazneno popravnog zavoda i severno od Planinske ulice, počeli su zemljani radovi vezani u sklopu izgradnje nove zdravstvene ambulante. Ovaj zdravstveni objekat je dugo najavljivan kao potreba stanovnika severnog dela grada Sremska Mitrovica, ali su se sada za to stekli neophodni uslovi. Zgrada sa prostorijama ambulante i mesne zajednice biće investicija vredna 11 miliona dinara.\nPočetku radova na realizaciji jedne od najvećih investicije u poslednjih 10 godina u ovom delu Sremske Mitrovice prisustvovali su predstavnici lokalne samouprave, Doma zdravlja „Sremska Mitrovica“ i Mesne zajednice „22. avgust“. Vladimir Petrenj, predsednik Saveta ove mesne zajednice istakao je da prema ugovoru sa izvođačima, ambulanta treba da bude izgrađena za 60 radnih dana, vrednost posla je oko 11 miliona dinara, imaće 200 kvadratnih metara prostora, a novac će se obezbediti iz gradskog budžeta preko JP Direkcija za izgradnju grada Sremska Mitrovica.\n– Izgradnja ove zgrade je najznačajnija investicija u Mesnoj zajednici „22. Avgust“ u poslednjih 10 godina. Ambulanta se gradi na zahtev građana mesne zajednice, i sigurno će im, u velikoj meri, doprineti pobošanju kvaliteta života i zdravstvene zaštite – rekao je Petrenj.\nZamenik gradonačelnika Sremske Mitrovice Srđan Kozlina podsetio je da je i ovo projekat unapređenja primarne zdravstvene zaštite, kakvih je bilo ranije, a svi oni su realizovani sa ciljem stvaranja boljih uslova život i lečenja stanovnika.\nDirektorka Doma zdravlja „Sremska Mitrovica“ dr Nada Zec Petković, istakla je da se ovako zdravstvene usluge približavaju pacijentima ovog dela grada, jer će se smanjiti liste čekanja i gužve u čekaonicama. Na području grada postoje 23 zdravstvene ambulante a ova započeta biće za potrebe stanovnika severnog dela Sremske Mitrovice koji sada kod lekara idu u udaljenu ambulantu.\nDa stanovnici naselja kod KPD-oma odobravaju novi projekat potvrđuju izjave Milivoja Đurića, Nikole Đurđevića i Savice Golušina. Oni kažu da jedva čekaju vreme da počne ambulanta sa radom, jer više neće morati, kao do sada, da pešače kilometar dalje kod lekara u ambulantu broj 1 u MZ „Sutjeska“.\nKompletni radovi biće završeni do februara iduće godine, kada će ambulanta, ako se plan ostvari, primiti prve pacijente.


Da li će Razvojna banka FBiH odobriti 5 miliona KM sredstva građana Federacije BiH za stranački projekat SDA!? – Visokoin.com\nDa li će Razvojna banka FBiH odobriti 5 miliona KM sredstva građana Federacije BiH za stranački projekat SDA!?\n· 7. Avgusta 2012. ·0\nPompezno najavljivani projekat pokretanja prve news televizije TV1 u Bosni i Hercegovini očito je pred krahom.\nIz pouzdanih izvora bliskih Razvojnoj banci Federacije BiH procurila je informacija prema kojoj je TV1 aplicirala kod Razvojne banke za višemilionski iznos kreditnih sredstava. Tačnije u pitanju je iznos od 5 miliona KM.\nTaj kredit hitno je potreban jer su finansije ove medijske kuće pred kolapsom.\nOvaj kredit bi mogao i biti odobren ako se zna da Razvojnom bankom suvereno “drma” kompromitovani i kontroverzni Ramiz Džaferović, intimus Sulejmana Tihića, poznat po prethodnim mnogim aferama.\nSimptomatično je da u posljednje vrijeme zaposlenici TV1 često posjećuju šaltere banaka u Sarajevu i konvertuju eure u KM. Šalterski službenici su već razvili fobiju od zaposlenika ove medijske kuće i njihovih eura, koji izgledaju kao da su tek oštampani. Banke opravdano provjeravaju porijeklo tog novca, a često moraju novčanice koje kao da su tek “ispod čekića” izvađene provjeravati da nisu u pitanju falsifikati.\nOčigledno je da je TV1, koji je nastao kao stranački projekat Stranke za BiH i Safeta Oručevića, vadi posljednje zalihe keš love sumnjivog porijekla, očito ubačenog u platni promet mimo legalnih novčanih tokova.\nU konačnici postavlja se logično pitanje da li je novim stranačkim dogovor starih partnera, Stranke za BiH i SDA, dogovoreno i spašavanje TV1 od kolapsa i propasti!?


