MOŽETE DA ZARADITE I DO 4.700 DINARA DNEVNO\nDnevnice za berače voća duplo veće, dolaze čak i Kubanci\nOd visokih, čak i duplo većih od prošlogodišnjih dnevnica za berače voća, po svemu sudeći neće biti ništa, a to posebno važi za berače malina. Fama je i da je nedostatak sezonaca, jer pored domaćih na plantažama jagoda ili kao berači trešanja sada ima radnika iz Rumunije, azijskih zemalja ili čak Kube, tako da visina dnevnica definitivno ne zavisi od raspoloživosti radne snage.\nDan berbe lane se u voćnjacima Srbije plaćao od 3.000 do 3.500 dinara, a trenutno najveću zaradu od sezonskih radnika ostvaruju berači trešanja u okolini Beograda, kojima se dan rada plaća čak 4.700 dinara.\n- To je, međutim, maksimum maksimuma što se tiče dnevnice, jer je cena trešanja u prodaji pala ispod 200 dinara za kilogram. Najviše berača je iz Rumunije, to su zaista vredni i sposobni radnici kojima je dnevnica 45 evra ako žele sami da se hrane, a ako ja obezbeđujem obroke onda je 40 evra. Kod drugih, pak, dnevnice se kreću od 3.500 do 4.000 dinara, a neki plaćaju 250 dinara po gajbi – priča jedan od proizvođača trešanja iz Grocke.\nKod većine plantažera jagoda dnevnica za branje ovog voća sada je 3.000 dinara, a najveći broj sezonaca dolazi sa područja juga Srbije. Trenutne maksimalne dnevnice na području Vojvodine, po podacima jedne agencije iz Odžaka, koja se bavi angažmanom sezonskih radnika u poljoprivredi, takođe su 3.000 dinara. Kako kažu, najveći broj sezonskih radnika u pokrajini dolazi sa područja Vranja i Bujanovca, ali pojedini plantažeri su angažovali radnu snagu iz Pakistana ili čak Kube.\nŠto se tiče borovnice, postavlja se pitanje koliko će biti nadnice za berbu ovog voća iz Srbije koje je visokopozicionirano na inostranom tržištu. Dok se pominju cifre od čak 90.000 dinara mesečne zarade za branje borovnice, u Borovnica klubu Srbija isitiču da su to „nenormalne cene“, jer daleko od toga da vlada deficit radnika, s obzirom da se plantažerima već sada javljaju sezonci iz Bangladeša kojih u regionu, kao i u Srbiji, već ima na drugim beračkim poslovima.\n- Dnevnica koja se očekuje biće od 3.500 do maksimalnih 4.500 dinara, a 90 odsto odgajivača borovnice, po sadašnjim informacijama, radnike će plaćati 4.000 dinara na dan. Zabluda je da radne snage neće biti, meni se već sada javlja više zainteresovanih nego prošle sezone i to samo iz našeg kraja – kaže Slađana Vuković, čija se plantaža borovnica nalazi u Lončaniku kod Uba.\nUobičajeno, najviše radnika trebaće u srpskim malinjacima, gde je i najveća mogućnost najviše zarade za poslove berača. Prošle godine se dan rada u malinjaku, uz smeštaj i obezbeđenu hranu, plaćao 3.000 dinara, a sada su društvene mreže i lokalni mediji prepuni oglasa u kojima malinari nude dnevnice duplo više ili čak do 8.000 dinara. Od tih obećanih visokih zarada, međutim, realno neće biti niša.\n- Pre svega, ove godine nas očekuje za 30 odsto manji rok zbog prošlogodišnje suše, a prinosi mogu biti još i manji jer gotovo da ne prođe dan a da malinjaci u opštinama Zapadne Srbije ne stradaju od grada. Dakle, odgovorno tvrdim da je izvesno da će biti mnogo manje angažovane radne snage za berbu nego ranijih godina. Mnogi malinari su se uplašili da neće biti radnika, pa olako nude cifre koje su neostvarive, a na kraju kampanje radnike plate isto kao prošle godine. Zato molim sve moje kolege da ne daju takva olaka obećanja, jer realno dnevnica, uz sve ostale uslove angažovanja sezonaca, teško da može biti daleko veća nego lane – apeluje Dobrivoje Radović, predsednik Asocijacije malinara Srbije.\nTamo gde je već počela berba prvih plodova “crvenog zlata”, u Podrinju i nižem području valjevskog kraja, dnevnica za berače iznosi 4.000 dinara, sa prevozom do malinjaka i obezbeđenom hranom, a angažovani su većinom domaći radnici sa iskustvom u malinjacima.\nKonačno, po rečima samih proizvođača, još uvek je rano govoriti o mogućoj dnevnici za berače kupine, koji su mogli lane da zarade do 3.500 dinara za dan rada. Koliko će biti plaćani ove godine zavisi od roda i otkupne cene kupine.


Lokalni akcioni plan za mlade grada Zrenjanina - Z1INFO.RS\nNaslovna ZR caffe Lokalni akcioni plan za mlade grada Zrenjanina\nLokalni akcioni plan za mlade grada Zrenjanina\nRadna verzija Lokalnog akcionog plana za mlade grada Zrenjanina je rezultat dugog i napornog rada velikog broja institucija, organizacija, ustanova, predstavnika grada Zrenjanina, NVO sektora, pojedinaca i mnoštva mladih osoba koji su artikulisali svoje ideje u predlog Lokalnog akcionog plana za mlade.\nRadna grupa za izradu LAP-a predstavlja taj dokument javnosti kao deo debate koji predhodi usvajanju Lokalnog akcionog plana za mlade grada Zrenjanina i time Vas pozivamo da nam uputite konstruktivne predloge kako bismo mogli da poboljšamo ovaj dokument.\nSve vaše predloge za izmene ili dopune radne verzije Lokalnog akcionog plana za mlade možete poslati na mail: kancelarijazamlade@grad.zrenjanin.rs , najkasnije do petka 17. avgusta 2018. godine. Radna grupa će razmotriti sve pristigle ideje i ukoliko je moguće implementirati ih u predlog Lokalnog akcionog plana za mlade grada Zrenjanina koji će biti upućen Skupštini grada na usvajanje.\nRadna verzija Lokalnog akcionog plana za mlade grada Zrenjanina


Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova na usluzi građanima - Radio televizija Pančevo\n26. januara 2019. 26. januara 2019. 0344\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije zbog jakih snežnih padavina danonoćno su na terenu, kako bi se našli na usluzi građanima kojima je pomoć najpotrebnija.\nU svim policijskim upravama, stanicama i ispostavama angažovane su patrole policije koje obilaze kako gradska, tako i udaljena seoska područja i pomažu građanima, posebno u domaćinstvima gde ima bolesnih i dece.\nTakođe, policijski službenici su se sami organizovali da očiste sneg ispred pojedinih bolnica, domova zdravlja, škola i brojnih drugih ustanova. Tako su, između ostalog, snežni nanosi očišćeni ispred prostorija Saveza slepih i slabovidih, Centra za porodični smeštaj i usvojenje, zatim Centra za smeštaj i dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju u Lazarevcu, kao i dva centra za zaštitu odojčadi, dece i omladine.\nJedan od primera požrtvovanosti je i jučerašnji slučaj iz Prokuplja, kada su vatrogasci peške, u ćebetu, nosili starijeg muškarca iz sela Tovrljane više od kilometar i po kako bi mu se pružila neophodna medicinska pomoć.\nMinistar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović zahvalio se svim pripadnicima policije koji, tokom ovih snežnih padavina i velike hladnoće, pokazuju neizmerno zalaganje na terenu.\n„Svi oni još jednom su dokazali da je policija uvek tu za svoje građane. Želim da se zahvalim svim pripadnicima Ministarstva unutrašnjih poslova koji pružaju nesebičnu pomoć građanima. Ovo je pravi primer policije u zajednici“, rekao je Stefanović.


September 2020 | Srednji put\nBlog: Sutta studije – gde je naša moć?\nU budizmu, među onima koji ga praktikuju, postoje dve grupe. Prva su sekha ili učenici, oni koji još uvek vežbaju kako bi stigli na cilj, a to je oslobođenje od patnje. Drugu grupu čine asekha, doslovno “ne-učenici”, bivši učenici, oni koji su već “diplomirali”, stigli na cilj. Pa dobro, mi koji još uvek idemo u… Pročitaj dalje


Skup 'Srbija i Grčka': Nada da se proširenje EU vraća u fokus\nSa skupa "Srbija i Grčka evropske perspektive" u Beogradu\nU trenutku velikih izazova u međunarodnim okvirima Grčka nastoji da razvija dobrosusedske odnose sa svim državama u okruženju – uz podršku onima koje još nisu punopravne članice EU, izjavio je Elijas Elijadis, grčki ambasador u Beogradu.\n„Sa Bugarskom, kao članicom EU, smo u odličnim odnosima. Sa Bivšom jugoslovenskom republikom Makedonijom nastojimo da ih učinimo boljim. U skladu sa time naši minstri su pokrenuli seriju inicijativa. Podržavamo Srbiju u njenoj težnji da što pre postane punopravna članica EU. Naš je imperativ da podržimo napore i posvećenost u ovom turbulentnom periodu za Evropsku Uniju“, rekao je Elijadis na skupu u Beogradu posvećenom odnosima Srbije i Grčke koji su organizovali Centar za spoljnu politiku i Hans Zajdel fondacija.\nAleksandra Joksimović istakla je da se Grčka i dalje nalazi u epicentru ekonomske krize koja potresa Evropsku uniju, što je uticalo i na veliki pad popularnosti EU u toj zemlji.\nJoksimović, koja je predsednica Centra za spoljnu politiku, rekla je da bi to trebalo imati u vidu kada se analiziraju slične tendencije u kandidatskim državama, poput Srbije, rekla je Joksimović.\n„Tekuća godina je svakako period u kome će Evropska unija pokazati kapacitet za konsolidaciju. Kroz rešavanje aktuelnih kriza vidimo mogućnost da se proces proširenja vrati na jedno od prioritetnih mesta i postane ponovo fokus Evropske unije. Koja bez svake dileme deluje kao stabilizirajući faktor u čitavom regionu“, rekla je Joskimović.\nOsim ekonomske krize na perspektivu članstva država regiona utiču pojedina otvorena pitanja koja izazivaju tenzije – koje se javljaju u odnosima Grčke i Makedonije, ili pak Srbije i Kosova.\nJoanis Armakolas, sa Univerziteta Makedonija iz Soluna, čija je uža specijalnost Balkan kaže da je dugoročni spoljnopolitički cilj na zapadnom Balkanu stabilnost i nepromenjivost granica.\n„Bez vraćanja u period nestabilnosti evropeizacijom čitavog regiona njegovim prijemom u Evropsku uniju. Ali i ispravljanje nekih neuravnoteženosti koje datiraju iz sredine devdesetih. Pitanje Kosova se u Grčkoj i dalje posmatra kroz grčko-albanske odnose. Mislim da je povezivanje Kosova sa Albanijom protivno grčkim interesima, ali trenutno stvari tako stoje“, kaže Armakolas.\nIstovremeno, govoreći o višedecenijskim napetostima na relaciji Grčke i Makedonije, Slobodan Marković – profesor beogradskog Fakulteta političkih nauka nije optimista u pogledu njihovog skorog smirivanja.\n„Jedan od značajnijih problema je u tome što stabilnost aktuelne grčka vlada zavisi od podrške „Nezavisnih Grka“, krajnje desno orijentisane populističke partije. Sve dok je u vlasti ništa se neće promeniti u tom pogledu. Sa druge strane, deluje mi da makedonske političke elite ni ne žele da se ovo pitanje razreši. Jer sve dok je nerazrešeno te iste elite će biti na vlasti. Tako da u nekom kraćem ili srednjoročnom periodu ne vidim da bi tu moglo biti nekih pomaka“, rekao je Marković.