Do 2050. izjednačiće se broj hrišćana i muslimana u svijetu | Radio Trebinje\n23 септембра 2018, 6:39 PM\n3. априла 2015., 08:29\nPopulacije muslimana i hrišćana u svetu mogle bi gotovo da se izjednače do 2050, a islam će biti najbrže rastuća religija na planeti, objavio je danas američki Istraživački centar Pju.\nU 2010. u svetu je bilo 1,6 milijardi muslimana i 2,17 milijardi hrišćana. Hinduisti će polovinom veka biti treća najbrojnija religijska grupa (14,9 odsto), a iza njih će biti oni stanovnici planete koji ne pripadaju nikakvoj religiji (ateisti i agnostici) kojih će, kako predviđa Pju, biti 13,2 odsto. Azijsko-pacifički region će imati najveću koncentraciju muslimana, zahvaljujući mladosti tamošnje populacije i visokoj stopi prirodnog priraštaja.\nPrema izveštaju američki Istraživačkog centra Pju, u Evropi će muslimani sredinom veka činiti oko 10 odsto stanovništva. Ako se nastavi sadašnja tendencija, muslimani će biti najbrojnija grupacija na svetu do 2070. godine.\nEksperti Pju ukazuju na to da mnogi događaji, kao što su naučna otkrića, oružani konflikti, društveni pokreti, politička previranja, prirodne katastrofe i promena ekonomskih uslova, mogu da izmene predviđene demografske trendove na način koji se ne može predvideti.\nZbog sve starijeg stanovništva i stabilnog prirodnog priraštaja u zemljama kao što su Kina, Japan i Tajland, broj budista u svetu se do sredine veka neće povećati. Takođe se predviđa da će broj hrišćana u Evropi do 2050. da se smanji sa sadašnja 553 miliona na 454 miliona.\nMaterijal za svoj izveštaj Institut Pju je prikupio iz više od 2.500 statističkih izveštaja i registara stanovnika u 175 zemalja sveta i njime je obuhvaćeno 95 odsto svetskog stanovništva.


U R klubu održano info veče – finansijska preventiva i investiranje | Info centrala\nNaslovna Zabava U R klubu održano info veče – finansijska preventiva i investiranje\nU prostorijama Rkluba održano je info veče sa temom : finansijska preventiva i investiranje\nGosti iz Beograda predstavnici preduzeća WVP fund Management – Danijela Milovanović, Branislav Kranjčević i Predrag Kovačević su predstavili mogćnost investiranja kroz otvorene investicione fondove WVP premium fond, WVP Dynamic, WVP Balanced i WVP Cash fond.\nOtvoreni investicioni fond je institucija kolektivnog investiranja koja funkcioniše na principu prikupljanja novčanih sredstava putem izdavanja investicionih jedinica i otkupa investicionih jedinica na zahtev člana fonda.\nWVP fund managwment je privredno društvo koje organizuje, upravlja i osniva pomenute fondove.\nPrisutni gradjani su informisani da je cilj otvorenih investicionih fondova da se profesionalnim upravljanjem postigne stabilan rast vrednosti imovine i investicione jedinice u dužem vremenskom periodu.putem kapitalnih dobitaka, dividendi i kamata.\nTakodje je predstavljena mogućnost povezivanja osiguranja života sa investiranjem u fondove kroz inovativni program Moj aktivni kapital.koji je osmislila osiguravajuća kuća Wiener Stadtische u saradnji sa Društvom za upravljanje investicionim fondovima WVP fund management.\nPosetioci su pokazali interes za pojedinačne sastanke kako bi razmotrili ličnu finansijsku situaciju zajedno sa kompetentnim stručnjacima.\nNajavljeno je sledeće info veče u drugoj polovini marta.\nPrethodni tekstI u Ćupriji protest „1 od 5 miliona“ – najhrabrija porodica Živić koja je uz par prijatelja izašla u centar grada\nSledeći tekstUbio se Rade Metalka


KIA zabilježila rast globalne prodaje u februaru – The PRESTIGE\nKia Corporation izvještava da su u februaru širom svijeta ukupno prodali 210.177 vozila, što je povećanje od 7 odsto u odnosu na jednak period prošle godine.\nProšli mjesec najprodavaniji model Kije bio je sportski terenac Sportage, koji je bio prodat u 26.790 primjeraka, kojem su najbliže bili još jedan SUV Seltos (ne prodaje se u Evropi) s prodatih 26.619 primjeraka, te Rio, koji je kao hatchback i limuzina našao18.417 kupaca.\nProdaja u Južnoj Koreji je zabilježila 37.583 vozila, što je 31 odsto više nego u februaru 2020. godine. Ovaj izuzetan skok može se pripisati teškoćama u proizvodnji koje je lani prouzrokovala pandemija Covid-19, ali i vrlo dobroj prodaji velikog jednovolumena Carnival i limuzine K5, prenosi klix.\nU odnosu na februar 2020. godine je prodaja van Južne Koreje zabilježila rast od 2,9 odsto na ukupno 172.594 vozila, a najtraženiji su bili modeli Sportage, Seltos i Rio.\nUprkos zahtjevnoj globalnoj poslovnoj situaciji, koja je posljedica godinu dana pandemije, Kia će i dalje biti fokusirana na implementaciju srednjoročne i dugoročne poslovne strategije ‘Plan S’, osvježene u februaru ove godine.