Višković: I Zolak potvrdio da je Srpska bila u pravu - NTV Arena\nVišković: I Zolak potvrdio da je Srpska bila u pravu\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković izjavio je da je sve u vezi sa kiseonikom bila kreirana afera sa ciljem da se optuži vlast i zdravstveni sistem u Srpskoj, a da njeni kreatori nisu prezali čak ni od toga da neko plati životom, te naglasio da je ponosan što Vlada Srpske to nije dozvolila.\n“Pokazali smo i dokazali da koristimo kiseonik koji po standardima odgovara medicinskom i da su pacijenti dobili kiseonik potrebnog kvaliteta. Posljednji događaji su i potvrdili da smo sve vrijeme bili u pravu, a evo sada je to praktično potvrdio i direktor Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH Aleksandar Zolak”, rekao je Višković za “Glas Srpske”.\nVišković je pojasnio da je Zolak, nakon što je poplavljena punioca kompanije “Meser” u Rajlovcu, zatražio od Ministarstva civilnih poslova i Savjeta ministara BiH hitno rješenje problema, ističući da Vlada Srpske isto to traži dva mjeseca.\nPrema Viškovićevima riječima, Zolak praktično traži da se hitno izda dozvola da se kiseonik privremeno puni u Mostaru ili Zenici.\n“Republika Srpska to traži posljednja dva mjeseca i Zolak je bio kategoričan da to ne može, čak je izjavljivao da dok je živ neće izdati takvu dozvolu. I šta se sada dešava? Isti taj Zolak, sada kada je u pitanju `Meser`, traži hitno rješenje problema”, naveo je Višković.\nOn je precizirao da se punionica u Mostaru ni po čemu ne razlikuje od punionica u Laktašima, Petrovu ili Bijeljini.\n“Veoma je štetno i opasno da se opskrbljivanje zdravstvenih ustanova kiseonikom svede na jednu firmu. Da se bilo šta desi, da dođe do havarije u toj firmi, kao što je sada poplava, mi dolazimo u situaciju da već sljedeći dan nemamo kiseonika”, napomenuo je Višković.\nPremijer Srpske smatra da je Zolak trebao sam da reaguje i riješi problem, pogotovo kada je došao zahtjev iz Republike Srpske.\n“Vidjećemo da li će on sada napraviti još jedan presedan pa tražiti hitno reagovanje i odobravanje privremene dozvole samo za nekoga u Federaciji BiH, a da to ne uradi za Srpsku”, rekao je Višković.\nVišković je dodao da u to ne želi da vjeruje, te da ako nešto važi za nekoga u Mostaru ili Zenici, onda mora da važi i za bilo koga u Srpskoj.\n“Ukoliko Zolak uradi nešto drugačije, onda je sam sebi presudio u smislu moralnosti, stručnosti i toga da li treba da postoji ta agencija i on kao direktor”, istakao je on.\nVišković je dodao i da su iz “Mesera” bili jako korektni, ali da je bitno napomenuti da su cijene kiseonika sada znatno skuplje.\nPredsjednik Vlade Srpske je precizirao da je cijena bila 0,92 KM sa PDV-om po litri kiseonika, a sada je 1,24 bez PDV-a.\nTags: kiseonik, koronavirus, radovan viskovic, rs, vlada, vlada rs, zemlja\nZa vikend aktivnosti povodom svjetskog dana borbe protiv dijabetesa /FOTO/


Ministarstvo finansija: Snajperski precizne mere za privredu\nBiznis Autor:Tanjug17. jul. 202013:04\nIstraživanje koje se sprovodi među privrednicima trebalo bi da pruži kompletnu kliničku sliku privatnog sektora i posluži kao osnov za drugi paket mera podrške koji će biti specijalizovan, rekao je danas u izjavi za Tanjug Ognjen Popović iz kabineta ministra finansija.\n„Istraživanje je fokusirano na to da saznamo sa kojim problemima se taj sektor sada suočava, na koji način su mere uticale na njihovo poslovanje, koje probleme su rešili a koje ne i da saznamo koja je to potreba za podrškom u periodu koji dolazi“, rekao je on.\nDodao je da su posebno značajni predlozi inovativnih rešenja koji bi došli iz privrede.\nOn kaže da je prvi paket antikriznih privrednih mera došao brzo, podrška je bila odlučna i obimna, ali i prilagođena prvom talasu i prvom izazovu.\n„U tim merama svi države su izašle sa tom „bazukom“ a ono što je sada potrebno jeste „snajper“, zato što kada pogledamo kretanja u privredi jasno je da neki sektori rade punim, ili povećanim kapacitetom, dok drugi sektori rade na 50 i 70 posto i suočavaju se sa neizvesnošću na duži period“, rekao je on.\nInformacije prikupljene istraživanjem biće osnov da se situacija u privredi razume na granularnom nivou pojedinačnih kompanija, i sektora.\n„Da znamo koji su izazovi a gde su prilike za rast u nekim slučajevima, i na osnovu toga onda da imamo jedno jedinstveno rešenje za jednistvene probleme sa kojima se mi suočavamo“, rekao je on.\nPopović je ocenio da je u ovom trenutku još je rano da govorimo o fokusima podrške drugog paketa mera.\n„Sada je cilj da na najdetaljniji način do sada sagledamo koja je sada situacija, i gde podrška treba da ide“, rekao je on.\nDodao je da je ohrabrujuće i za privredu, da je sistem pokazao da ima kapacitet da uvodi inovacije i u periodu krize, i kao primer naveo garantnu šemu koja prvi put urađena prema privatnom sektoru i to u obimu od dve milijarde evra.\n„Već je 750 miliona evra kredita odobreno, a vrlo brzo će ta cifra preći milijardu evra“, rekao je on.\nZa njega istraživanje je dokaz da će se i dalje sve raditi u komunikaciji sa privrednicima, i da će se slušati njihovi zahtevi.\nKako je dodao istraživanje se sprovodi sa Privrednom komorom Srbije i Republičkim zavodom za statistiku do kraja meseca jula a rezultati se mogu očekivati do 10. avgusta.\nSve više signala privrednika\nBojan Stanić iz Privredne komore Srbije kaže da će se kroz istraživanje utvrditi stepen zadovoljstva privrednih društava kreditima Fonda za razvoj i onih u okviru garantne šeme koju je Vlada Srbije dogovorila sa poslovnim banakama.\n„Da vidimo kako teče proces odobravanja sredstava, i da li bi im značila i dodatna sredstva ukoliko bi bila dostupna za njihovo poslovanje u kriznim uslovima“, objasnio je on i dodao da bi tokom sledeće nedelje trebalo da izveštaj bude dostavljen Vladi Srbije na informisanje.\nOn dodaje da PKS dobija u poslednje vreme sve više signala da privreda očekuje dodatnu podršku države.\n„To je posebno bitno u smislu premošćavanja krize do sledeće godine kada se po svim procenama očekuje privredni oporavak“, kaže Stanić.\n“Privatnici ne mogu da izdrže rast plata u javnom sektoru”\nDodaje da sada postoji već iskustvo prvog talasa krize i da su se neke i već su se neke firme prilagodile uslovima poslovanja u vanrednim okolnostima.\n“ U drugom talasu krize kroz mere bi trebalo posebnu pažnju obratiti na delatnosti koje su posebno pogođene kao što su turizam, ugostiteljstvo, putnički saobraćaj“, kaže on.\nKako je naglasio nove mere podrške privredi moraju da budu usko definisane, odnosno specijalizovane, i za one koji su najugroženiji.\n“ Fondovi kojima država raspolaže nisu neograničeni prednost mora da ima očuvanje ekonomske baze, nadamo se da će očuvanje baze, a tu mislimo i na očuvanje kupovne moći stanovništva, doprineti da se u sledećoj godini kada bude bolja situacija više orijentišemo na razvojne komponente“, rekao je on.\n“ Imamo i tehničku situaciju oko formiranja nove Vlade Srbije a svi dodatni paketi mera moraju biti propraćeni administrativnom procedurom, pa je samim tim neophodno brzo formiranje Vlade Srbije, a zatim i brza akcija na osnovu inputa i zahteva koje mi dobijamo od privrede“, zaključio je on.\nkoronamereMinistarstvo finansijaognjen popovićprivreda


koncert - Stranica 6 od 7 - Ozonpress :: internet portal\nNakon rasprodanih koncerata u Beogradu, Novom Sadu, Subotici i Užicu, Tony Cetinski nastavlja sa nastupima u gradovima Srbije. Osmog maja publika u Čačku će moći da prisustvuje ovom jedinstvenom muzičkom spektaklu. Sportska dvorana KK „Borac“ biće mesto u kome će se održati...\nPosle prošlogodišnjeg koncerta i velikog uspeha, hor VIVA VOX ponovo pred čačanskom publikom. Koncert u Domu kulture biće održan 27. marta sa početkom u 20 časova. Koncert u Čačku predstavljaće i svojevrsnu promociju njihovog prvog studijskog albuma koji će se pojaviti upravo...


Sarajevo: Muškarac poginuo u padu sa zgrade Opće bolnice, sumnja se na samoubistvo - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nU krugu Opće bolnice “Prim.dr. Abdulah Nakaš” pronađeno je tijelo muškarca, a prema nezvaničnim informacijama, sumnja se na samoubistvo skokom sa 10. sprata zgrade.\nGlasnogovornik MUP-a Kantona Sarajevo Mirza Hadžiabdić potvrdio nam je da je muškarac srednjih godina smrtno stradao, te da je na mjestu događaja u toku uviđaj.\nZasad nije poznato da li je nastradali muškarac pacijent ove zdravstvene ustanove.\nOznačeno: Opća bolnica, samoubistvo\nPrijetio smrću imamu Nuhiću: Prijedorska policija ispitala Danela Rajkovića iz Gacka\nPolicija je identifikovala muškarca koji je putem društvenih mreža uputio ozbiljne prijetnje imamu u Novom Gradu/Bosanskom Novom Emiru Nuhiću. Iz Policijske uprave Prijedor su danas potvrdili da su, u saradnji sa kolegama iz Gacka, a pod nadzorom Okružnog javnog tužilaštva Prijedor, jučer identifikovali i ispitali lice inicijala R.D. (1981.) iz Gacka, zbog postojanja sumnje da […]


SRBIJA OD SAVETA ZA LJUDSKA PRAVA UN DOBILA 144 PREPORUKE KOJE BI TREBALO DA SE OSTVARE DO 2016. GODINE\nPomoćnik direktora Kancelarije za ljudska i manjinska prava Suzana Paunović izjavila je jutros da je Srbija od Saveta za ljudska prava UN dobila 144 preporuke koje bi trebalo da se ostvare do 2016. godine.\nDobijene preporuke od Saveta za ljudska prava se odnose na ratifikaciju konvencija koje nisu do sada ratifikovane i na izmenu postojećih zakona, kao što su izmene definicije torture ili zabrana fizičkog kažnjavanja deteta, rekla je Paunović.\nOna je za RTS rekla da se u tim preporukama insistira i na pravu slobodnog okupljanja seksualnih manjina.\nPaunović je podsetila da je Savet za ljudska prava, sa sedištem u Ženevi, nedavno pozdravio napredak koji je Srbija načinila na zaštiti i promociji ljudskih prava i istakla da je pomak napravljen u zakonodavnom okviru, donošenju strategija i protokola, kao i u izgradnji institucija koje se bave zaštitom ljudskih prava.\nKomentarišući navode da je prekršeno pravo manjina kada je odlučeno da u Novom Sadu u javnom gradskom prevozu sva vozila imaju natpise na ćirilici, Paunović je kazala da ima mesta za dijalog i pronalaženje rešenja u skladu sa Ustavom i zakonom.


Glas Amerike, BBC i Dojče vele optužuju Iran za ometanje programa\nMeđunarodne radio i televizijske stanice Glas Amerike, Bi-bi-si i Dojče vele osudile su iranske vlasti zbog, kako je rečeno, ilegalnog ometanja njihovih emisija za Iran.\nPomenute tri agencije objavile su danas zajedničko saopštenje u kome optužuju Iran za ometanje programa koji se emituje preko njihovog zajedničkog satelita. Agencije su saopštile da se tim korakom krše medjunarodni sporazumi i apelovale na operatore satelita da izvrše pritisak na Iran da obustavi tu praksu.\nAmerički Državni sekretarijat je saopštio da iranska nastojanja da se spreče skoro sva medijska izveštavanja o prekjučerašnjim antivladinim demonstracijama u Teheranu pokazuju da se vlasti te zemlje “boje svog vlastitog naroda”.\nPrema nekim izveštajima, Iran je takođe prekinuo telefonske i internet veze.\nIranske vlasti optužuju međunarodne medije da učestvuju u podsticanju nereda, nakon kontroverznih prošlogodišnjih predsedničkih izbora. Masovne demonstracije održane su posle junskih izbora, koji su zadržali predsednika Mahmuda Ahmadenidžada na vlasti.


април 2016. – СРПСКА НАПРЕДНА СТРАНКА\nBratislav Gašić obišao klizište u Velikoj Kruševici\nPotpredsednik srpske napredne starnke Bratislav Gašić i gradonačelnik Kruševca Dragi Nestorović sa saradnicima obišao je klizište u Velikoj Kruševici i ulicu Stanislava Biničkog (Vladete Stankovića) u Kruševcu.\nTema razgovora sa meštanima u Velikoj Kruševici bilo je saniranje klizišta i iznalaženje mogućnosti za asfaltiranje jednog dela puta. Po rečima članova Saveta mesne zajednice, Programom razvoja je utvrđeno da se asfaltira jedna deonica puta (oko 800 m), tako da se do kraja godine očekuje realizacija projekta.\nProjekat za sanaciju klizišta je urađen, potrebno je izvršiti i dodatna geostatička ispitivanja, kako bi se ovaj problem trajno rešio, jer ugrožava i okolne stambene objekte.\nObilaskom ulice Stanislava Biničkog (nekadašnja Vladete Stankovića) sagledao se kompletan problem naših sugrađana u ovom delu grada.\nU toku je završetak izrade projekta za asfaltiranje ove ulice i do kraja septembra meseca biće završeni radovi, a istovremeno saniraće se trotoari i kolovoz u ulici Lominoj (nekadašnja Stojana Miloševića).\nObjavljeno 30. aprila 2016. 30. aprila 2016.\nJoš jedna donacija Opštoj bolnici Kruševac\nOpštoj bolnici Kruševac – Ginekološkom odeljenju danas je stigla vredna donacija od bračnog para Miladinović (Dragan i Dragica), koji žive i rade u Švajcarskoj. Uručenju donacije prisustvovao je potpredsednik srpske napredne stranke Bratislav Gašić i gradonačelnik Dragi Nestorović sa saradnicima.\nPrema rečima dr Dejane Milojević, radi se o donaciji 4 kreveta (ginekološkom krevetu, krevetu za preglede, transportnom krevetu i bolničkom krevetu), 4 ginekološke lampe (koje se mogu koristiti za manje ginekološko-hirurške intervencije), 1 velika lampa za porođajnu salu, kao i većem broju aparata za merenje krvnog pritiska.\nPorodica Miladinović je istakla da im humanitarni rad pričinjava ogromno zadovoljstvo, jer tim donacijama u mnogome poboljšavaju uslove za rad lekara i medicinskog osoblja, kao i tretman pacijenata.\nUređeno dvorište Doma za decu “Jefimija“\nDonacijom Miomira Božilovića, predsednika Saveta za komunalne delatnosti Srpske napredne stranke, uređeno je dvorište Doma za decu „Jefimija“, gde su prefarbane klackalice i ljuljaške, a takođe je postavljen i novi koš na igralištu.\nŠtand i performans aktivista u centru grada\nAktivisti Srpske napredne stranke Kruševac sinoć su imali štand u centru grada gde su delili reklamni materijal, a takođe izveli i jedan performans.\nPonovo pomoć sportisti\nKruševački maratonac, Nenad Živković dobio je danas značajnu pomoć i nagradu za svoj trud na putu ka postizanju norme za Olimpijske igre, koje se održavaju u avgustu ove godine u Brazilu. Na inicijativu Saveta za sport Srpske napredne stranke popularni Neša maratonac dobio je od kompanije JAT Apartmani nedelju dana priprema na Kopaoniku u terminu koji sam odabere.\nGostujući u jutarnjem programu televizije Plus, Živkoviću su vaučer za pripreme predali zamenica direktora JAT Apartmana, Ivana Lazić, i sekretar Saveta za sport, Vladimir Petrović.\n„Kopaonik već dugi niz godina važi za bazu priprema naših najuspešnijih sportista i sportistkinja pred velike izazove i takmičenja. U našim apartmanima boravili su Amela Terzić, Emir Bekrić, Olivera Jevtić i mnogi drugi vrhunski sportisti. Nadamo se da će planinski vazduh i prirodni uslovi Kopaonika pomoći i našem kruševačkom maratoncu na putu ka Riu i Olimpijadi.“ izjavila je tom prilikom zamenica direktora JAT apartmana.\n„Savet za sport često sprovodi ovakve i slične akcije, i drago nam je da pomognemo našim sportistima kada god smo u prilici. Ovo je već osma naša akcija ove godine, i ja kao profesor vižičkog vaspitanja znam koliko su sportske aktivnosti bitne za razvoj dece i profesionalnih sportista. Nenad će dobiti vrhunske uslove na Kopaoniku i nadamo se još boljim njegovim rezultatima,“ rekao je Vladimir Petrović ispred Saveta za sport.\n“Zadovoljan sam svojim rezultatima ove godine, ali znam da mogu i moram bolje. Zahvalan sam Savetu za sport i JAT apartmanima na podršci, a pripreme na Kopaoniku planiram posle maratona u Skoplju”, rekao je maratonac Nenad Živković.\nNenad Živković, član ARK Maratonac iz Kruševca, nedavno je na prvom kruševačkom polumaratonu završio treći, a zbog vrućine i teških uslova odustao je na Beogradskom maratonu. Sledeći maraton trčaće osmog maja u Skoplju.


Izveštaj koji je naručila CEE Bankwatch Network sprovela je think-tank organizacija Change partnership i dostupna je na: http://bankwatch.org/sites/default/files/EnCom-strategy-climate-action.pdf\nPravi troškovi planiranih povećanja generacije na ugalj koji su trenutno aktualni u većini zemalja Evropske zajednice, imaće značajan uticaj na njihov dugoročni razvoj, navodi se u studiji.\nDo sada, nijedna od tih zemalja nije usvojila politiku taksi na ugljenik, niti ih je uzela u obzir u svojim investicionim planovima, ali će to morati da učine do trenutka pristupanja EU.\nNova analiza pokazuje da će po sadašnjoj ceni za dozvole emisija u EU (5 evra po toni CO2) za postojeće elektrane na ugalj i gas u regiji to koštati najmanje 575 miliona evra godišnje.\nA ako se ostvare planovi novih energetskih infrastruktura na ugalj, to će iznositi dodatnih 133 do 317 miliona evra godišnje. Ako cena za ugljenik poraste na 30 evra po toni CO2 - kao što se očekuje da će se dogoditi do 2025. godine zbog niza mera koje se sada planiraju - cena ugljenika za te projekte će porasti za 790 miliona evra - na 1,9 milijardi evra godišnje.\nU ovom trenutku Srbija, Bosna i Hercegovina, Makedonija, Kosovo, Crna Gora i Ukrajina planiraju da izgrade ukupno 14,82 GW novih kapaciteta na ugalj, od čega je većina dodatak na već postojeće kapacitete.\nNasuprot tome, ako se odbace planovi gradnje novih kapaciteta za proizvodnju električne energije na ugalj i ti planovi se zamene na primer se vetroelektranama, to bi koštalo regiju u proseku 25% jeftinije od 2030. godine [vidi sliku 15 u izveštaju]\nNadalje, regija gubi ogromnu količinu električne energije u prenosu i distribuciji. Prema pomenutom izveštaju, smanjenje tekućih gubitaka električne energije moglo bi da donese finansijsku korist svim tih zemaljama u vrednosti od oko 1,7 milijardi evra godišnje do 2030. godine.\n"Energetska zajednica treba pružiti jasne smernice za čiste i jeftine energetske investicije u svojim ugovornim zemljama članicama. U suprotnom, region će ekonomski biti postavljen u lošiju poziciju dok EU i dalje smanjuju korišćenje fosilnih goriva u svom elektroenergetskom miksu" -kaže Ioana Ciuta, koordinator energetike u CEE Bankwatch Network. "Nema boljeg trenutka od sadašnjeg za ove države da formiraju inkluzivne, sigurne, čiste i jeftinije energetske sisteme kakve i Evropska unija sama u ovom trenutku gradi za milione svojih građana."\n"Energetska zajednica treba da počne da puno ozbiljnije pristupa klimatskim pitanjima i predstavi viziju 2030 koja integriše osnovne socijalne i ekološke propise EU u regiji, kaže Sanjeev Kumar iz organizacije Change Partnership. "Očekujemo da će EU, koja stoji u središtu Energetske zajednice, preduzeti hitnu akciju u tom pogledu."\nRezultati ovog izveštaja su od posebnog značaja za one zemlje regije Balkana i Ukrajinu koje u stvari planiraju da veći deo svojih novih kapaciteta električne energije grade radi izvoza u regiji i šire. Sveobuhvatan izveštaj, koji će CEE Bankwatch izdati 19. marta će opisati opasnost da takve investicije na kraju završe kao blokirana sredstva koja su neekonomična za rad...\n1)Â Saopštenje:Â Zemlje jugoistočne Evrope moraju preuzeti klimatsku akciju ili će se suočiti sa skupim računima - govori nov izveštaj