Krivaja kod Bačke Topole: otvorena prva digitalna farma u regionu – Balkanekspresrb.rs\nU Krivaji kod Bačke Topole danas je predsednica vlade Srbije Ana Brnabić otvorila je prvu digitalnu farmu u Srbiji i regionu,\nDigitalna farma će poljoprivrednicima omogućiti da besplatno i “iz prve ruke” nauče kako da smanje rizike u proizvodnji, troše manje vode i đubriva i ulože manje sredstava, a dobiju veće prinose.\nKako je rekla Brnabićeva otvaranje digitalne farme pokazuje da je Srbija lider u regionu i da može da postane lider u Evropi kada je reč o digitalizaciji i novim tehnologijama u poljoprivredi.\n“To danas vidimo, ali da bismo zadržali lidersku poziciju moramo da trčimo brzo, najbrže što možemo”, rekla je Brnabić.\nNavela je da se što pre mora izgraditi zgrada Insituta “BioSens”, koji će biti evropski centar naučne izvrsnosti: “Za to će vlada uložiti 14 miliona evra, i važno da se završi projektna dokumentacija i što pre krene gradnja koja će se završiti u što kraćem roku”.\n– EU je danas veliki investitor, trgovinski partner i donator Srbije i nastaviće da joj pruža podršku u procesu reformi na putu evropskih integracija, ali i za dobrobit ekonomije i gradjana Srbije.\nUnija će, dodao je, nastaviti da pruža podršku Srbiji u inovacijama, kroz projekat “Horizons 2020”, kao i podršku srpskoj poljoprivredi kroz IPARD program, kojim će se obezbediti 175 miliona evra podrške.\nDigitalnu farmu je osmislio Institut “BioSens”iz Novog Sada, u saradnji sa poljoprivrednim proizvođačem “Krivaja”, u okviru projekta ANTARES, koji zajednički finansiraju EU i Vlada Srbije.\n“Ovaj projekat EU i Vlada Srbije zajednički finansiraju sa 28 miliona evra, a cilj je da ‘BioSens’ postane naučni centar izuzetnosti koji će se baviti uspešno sa dva sektora i biti regionalni centar koji će okupljati poljoprivrednike, start ap kompanije, stručnjake u saradnji u ovim oblastima”, istakao je Fabrici.\nMože se, takođe, dobiti i vrlo precizna vremenska prognoza za određenu lokaciju, kao i meteo podaci o tome koliko je vode akumulirano na parceli.♦


Lukač: "Reprezentacija kao nagrada za uspešnu sezonu" - Sportske.net\nLukač: "Reprezentacija kao nagrada za uspešnu sezonu"\nNovopečeni reprezentativac Srbije Milan Lukač priključio se nacionalnom timu u sredu a priliku da debituje u dresu sa državnim grbom imaće već u subotu u duelu sa Panamom.\nVršilac selektorske dužnosti Ljubinko Drulović odlučio je da na truneju po Americi povede i golmana Partizana Milana Lukača koji do sada nije imao priliku da obuče dres sa nacionalnim grbom.\nDobre partije u Partizanu tokom minule sezone, a posebno kvalitetna partija na 146. "večitom derbiju", lansirali su Milana Lukača u nacionalni tim za koji bi mogao da debituje u duelu sa Panamom.\n"Znao sam da ću po dolasku u Partizan biti mnogo bliže reprezentaciji i skeneru selektora. Možda se za neke to dogodilo brže od očekivanog. Za mene je najbolja moguća nagrada za sve što sa uradio tokom sezone" rekao je Milan Lukač.\nIskusni čuvar mreže priključio se nacionalnom timu sa zakašnjenjem zbog obaveza u klubu ali će Ljubinku Druloviću biti na raspolaganju za mečeve sa Panamom i Brazilom.\n"Znam da je recept za ostanak u reprezentaciji naizgled lak, on podrazumeva samo da dobro braniš i iskoristiš svaku ukazanu šansu" konstatuje Lukač.\nNekadašnji golman Čukaričkog, AEK-a i OFK Beograda ima 28 godina tako da bi u slučaju ostanka u dobroj formi mogao da bude dobra konkurencija Vladimiru Stojkoviću u reprezentaciji.