Američka gimnastičarka Simon Bajls na Olimpijskim igrama u Tokiju (Foto: Rojters/Dylan Martinez)\nAmerička gimnastičarka Simon Bajls odlučila je da se povuče iz finala timskog takmičenja na Olimpijskim igrama u Tokiju uz poruku da je mentalno zdravlje važnije od sporta.\nBajls, koja je samo dan ranije na svom nalogu na Instagramu napisala da se oseća kao da nosi teret sveta na svojim ramenima, odlučila je da bi radije stala nego rizikovala da se povredi ili da ugrozi šanse svog tima da osvoji medalju.\n"To je kao da se borite protiv svih tih demona i izađete ovde. Moram da zanemarim ponos. Moram da to uradim za tim", rekla je Bajls novinarima nakon timskog takmičenja na kojem je američka reprezentacija osvojila srebrnu medalju.\n"Konačno, moram da uradim ono što je ispravno za mene i da se usredsredim na svoje mentalno zdravlje i da ne ugrozim zdravlje i svoju dobrobit", naglasila je Bajls.\nBajls, koju mnogi smatraju jednom od najboljih gimnastičarki svih vremena, ostavila je otvorenom mogućnost da se i dalje takmiči u Tokiju, ali je dodala da će o tome pažljivo odlučiti. Međutim, Bajls je u sredu odlučila da se povuče iz finala pojedinačnog takmičenja po disciplinama.\nZvezda američke gimnastike povukla se iz takmičenja posle jedne rotacije, što je otvorilo put za ruski tim da osvoji zlato, prvi put za gotovo tri decenije.\nOdlukom da se povuče iz takmičenja i da o tome javno govori, Bajls se pridružila japanskoj teniserki Naomi Osaka koja se ranije ove godine povukla sa Rolan Garosa, ističući da joj je prioritet mentalno zdravlje u odnosu na učešće u obaveznim konferencijama za novinare, nakon što je kažnjena zbog odluke da ne izađe pred novinare.\nOsaka je u utorak izgubila u Tokiju i takođe navela da je osećala pritisak zbog prevelikih očekivanja.\n"Definitivno sam osećala da ovog puta postoji preveliki pritisak. Možda zato što do sada nisam učestvovala na Olimpijskim igrama i što sam prva došla ovde", rekla je Osaka koja je poslednja nosila olimpijsku baklju.\nOtpušten reditelj ceremonije otvaranja Olimpijskih igara


Austrija početkom februara uvodi obaveznu vakcinaciju protiv korona virusa za odrasle, uz pretnju visoke kazne, rekao je 16. januara austrijski kancelar Karl Nehammer, navodeći da je svjestan “osjetljive” prirode ovakve odluke, prve takve odluke u Evropi.\n– Kao što je predviđeno početkom februara uvodimo obaveznu vakcinaciju za starije od 18 godina – rekao je novinarima šef vlade.\nVlada je predložila revidiran plan za obaveznu vakcinaciju, koji će se sada odnositi na sve starije od 18 godina, a ne od 14 godina, kao što je prvobitno planirano. Zvaničnici su rekli da će postepeno uvođenje plana dati ljudima dovoljno mogućnosti da se vakcinišu.\nVlada je prije gotovo dva mjeseca najavila da će početkom ove godine uvesti opštu obaveznu vakcinaciju. Ključni aspekti plana ostaju u konačnoj verziji koja treba da bude razmatrana u parlamentu u četvrtak, 20. januara, ali zvaničnici su rekli da su konsultacije sa dvije opozicione stranke i drugim pokazale da su bile potrebne promjene u nekim detaljima.\nKancelar Nehammer rekao je da je postojala zabrinutost oko toga da se tinejdžeri kažnjavaju, te je zato napravljena izmena i obavezna vakcinacija se uvodi od 18 godina.\nNehammer je rekao da je prijedlog zakona tako smišljen da odgovora fleksibilnosti virusa. Plan je da obavezna vakcinacija postane zakon početkom februara.\nCijele nedjelje vodile su se burne rasprave u Parlamentu oko tog plana u zemlji gdje je do sada potpuno vakcinisano 78,5 odsto populacije.\nAustrijska vlada ima veliku većinu u parlamentu, a pored konzervativaca i Zelenih, šefovi socijaldemokratske i liberalne partije podržavaju ovaj predlog. Protiv njega je samo ekstremno desničarska partija.\nKancelar je rekao da to jeste “osjetljiv plan” ali da je u skladu sa Ustavom i da ima fazu prilagođavanja kojom se dozvoljava onima koji su oklijevali da se vakcinišu do sredine marta.\nU subotu, 15. januara, je 27.000 ljudi demonstriralo u glavnom gradu Austrije Beču protiv te mjere.\nPočetkom februara biće uvedene kontrole i nevakcinisani će moći da budu kažnjeni od 600 do 3.600 eura u slučaju ponavljanja prijestupa.\nDijelovi zakona mogu biti suspendovani uz odobrenje parlamentarnog odbora ako na primjer budući sojevi virusa budu blaži, ili stručnjaci ocijene da vakcinacija više nije put kojim dalje treba ići.\nVakcinacija postaje obavezna u sve većem broju zemalja za određene profesije, kategorije stanovništva ili neke aktivnosti. Ali obavezna vakcinacija za sve je i dalje izuzetak.\nU Njemačkoj bi sličan prijedlog za koji se zalaže socijaldemokratski kancelar mogao da bude razmatran u Bundestagu krajem januara.


Zbog vehabija panika, a šta zbog četnika?\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Zbog vehabija panika, a šta zbog četnika?\nBiH, Amerika – Kongres Bošnjaka Sjevene Amerike oštro osuđuje paradu Ravnogorskog četničkog pokreta u Banjoj Luci, i ističe da se na taj način šalje poruka iseljenim Bošnjacima da se nipošto ne vraćaju onamo odakle su protjerani, ali i da se zastrašuju oni koji u manjem BiH entitetu žive.\n“Kongres Bošnjaka Sjeverne Amerike (KBSA) oštro osuđuje paradu Ravnogorskog četničkog pokreta u Banjoj Luci kojom se potvrđuje činjenica da su okolnosti u manjem entitetu BiH jos uvijek neprihvatljivi za normalan povratak Bošnjaka. Neshvatljivo je da se jednoj grupi otvoreno dozvoljava širenje mržnje i zagovaranje nasilja prema Bošnjacima i drugim nesrpskim građanima Bosne i Hercegovine. Žalosno je da u Banjoj Luci, jednom od najljepših historisjkih gradova BiH koji je nekad bio nastanjen većinskim brojom Bošnjaka, sada pretvoren u scenu nacionalističkog orgijanja i otvorenog zagovaranja mrznje. Ovakvim dogadjajima, vlasti RS dokazuju da ne žele stvoriti adekvatne uvjete za povratak Bošnjaka. Umjesto da najstrožije kazne sve pokušaje zastrašivanja povratnika na ovo podrušje Bosne i Hercegovine, vlasti manjeg entiteta podrivaju napore povratka bošnjačkog stanovništva u cilju zavrsetka kampanje genocida i etničkog čišćenja koju su poceli 1992. godine.\nKBSA ukazuje na postojanje dvostrukih mjerila međunarodne zajednice i medija u Bosni i Hercegovini i regiji gdje se stvara panika u vezi postojanja “vehabija” u federaciji BiH a zanemaruje postojanje ultranacionalističkih i fašistickih grupacija kao što je Ravnogorski četnički pokret koji otvoreno i bez sankcija zagovaraju mržnju, genocid, i etničko čišćenje. Ovo je još jedan dokaz da je neophodno da državne vlasti Bosne i Hercegovine donesu zakon kojim se zabranjuje djelovanje svim grupama koje negiraju genocid i zagovaraju mržnju i nasilje.\nTakođer ovakva dešavanja, uporedo sa katastrofalnom političkom i ekonomskom situacijom u BiH, su dodatni dokazi da je, 16 godina nakon Dejtona, entitetska podjela Bosne i Hercegovine samo donijela štetu državi BiH i njezinim građanima. Naime, entitetska i etnička podjela koja vlada na svim nivoima vlasti i društva je u direktnom konfliktu sa demokratskim principima koji bi trebali služiti kao osnova za buduće euroatlanstke integracije. Pozivamo na državne vlasti BiH, Sjedinjene Američke Države, Europsku Uniju, i cijelu međunarodnu zajednicu da pod hitno pokrenu proces sveobuhvatnih ustavnih reformi kojim bi BiH prevazišla srednjovjekovni mentalitet etničkih i vjerskihpodjela koje odgovaraju samo ekstremistima, te uzeli konkretne korake za demokratizaciju društva i stvaranje moderne građanske drzave. Kao osnovnu platformu ustavnih reformi treba upotrijebiti Ustav Republike Bosne i Hercegovine koji je ilegalno i bespravedno poništen Dejtonskim sporazumom. Važno je da građanski poredak BiH također na odgovarajuci način zaštiti prava etničkih i vjerskihmanjina u BiH kako bi svi građani BiH bili ravnopravni na cjelokupnom teritoriju Bosne i Hercegovine.”\ncrni labud 26. Novembra 2011. At 04:34\novi sa ovakvim kokardama i šubarama,prvi se noge hvataju,hem su pravi peksini,cigani su gospoda za ove!!!\nbrodvej 25. Novembra 2011. At 22:26\nma hoce bijeli luk da poskupi.zato protestuju\nsenad b 25. Novembra 2011. At 19:10\nka je mogla Banjaluka da se ocisti od cetnika – neke nase vodje to nisu dale ! kao u onoj emisiji – Trazili ste – gledajte !\nSenad NP 25. Novembra 2011. At 19:03\nma kakvi cetnici,ma to se razbija,da him dodju vehabije oni bi se ovako neokupani i usmrdjeli razbezali kud koji,nemojte uporedjivati vehabije sa ovim olosom cetnickim !!!,vehabije nisu nacionalisti,oni se bore na bozijem putu a ovi smradovi cetnicki ginu “za kralja i otadzbinu” pa ce sa tim istim kraljom biti u vatri,prema tome nemojte uporedjivat nesto sto nemoze da se uporedi,smrad se nikada ne uporedjuje sa mirisom !!!


Vreme 1304-1305 - Recnik marketinga: Event – dogadjaj -->\nMilena Kvapil, Associate Creative Director, McCann Beograd\nEvent je reč koja se u poslednje vreme koristi za sve i svašta – od vrhunskog umetničkog koncerta do svadbe. U advertajzingu, event predstavlja događaj na kome se promoviše kompanija, brend, proizvod ili usluga, sa kojima potrošač ili korisnik na neki način stupaju u direktnu interakciju.\nEvent ili događaj predstavlja deo BTL (bellow the line) komunikacije. Cilj eventa može biti imidž i privlačenje PR pažnje, ili može biti prodajno-taktički. Event se radi "uživo", obično je brendiran odgovarajućim audio-vizuelnim i štampanim materijalom (muzika, scenografija, kostimi).\nMeđu evente koji se često organizuju spadaju: kompanijska proslava, karavan (serijal događaja na više lokacija), tvitap (namenjen promociji na društvenim mrežama) i mnogi drugi.\nNevena Vasojević, Managing Director, Spark Integrated\nEvent ili "specijalni događaj" je sredstvo komunikacije koje se organizuje i realizuje jednokratno, u cilju okupljanja većeg broja zvanica oko važnog datuma, godišnjice, što predstavlja priliku za prezentaciju poslovnih vrednosti i dostignuća pred odabranim auditorijumom. Uspeh eventa zavisi više faktora: od što preciznijeg definisanja zahteva od strane naručioca na jednoj strani i sastava tima zaduženog za kreiranje, organizaciju i produkciju događaja, na drugoj.\nU zavisnosti od veličine eventa, broj angažovanih ljudi u kreativno-produkcionom timu može da varira od nekoliko desetina do nekoliko stotina osoba, a broj zvanica od nekoliko desetina do nekoliko hiljada. Event može biti i koncert i konferencija i festival... Pravila su ista. I sve se dešava samo jednom.


IO SA PRAVOM GLASA U AOMF - Vesti - Avokati i Popullit\nIO SA PRAVOM GLASA U AOMF\nOd 13-15 oktobra 2015.god., u Kvebeku (Quebec), u Kanadi, održan je Deveti (9) Kongres Udruženja Ombudsmana i Medijatora Frankofonije (AOMF), gde je Institucija ombudsmana (IO) postala članica sa punim pravima.\nGlavna tema ovog kongresa je bila "Ombudsman/Medijator, promotor dobrog upravljanja i zaštitnik integriteta uprave". Diskusije su se usredsredile u značaju koji institucije Ombudsmena/Medijatora imaju u nastojanju da zaštite ljudska prava u zemljama u kojima funkcionišu, kao i značaju saradnje između ovih institucija i razmeni iskustava, u svrhu koordiniranja aktivnosti u pitanjima koja se odnose na borbu protiv negativnih pojava kao što su korupcija i loše upravljanje.\nZahtev Ombudsmana Kosova za učlanjenje u ovom udruženju je prosleđen putem izveštaja predsednika Komiteta za pridruživanje g. Marc Betrand, trečeg dana rada ovog Kongresa. U delu svog izveštavanja o Kosovu, g. Betrand je rekao da je analiziran zakon, aktivnosti, godišnji izveštaj, kao i članstvo IO u niz međunarodnih organizacija, naglašavajući činjenicu da je Kosovo zemlja u tranziciji. On je pozvao prisutne da posete ueb stranicu IO i da se ubede o radu i aktivnostima IO. Pozitivnom preporukom Komiteta za pridruživanje tokom sastanka Generalne skupštine i bez prigovora na ovu preporuku, gđa. Raymonde Saint-German (Zaštitnica građana Quebec-a), dosadašnja predsedavajuća Udruženja, proglasila je IO primljenom u AOMF, i dodala je da tokom sastanaka i aktivnostima u narednom periodu, IO će imati i pravo glasanja.\nOvom prilikom, treba naglasiti izuzetnu podršku i posvećenost Ombudsmana iz Albanije, g. Igli Totozani i njegovih saradnika, za učlanjenje IO u ovom udruženju.\nTokom rada Generalne skupštine, izabran je novi predsedsedavajući Udruženja, g. Marc Bertrand (Ombudsman Valonija ), koji će predsedavati udruženje narednih tri godina.\nKongres se završio usvajanjem Deklaracije Kvebeka koja poziva na jačanje i konsolidaciju institucija posredovanja (Ombudsmana), kao promoteri demokratskih vrednosti, vladavine prava i poštovanje ljudskih prava.\nPodsećamo da je IO jedina nacionalna institucija za ljudska prava na Kosovu. Kao takva, do sada je postala član Međunarodnog instituta Ombudsmana (IOI), Evropskog instituta ombudsmana (EOI), Evropske mreže nacionalnih institucija za ljudska prava (ENNHRI), Mreže Ombudsmana za decu jugosistočne Evrope (CRONSEE), Sarajevske deklaracije o regionalnoj saradnji.\nUčlanjenje u Udruženju Ombudsmana i Medijatora Frankofonije (AOMF) je naredni korak učlanjenja u međunarodnim strukturama za ljudska prava, a u međuvremenu se čeka pozitivan odgovor za učlanjenje u Udruženju Ombudsmana Mediterana (AOM), gde je podnela zahtev prošle godine.\n* AOMF je osnovana 1998.godine. Glavna uloga udruženja je da promoviše ulogu Ombudsmana i Medijatora, i konsolidacija i ohrabrenje nezavisnih institucija te vrste u prostorima frankofonije. Udruženje i njeni članovi, takođe se angažuju u promociji i zaštiti demokratije, vladavine prava i socijalnog mira u prostoru frankofonije.


Jabuke u Srbiji koštaju kao banane i ananas – Agropress\nU pojedinim trgovinskim lancima kilogram ananasa tek je za koji dinar skuplji od kilogram jabuka, i to ne od luksuznih sorti kao što su\nmodi i kiku koje dostižu cenu i od 200 dinara za kilogram, već od onih koje najradije jedemo, kakve su zlatni delišes i greni smit.\nCena jabuke ove zime je paprena i kilogram zlatnog delišesa staje i više od kilogram banana, dok su voćari i stručnjaci još jesenas predvideli da će cena voća koje smatramo najjeftinijim biti i do 30 odsto veća nego prethodnih godina.\nNjihove prognoze su se obistinile i sada se na pijacama u Srbiji jabuke prodaju po cenama od 60 do 150 dinara, dok cena najvećeg broja sorti u velikom broju mesta varira od 80 do 120 dinara.\nMeđutim, prema rečima kupaca, jabuke koje se mogu pronaći po ceni ispod 80 dinara dosta su slabijeg kvaliteta. Primetno je da se na pijacama u Vojvodini, koja je i najveći proizvođač jabuka u Srbiji, još i mogu naći jeftine jabuke, ali cene znatno skaču već u Beogradu, dok su visoke cene i u drugim gradovima koji nisu poznati po voćarskoj proizvodnji.\nGlavni uzrok visokih cena je manji rod ove godine, koji je prema rečima Nebojše Jovanovića iz udruženja voćara „Čačanska jabuka“ u pojedinim mestima smanjen i do 90 odsto.\n– Iz ugla potrošača cene su verovatno visoke i taj sukob sa proizvođačima uvek postoji. Cene će do početka proleća verovatno skočiti za još 20 odsto i to do perioda kad stižu jagoda i trešnja koje malo iznivelišu cene – kaže Jovanović za „Blic“.\n– Nema dileme da će cena jabuke još rasti. Prošla godina je bila jako teška, prvo visoke temperature, pa onda vrlo niske početkom marta, pa i aprila, i do minus pet stepeni, zbog čega su jabuke izmrzle, ne samo kod nas, već i u Evropi – objašnjava Keserović.\nKako dodaje, domaći proizvođači najbolje jabuke još uvek čuvaju u hladnjačama i one su namenjene izvozu.\n– Na kvantaškim i zelenim pijacama završavaju jabuke lošijeg kvaliteta po visokim cenama, dok u velike markete ne može da uđe bilo šta. Oni imaju procedure i u supermarkete jabuke uglavnom plasiraju veliki proizvođači – dodaje Keserović.\nMraz i jak vetar nisu samo umanjili rod u Srbiji, već i kod nekih od najvećih proizvođača jabuka u Evropi, kakva je Poljska. Veliku štetu, prema rečima profesora Keserovića, pretrpeli su i Italijani, a procena je da je ona išla i do 60 dosto.\nZbog toga cenu najzdravijeg voća ne može da izniveliše uvozna roba iz EU, jer je jabuka i tamo skupa, a ove godine su čak i naši plodovi ovog voća stigli na tržište EU. Pored toga, dobar deo srpske jabuke završi na tržištu Rusije koje zahteva izuzetno visok kvalitet, a ta cifra premašuje 200.000 tona godišnje, dok je u Srbiji jesenas ubrano oko 330.000 tona jabuka.\nIako se jabuka smatra najjeftinijim voćem, tokom zime pojedine sorte poznate po kvalitetu, a kojih uglavnom nema na pijacama i često dolaze iz uvoza, mogu da koštaju i preko 200 dinara za kilogram. Tako, na primer, u velikim marketima japanska sorta kiku, poznata po tome da može dugo da stoji, košta i do 200 dinara. Sorta modi, prepoznatljiva po svom savršenom obliku i bogatstvu vitaminima, košta više od 200 dinara.\nIzvor: Blic, Miloš Stanić\nbanane skuplje jabuke voće\nZnačaj plodoreda, zaštite strnih žita i izbor grla za priplod u ovčarstvu – tema predavanja PSSSČ u Kaoni\nMaline iz Srbije se beru ručno, ali opet ne dobijaju pravu šansu u svetu


Povodom Nacionalnog dana podizanja svijesti o bibliotekama, koji se obilježava 5.oktobra, JU Narodna biblioteka Budve se pridružuje akciji BIBLIOTEKE ZA STUDENTE na pozivCentralne univerzitetske biblioteke, te u petak, 04. oktobra od 08 do 20 časova organizuje besplatan upis u Biblioteku za svestudente.\nAkcija pod nazivom BIBLIOTEKE ZA STUDENTE podrazumijeva besplatan upis u narodne biblioteke za svecrnogorske studente, bez obzira na to da li su studenti državnog iliprivatnih univerziteta. Ovom akcijom se na simboličan način dajedoprinos afirmaciji bibliotečke struke, ali i doprinosi visokomobrazovanju u Crnoj Gori.\nNacionalni dan podizanja svijesti o bibliotekama realizuje se u okviru Erasmus+ projekta Mreže servisa za podršku bibliotečkojmreži Zapadnog Balkana (LNSS) kroz modernizaciju biblioteka i nivoa stručnosti bibliotečkog osoblja.\nPovodom Nacionalnog dana podizanja svijesti o bibliotekama, Centralna univerzitetska biblioteka organizovaće prigodanprogram u prostorijama svoje čitaonice u Podgorici. U okvirudodatnog programa održaće se predavanje „Savremeni tokovi u bibliotekarstvu - INELI Balkans i IFLA WLIC 2019“ na Pomorskom Fakultetu u Кotoru i akcija „BIBLIOTEКE ZA STUDENTE“, u kojoj učestvuju biblioteke širom Crne Gore.


Izabrano novo rukovodstvo opštine Smederevska Palanka: Petar Milić predsednik Opštine!\nSvi izabrani kandidati su sa liste Aleksandar Vučić-Srbija pobeđuje\nDanas je održana Konstitutivna sednica Skupštine opštine Smederevska Palanka, na kojoj su izabrani novi rukovodeći organi lokalne samouprave.\nNakon usvajanja Izveštaja Opštinske izborne komisije o sprovedenim izborima za odbornike Skupštine opštine S.Palanka, izbora verifikacionog odbora, potvrđivanja mandata odbornika Skupštine opštine i donošenja Privremenog poslovnika SO S.Palanka, pristupilo se glasanju za nove rukovodeće organe Opštine.\nZa predsednika Opštine Smederevska Palanka izabran je Petar Milić, zamenik predsednika Opštine je Ivan Gajić, za predsednik Skupštine opštine postavljen je Vladan Vuković, za njegovog zamenika Nikola Vučen, a za sekretara Skupštine opštine izabrana je Slađana Mrvović.\nTakođe, izabrano je jedanaest članova Opštinskog veća opštine Smederevska Palanka a to su: Nenad Pavlović, Slobodan Radisavljević, Predrag Prica, Miloš Stevanović, Bojan Pavić, Irena Rančić, Zoran Ljubisavljević, Slobodan Matorkić, Živan Milović, Nebojša Pavlović i Ivana Radojević.\nSvi novoizabrani rukovodeći organi su sa liste „Aleksandar Vučić-Srbija pobeđuje“.


Javno - istrazivanja - 6000 kvadrata i dalje besplatno\nDokumentacija koju je BIRN sakupio otkrila je da je Ugovorom o zakupu sklopljenim 11. septembra 2014. godine, zgrada Beogradske zadruge, preduzeću „Beograd na vodi” izdata na 5 godina, s tim da je prve dve godine zakupac oslobođen plaćanja zakupnine.\nBudući da je od momenta sklapanja pomenutog ugovora prošlo 2 godine, a da u članu 4. Ugovora piše da se „nakon isteka perioda od dve godine od dana zaključenja ovog ugovora o zakupu, zakupac obavezuje da plaća zakupninu koja će se utvrditi u skladu sa važećom odlukom grada Beograda o utvrđivanju zakupnina, koja se primenjuje za zakup kancelarijskog prostora u prvoj zoni, o čemu će se sačiniti aneks ugovora o zakupu”, BIRN je 13. septembra 2016. godine uputio Zahtev za pristup informacijama od javnog značaja Direkciji sa pitanjem da li je pomenuti aneks ugovora potpisan, kao i s molbom da nam se dostavi kopija tog aneksa, ukoliko je potpisan.\nDirektor Vorkapić u pisanom odgovoru objašnjava da aneks sa „Beogradom na vodi“ još nije potpisan, iako je od momenta kada je rok za besplatno korišćenje tog kulturnog dobra u javnoj svojini prošlo mesec i po dana. Razlog za to krije se u Vladi Srbije.\n„Obaveštavamo vas da je u toku postupak donošenja Zaključka Vlade, a radi zaključenja Ugovora o davanju na korišćenje predmetne nepokretnosti privrednom društvu „Beograd na vodi“ sa početkom važenja od 12. septembra 2016. godine, te da iz navedenih razloga, predmetni aneks još uvek nije zaključen“, navodi se u pisanom odgovoru direktora Vorkapića.\nPrema Zaključku Vlade iz 2014. godine, cena zakupa prostora kakav je Geozavod, u tom trenutku, da je plaćana, iznosila bi 609,10 dinara po metru kvadratnom. Sadašnja cena koju bi ubuduće zakupac plaćao, prema odgovoru Direkcije upućenom BIRN-u, bila bi određena „na osnovu Odluke o utvrđivanju zakupnina za poslovni prostor na kome je nosilac prava javne svojine Grad Beograd, objavljenih u službenom listu Beograda br. 79/14, 96/14, 48/15, 52/15, 81/15 i 78/16.“\nNa osnovu navedenih odluka, cena kancelarijskog prostora u ekstra zoni u Beogradu, kojoj danas pripada zgrada Beogradske zadruge, iznosi 778 dinara po metru kvadratnom, a zgrada Geozavoda ima preko 6000 kvadrata.\nOsim što još nije regulisala pitanje prihoda od izdavanja ovog zdanja u javnoj svojini, Direkcija još uvek nije pokrenula ni kontrolu kojom bi utvrdila da li je u proteklom periodu, „Beograd na vodi“ koristio zakupljeni prostor u skladu sa ugovorom i zakonom, niti smatra da bi trebalo utvrditi po kom pravnom osnovu restoran „Salon 1905“ radi u delu tog prostora.\nNaime, na ranije pitanje o pokretanju nadzora radi utvđivanja zakonitosti korišćenja zgrade Geozavoda, budući da ni Zakonom o javnoj svojini, ni članom 6 Ugovora o zakupu nepokretnosti između Direkcije i „Beograda na vodi“ nije dozvoljeno da zakupac zakupljenu nepokretnost ili njene delove, daje u podzakup trećem licu, direktor Vorkapić je u julu ove godine odgovorio da „Direkcija nema saznanja o otvaranju restorana u pomenutom objektu“.\nNakon što smo direktora Vorkapića uputili na činjenicu da se u delu zgrade Beogradske zadruge nalazi restoran pod nazivom „Salon 1905“ kojim, prema fiskalnom računu izdatom u tom restoranu, gazduje preduzeće „o5 CO d.o.o.“ sa sedištem u Zemunu, odgovorio nam je da potrebe za nadzorom nema.\n„Što se tiče vašeg pitanja da li smo pokrenuli postupak nadzora kojim bismo utvrdili da li je zakupac, suprotno odredbama Ugovora o zakupu, dao u podzakup deo prostora u zgradi Beogradske zadruge, obaveštavamo vas da će se zaključenjem novog Ugovora o zakupu regulisati sva međusobna prava i obaveze ugovornih strana, iz kojih razloga nije bilo potrebe pokrenuti postupak nadzora“, navodi Vorkapić u odgovoru BIRN-u od 24. oktobra.


12.05.2021 u 14:36\nBERLIN – Nemačka vlada promenila je danas pravila za ulazak u zemlju, vakcinisani ili oni koji su se preboleli kovid-19 neće morati da se testiraju ili idu u karantin, osim ako ne dolaze iz visokorizičnih područja u kojima preovlađuju različiti sojevi virusa. Nevakcinisani će, prema odluci vlade, moći da napuste karantin ako test pokaže da su negativni na koronavirus, javlja Beta. Nova pravila se uvode kako bi se olakšala putovanja tokom leta, posebno porodicama u kojima su roditelji vakcinisani, a deca nisu. Pravila važe samo za one koji su primili vakcine odobrene u Evropskoj uniji. Nemački ministar zdravlja Jens Špan rekao je da očekuje da će država do kraja juna početi da izdaje digitalne sertifikate o imunitetu.


Bitke sa četiri globalna fronta pumpaju cenu nafte i — ruski budžet - 17.10.2017, Sputnik Srbija\nBitke sa četiri globalna fronta pumpaju cenu nafte i — ruski budžet\nCena nafte nastavlja da raste u senci novosti iz Iraka i ratoborne retorike SAD prema Iranu. Analitičari već predviđaju skok cena na 60 dolara za barel, pa čak... 17.10.2017, Sputnik Srbija\n© REUTERS / Henry RomeroNaftna platforma u Meksičkom zalivu\nCena nafte nastavlja da raste u senci novosti iz Iraka i ratoborne retorike SAD prema Iranu. Analitičari već predviđaju skok cena na 60 dolara za barel, pa čak i više, što će se, kako navode, pozitivno odraziti na ruski budžet i jačanje ruske nacionalne valute.\nPočetak ove nedelje obeležio je blagi skok cena nafte, a naftom marke „Brent“ trguje se za oko 58 dolara. Rast cena je izazvan, pre svega, geopolitičkim faktorima.\nEvo zašto je ruska nafta nezamenljiva: Košta samo tri dolara\n3 Oktobar 2017, 12:18\nNa prvom mestu na to je uticala eskalacija situacije na severu Iraka, gde su danas vladine snage u žestokoj ofanzivi zauzele, naftom bogatu, pokrajinu Kirkuk, koja je dosad bila pod kontrolom Kurda. To je odgovor Bagdada na kurdski referendum o nezavisnosti, koji je održan prošlog meseca. Ta pobeda iračkih snaga je, međutim, delimično dovela u pitanje izvoz nafte iz tog regiona.\nIrak je drugi po veličini proizvođač nafte u OPEK-u, koji obezbeđuje oko 14 odsto ukupnog obima proizvodnje kartela, a konflikt na severu zemlje mogao bi da ima direktan uticaj na tržište.\nIzvoz nafte iz tog regiona, koji je iznosio 600 hiljada barela dnevno, sada bi mogao da se smanji na 450 hiljada, a to može da dovede do rasta cena „crnog zlata“. S druge strane, navode eksperti, jedan naftovod je pod kontrolom Kurda, pa će iračke vlasti sada morati ili da obnove svoj naftovod za izvoz nafte kroz Tursku ili da se dogovore sa Kurdima o deljenju prihoda.\nOsim toga, na rast cena nafte na svetskom tržištu uticale su i izjave američkog predsednika Donalda Trampa o iranskom nuklearnom sporazumu.\nTramp je odbio da potvrdi da se Iran pridržava međunarodnog sporazuma o nuklearnom programu iz 2015. i zapretio je da će uvesti dodatne sankcije toj zemlji, što znači da su moguća ponovna ograničenja na kupovinu iranske nafte na svetskom tržištu.\nPrema američkom zakonodavstvu, predsednik mora da na svakih 90 dana daje potvrdu da li Iran poštuje ovaj ugovor. Sada Kongres ima 60 dana da odluči da li će ponovo da uvede ekonomske sankcije protiv Teherana.\nTreći faktor koji utiče na naftno tržište su tek započete zajedničke pomorske vežbe SAD i Južne Koreje u blizini obale Korejskog poluostrva, koje se održavaju u jeku napetosti između Vašingtona i Pjongjanga. Potencijalni sukob između SAD i Severne Koreje je faktor koji takođe „radi“ u korist povećanja cena strateških sirovina.\nNa kraju, poslednje statistike govore o smanjenju broja radnika na američkim bušotinama, a osim toga beleži se i rast potražnje jednog od najvećih potrošača nafte — Kine.\nOsim geopolitičkih faktora, ključnu ulogu na formiranje cena igraju i osnovni faktori, kao što su rast ili pad broja bušotina, balans ponude i potražnje itd.\nKako god bilo, mnogi analitičari sada predviđaju da je moguć skok cena „crnog zlata“ i da bi cena barela mogla da premaši cifru od 60 dolara. Oni smatraju da je to „samo pitanje vremena“, ali istovremeno ističu da će cene umnogome zavisiti od „nepredvidivih geopolitičkih faktora“.\nOPEK više nema dominaciju, mora da traži nove saveze\n23 Avgust 2017, 16:32\n„Geopolitički faktori su taktično pitanje, ali postoji i strateško pitanje. Radi se o tome da naftne rezerve moraju da se popune. Sada Rusija proizvodi jeftinu naftu, koja je otkrivena sedamdesetih i čak šezdesetih godina, i to joj omogućava da izdrži cenu od čak 40 dolara za barel. Ali, ubuduće će morati i da obnavlja rezerve uz pomoć novih nalazišta. Potrošnja nafte u svetu samo raste, a shodno tome rašće i cene. Od 2014. godine pratili smo trogodišnji period niskih cena, ali tako je bilo u svakoj krizi — i sredinom tridesetih i krajem osamdesetih godina prošlog veka, a ubuduće bi cena nafte trebalo da dostigne cifru od 70-75 dolara za barel, i na tom nivou bi trebalo da ostaje u narednih 20 godina. Mislim da je 2018. poslednja godina niskih cena. Nafta će i dalje zavisiti od geopolitičkih faktora, ali će generalno ostati na nivou od oko 60 dolara. Međutim, do 2022. godine cena nafte mora da skoči na 70 dolara za barel, zato što se njene rezerve na kopnu smanjuju, završavaju se i moraće da se izvlači iz arktičkog epikontinentalnog pojasa, a to raditi po ceni nižoj od 70 dolara prosto je neprofitabilno. Posle toga, kada se aktuelna kriza završi, nafta će prestati da interesuje medije u ovoj meri, i posle 2022. godine mi ćemo zaboraviti na nju i u medijima ona više neće biti senzacionalna vest“, kaže za Sputnjik Dmitrij Adamidov, nezavisni ekspert za energetiku.\nIma, međutim, i onih eksperata koji trenutno ne gledaju tako optimistično kada je reč o mogućem rastu cena nafte, ali ocenjuju i da je održavanje sadašnjeg nivoa dobar rezultat.\nS druge strane, ruski ministar energetike Aleksandar Novak je saopštio da je Sporazum država OPEK-a i država proizvođača nafte o smanjenju proizvodnje „crnog zlata“ uvećao prihode ruskog budžeta sa 700 milijardi na bilion rubalja, a prognozirao je da bi cena nafte u 2018. godini mogla da se kreće u rasponu od 45 do 55 dolara po barelu. Ministarstvo ekonomskog razvoja, sa svoje strane, smatra da će cene u prvom kvartalu naredne godine biti stabilne, a da će zatim početi da padaju.\nNovak je takođe ranije rekao i da Rusija raspolaže sa otkrivenim zalihama nafte i gasa za više od 50 godina.\nNjegov zamenik Anton Injucin je nedavno naveo da cena proizvodnje jednog barela nafte u Rusiji trenutno iznosi između tri i osam dolara, i ocenio je da zbog toga „ruska resursna baza ostaje jedna od najkonkurentnijih u svetu“.\nS druge strane, eksperti ocenjuju da rast cena nafte pomaže jačanju ruske rublje i uopšte ruskom budžetu.\n„Ruski sistem oporezivanja je takav da našem budžetu odgovara viša cena nafte, jer se prihodi koji premašuju očekivanu cenu slivaju u budžet putem izvoznih carina i poreza na eksploataciju rudnog bogatstva. Taj sistem funkcioniše od početka dvehiljaditih godina. Naftnim kompanijama nije toliko važno koliko će nafta koštati, 50 ili 70 dolara, pošto one taj ’superprofit‘ daju u budžet. Budžetu odgovaraju cene nafte koje su više od 60 ili još bolje, od 70 dolara, jer to revitalizuje poslovnu aktivnost i utiče na rast standarda života ljudi. Ali, takav rast kakav je bio u periodu od 2004. do 2008, ne treba očekivati. To jest, Rusija će biti u situaciji u kakvoj je bila Evropa u periodu od 1998. do 2000: ništa kritično, ali viška para takođe neće biti. Što se tiče rublje, ako ne bude geopolitičkih potresa, povezanih sa odlivom kapitala iz Rusije, ona će u takvim uslovima biti stabilna“, zaključio je Adamidov.


Ratni veteran prešao Ameriku na prstima\nVeteran iz Drugog svetskog rata, Amerikanac Erni Endrus (93) prešao je Ameriku tokom skoro tri godine na vrhovima prstiju da bi prikupio novac za povratak broda iz Normandije u SAD.\nEndrus je prikupljao novac da se američki brod iz Drugog svetskog rata vrati u Indijanu na obeležavanje 75 godina od savezničkog iskrcavanja u Normandiji, u Francuskoj, koje će biti 2019. godine.\nLokalni mediji u SAD preneli su danas da su Endrusa dočekale stotine ljudi u Džordžiji, koja mu je bila krajnji cilj.\nHodanje na prstima je započeo u Kaliforniji 7. oktobra 2013. godine i završio ga u državi Džordžiji.\nEndrus je u petak napunio 93 godine, a tokom rata je bio lekar na jednom od brodova koji želi da bude vraćen u SAD.\nOSVETA ZA NOVI ZELAND Američki ratni veteran planirao teroristički napad\nPOSLEDNJI VETERAN U BELOJ KUĆI Buš stariji bio je najbolje pripremljen predsednik u istoriji SAD, ali je tek što je seo u fotelju stavljen na ŽESTOKI TEST\nNa Krimu uništena avio-bomba od 500 KILOGRAMA


Izvor: Luftika.rs, 11.Jul.2020, 13:35\nZa sagovornike lsita Danas nema dileme – to su navijači i pripadnici službi, namerno ubačeni od strane režima kako bi se izazvala reakcija >> Pročitaj celu vest na sajtu Luftika.rs << policijskih snaga na terenu, a građani predstavili kao huligani koji pod vođstvom pojedinih opozicioni lidera namerno prave nerede.\nSDU: Proteste rasturaju batinaške grupe – Spontane proteste u Beogradu i Novom Sadu zajednički rasturaju batinaške grupe i policija, dajući jedni drugima povod za eskalaciju nasilja, a grupe desničara im svesno ili nesvesno pomažu. Da li svi oni rade u dogovoru ili ne, sporedno je pitanje. Rezultat je da ljudi odlaze sa takvih protesta jer na protestima ne mogu da iskažu svoje opravdano ogorčenje i strahuju za svoju bezbednost – navodi se u saopštenju SDU.\nĐilas: Incidente izazivaju ubačeni državni huligani Lideri Saveza za Srbiju odnosno Srpske opozicije ponovili su juče da nisu organizatori narodnog protesta, da je to protest protiv nasilja, laži i brutalnosti države, kao i da incidente izazivaju ubačeni državni huligani.\nLutovac: Sa policijom se sukobili huligani Predsednik Demokratske stranke Zoran Lutovac ocenio je juče da su se sa policijom u centru Beograda i drugim gradovima Srbije u prethodne dve noći sukobile grupe huligana, a ne autentični učesnici protesta.


Objavljene fotografije i preostala tri srpska vojna H145M, samo jedan helikopter ima meteo-radar - Ваздухопловство - Живе Речи Утехе\nАприл 8, 2019 in Ваздухопловство\nProšle nedelje na nemačkom internet sajtu Helionline pojavile su se nove fotografije srpskih vojnih H145M pa tako sada imamo fotografije svih 5 helikoptera namenjenih RV i PVO. U fabričkom krugu Erbasovog pogona u Donevortu 3. aprila primećena su još dva H145M sa privremenim nemačkim registracijama D-HMBB i D-HCBT.\nNa osnovu dostupnih fotografija može se videti da meteo-radar poseduje samo jedan helikopter, primerak sa evidencijskim brojem 14502 (privremena nemačka registracija D-HBTS). Taj helikopter služiće za traganje i spasavanje dok će se, kako Tango Six saznaje, helikopter 14501 (D-HADD) koristiti za borbeno traganje i spasavanje.\nH145M D-HCBT fotografisan 3. aprila ove godine u Erbasovom pogonu u Donavurtu / Foto: Alexander Lutz\nDrugi helikopter primećen prošle nedelje D-HMBB / Foto: Alexander Lutz\nDo sada smo imali prilike da vidimo tri vojna H145M, na primopredaji je bio prikazan čelni helikopter ev. broja 14501, fotografiju 14502 Tango Six je objavio krajem novembra 2018. a takođe na sajtu Helionline je 3. februara ove godine objavljena i fotografija helikoptera sa registracijom D-HADZ koji je uočen 31. januara za koji se pretpostavlja da mu je ev. broj 14503.\nPoslednji uslikani srpski policijski H145M, YU-SAR (D-HCBV) / Foto: Alexander Lutz\nHelikopteri nisu fotografisani samo na fabričkom aerodromu u Donevortu već i u vazduhoplovnoj bazi Ingolstadt Manching gde se obučavaju naši piloti a u kojoj se nalazi sedište kompanije Airbus Defence and Space kao i Vazduhoplovno-tehnički centar nemačke vojske. Na ovom aerodromu ne obučavaju se samo srpski vojni piloti već i piloti Helikopterske jedinice policije.\nOd 4 srpska policijska H145M do sada su na fotografijama uočena tri, maskirni YU-ICE (D-HADR), YU-MED (D-HAD0) i YU-SAR (D-HCBV). Kako saznajemo, četvrti će nositi registraciju YU-MUP.\nBalet "Krcko Oraščić" u koreografiji Konstantina Kostjukova biće emitovan 3. januara u 12.00 sati, opera "Pepeljuga" u režiji Jagoša Markovića biće emitovana 4. januara u isto vreme, a tačno u podne 5. januara je komedija "Gospođa ministarka".\nTokom vanrednog stanja strimingom je na Jutjub kanalu emitovano 114 predstava koje je pratilo preko 300.000 gledalaca, a opera je organizovala veliki broj ambijentalnih koncerata "Opera u vašem kraju", obilazeći različite delove Beograda.


Vreme 1137 - Nobelova nagrada za mir Evropskoj uniji: Norveski rijaliti sou\nVest o nagradi je izazvala oduševljenje u Briselu i vodećim centrima EU, poput Berlina i Pariza, gde su se pominjali "prelepa i izuzetna odluka", "velika čast", "obaveza da se nastavi rad ka jedinstvenijoj, pravednijoj, snažnijoj Evropi, koja je nosilac mira". Stiče se ipak utisak da su negativni komentari brojniji i raznovrsniji od čestitki, a u kritikama su udruženi i levičari i desničari, i evroskeptici unutar Unije i mnogi koji na prijem čekaju pred vratima\nNobelova nagrada za mir kao da je postala rijaliti šou. Kandidati za ovu nagradu su brojni, odluka se čeka do poslednjeg časa, favoriti retko pobeđuju, pobednika često prate podsmevanje, bes i ogovaranje, kako publike tako i ostalih učesnika. Nije bilo drugačije ni ove godine, kada je Nobelov komitet saopštio da je nagradu dobila Evropska unija.\nU obrazloženju Nobelovog komiteta navodi se, između ostalog, da je nagrada dodeljena za više od šest decenija doprinosa napretku mira i pomirenja, demokratije i ljudskih prava u Evropi, uspešnom oporavku posle Drugog svetskog rata i ulozi u širenju stabilnosti u bivšim komunističkim zemljama posle pada Berlinskog zida 1989. godine. Komitet je istakao ulogu EU u transformisanju Evrope "iz kontinenta rata u kontinent mira", navodeći primer Francuske i Nemačke, koje su u periodu od 70 godina vodile tri rata, "a danas je rat između njih nezamisliv".\nJedan deo obrazloženja je posvećen i Balkanu, "gde su ljudi doskora ratovali, a danas su zemlje na Balkanu našle svoje demokratske korene u EU". Kao primeri koji ojačavaju proces pomirenja u ovom regionu navedeni su prijem Hrvatske sledeće godine, početak pregovora o članstvu s Crnom Gorom i odobravanje statusa kandidata Srbiji, uz konstataciju da su "granice između istoka i zapada uklonjene, a time i etnički sukobi".\nVest o nagradi je izazvala oduševljenje u Briselu i vodećim centrima EU, poput Berlina i Pariza, gde su se pominjali "prelepa i izuzetna odluka", "velika čast", "obaveza da se nastavi rad ka jedinstvenijoj, pravednijoj, snažnijoj Evropi, koja je nosilac mira". Stiče se ipak utisak da su negativni komentari brojniji i raznovrsniji od čestitki, a u kritikama su udruženi i levičari i desničari, i evroskeptici unutar Unije i mnogi koji na prijem čekaju pred vratima.\nEU, NATO, RAT I SANKCIJE: Jednu od najvećih kontroverzi u vezi sa ovogodišnjom dodelom Nobela za mir definisao je bivši šef britanske diplomatije Malkolm Rifkind. "Ako su želeli da daju nagradu za očuvanje mira u Evropi, trebalo je da je podele između NATO-a i EU. Sve do kraja hladnog rata NATO je više nego bilo ko drugi čuvao mir", rekao je on. Problem je što je pomenuto partnerstvo NATO-a i EU, koje bi se pre moglo nazvati simbiozom, jer su skoro sve članice EU istovremeno i članice NATO-a, imalo malo veze sa širenjem mira po svetu, bar u poslednje dve decenije. Dugi spisak sumnjivih poduhvata van Unije u kojima su članice EU učestvovale, u koje spadaju i ratovi i sankcije protiv nepoćudnih režima, stvaraju utisak da EU čuva mir u sopstvenom dvorištu, dok u tuđem svašta radi kada god joj to odgovara.\nUrednik briselskog lista "Juropijen vojs" Tobi Vogel rekao je da je odluka o nagradi "apsurdna" i da je "EU u celoj svojoj istoriji imala posla samo sa jednim oružanim sukobom, na Balkanu, i tu je maestralno zabrljala", a Balkan je bio samo početak aktivnog ratničkog angažovanja većine zemalja Unije. U Avganistanu su se od 2001. izređale jedinice gotovo svih članica EU; u Iraku su od 2003. pa do pre godinu i po dana ratovali vojnici Velike Britanije, Belgije, Danske, Grčke, Italije, Holandije, Španije…; u prošlogodišnjoj intervenciji u Libiji učestvovale su skoro sve pomenute zemlje, uz dodatak Francuske. Sve te intervencije pravdane su humanitarnim razlozima, čuvanjem mira, zaštitom civila, a iza sebe su ostavile nebrojene žrtve i stradanja koja još traju. Novi Nobelovac već najavljuje sledeću intervenciju u svom aranžmanu. Ministri spoljnih poslova EU dali su "zeleno svetlo" da se hitno napravi plan za moguću vojnu misiju u Maliju kako bi se toj državi pomoglo da povrati severni deo zemlje iz ruku pobunjenih Tuarega i islamističkih ekstremista. Kaže se da "EU ne može da dozvoli da se terorizam ukoreni na severu Malija na kojem vlada bezakonje", no problem je što i u Maliju nema crno-bele podele na dobre i loše momke. Haos vlada na severu, ali i u ostatku zemlje, u kome vladaju vojni pučisti koji su se dokopali vlasti u martu, pa iz saopštenja o misiji nije baš jasno zašto su baš oni favoriti EU.\nEvropska unija je do sada bezbroj puta potezala i sankcije kao metod borbe protiv "nenarodnih režima", po pravilu onih protiv kojih se bore i SAD. Trenutno su na tapetu Sirija i Iran. Ministri spoljnih poslova EU postigli su početkom oktobra dogovor o jačim finansijskim i trgovinskim sankcijama Iranu. Novi paket mera se odnosi na iranske banke, trgovinu, izvoz gasa u zemlje EU. "Cilj restriktivnih mera je da se utiče na iranski nuklearni program i prihode iranskog režima, koji se koriste za finansiranje (nuklearnog) programa, a nije usmeren na iranski narod", kaže se u rutinskom saopštenju EU, mada i evropski čelnici dobro znaju prostu istinu da teret sankcija uvek puca po leđima običnih ljudi.\nSOCIJALNI RAT: Šef Nobelovog komiteta Torbjorn Jagland objasnio je da se Komitet nije bavio trenutnom ekonomskom krizom u Uniji i da nije tajna da je nagrada pripala EU u ovom trenutku zbog izazova s kojima se Evropa suočava. "Mi na ovaj način šaljemo poruku evropskoj javnosti, i pozivamo ih da čuvaju ono što su postigli na ovom kontinentu", rekao je Jagland. Podrška je očigledno potrebna, jer mnogi tvrde da se Unija nalazi u najdubljoj krizi u svojoj istoriji.\nKriza kojom se Nobelov komitet nije bavio učinila je da se u nekim zemljama nagrada doživi kao otvoreno izrugivanje. List "Internešenel herald tribjun" navodi reči Stavrosa Polikronopulosa, penzionisanog advokata iz Atine, koji na vest o Nobelu za mir dodeljenom EU kaže: "Lider EU je Nemačka, a ona je u ekonomskom ratu sa jugoistočnom Evropom. Ja taj rat shvatam kao pravi rat." Portparol glavne grčke opozicione partije, levičarske Sirize, Panos Skurletis, ima slično mišljenje: "U mnogim delovima Evrope, naročito u Grčkoj, iz dana u dan imamo praktično ratnu situaciju iako ona nije formalno proglašena. U tome nema ničega mirnodopskog." Na drugoj strani političkog spektra holandski ultradesničarski političar i lider Slobodarske partije Gert Vilders podrugljivo kaže: "Nobel za EU? U trenutku kada su Brisel i Evropa pred kolapsom? Šta je sledeće? Oskar za Van Rompeja?"\nNovinar BBC-ja Metju Prajs istakao je da su višedecenijska dostignuća EU svima jasna, ali i da je trenutak koji je izabrao Nobelov komitet "prilično čudan", dok urednik britanske kuće za Evropu Gevin Hjuit piše: "Evropski lideri su dočekali ovu retku dobru vest skoro pa očajničkim zagrljajem". Mnogi komentatori ističu da usled krize na površinu izlaze ogromne političke razlike među evropskim državama koje podsećaju na "zavađenu gomilu manje ili više bankrotiranih država, čiji se veliki zajednički projekat, monetarna unija, nalazi na ivici ponora".\nU zvaničnim čestitkama, mnogi, poput predsednika Slovenije Danila Tirka, ističu da je EU "najuspešniji mirovni projekat u istoriji čovečanstva" u kome je "postignut nepovratni mir". Lepo zvuči, ali ako nas je istorija nečemu naučila, to je da je "nepovratni mir" utopija u koju se lako poveruje (o tome mogu da posvedoče i oni koji su živeli pre nekoliko decenija u SFR Jugoslaviji), i koja lako puca pod udarom teškoća, pre svega ekonomskih.\nIronijom i sarkazmom su odluku Nobelovog komiteta dočekali i evroskeptici poput predsednika Češke Vaclava Klausa, koji je rekao da je vest o nagradi vic u koji ne veruje. "Prvo Al Gor, onda Obama, sad ovo. Parodija je očigledna", napisao je u tvit poruci Danijel Hanan, evroposlanik iz britanske Konzervativne stranke. Najdžel Faridž, vođa Britanske partije za nezavisnost, koja se zalaže za izlazak Velike Britanije iz EU, pita se da li Nobelov komitet ima oči i da li vidi da je Evropa suočena sa sve većim nasiljem i podelama, s masovnim protestima od Madrida do Atine i s rastućim nezadovoljstvom Nemačke, ekonomskog stožera Unije. "Ovo pokazuje da Norvežani stvarno imaju smisao za humor. Nakon što smo videli kako je predsednik Evropskog saveta Van Rompej klicao ratu u Libiji, ova ideja je smešna", dodao je Faridž.\nBALKAN NA ČEKANJU: Pomenuti Van Rompej je, uz šeficu evropske diplomatije Ketrin Ešton i Hosea Manuela Baroza, predsednika Evropske komisije, jedan od kandidata za osobu koja će zvanično primiti nagradu u ime Evropske unije na svečanosti u Oslu 10. decembra. "Otvorena Evropa", londonska organizacija koja lobira za smanjenje moći EU, sarkastično poredi ovogodišnju dodelu Nobelove nagrade za mir sa dodelom Oskara za životno delo u Holivudu: "Gotovo da možete da zamislite glumca (EU u ovom slučaju) kako se penje na binu da primi nagradu, uprkos nekoliko promašenih brakova, serije rehabilitacija i tona plastične hirurgije."\nI pored krize koja drma Uniju, zemlje zapadnog Balkana stoje u redu za prijem verujući da će im članstvo pomoći da žive bolje nego sada. Mada ispitivanja javnog mnjenja pokazuju da je broj pristalica priključenja Uniji veliki, čini se da je to samo zato što očekuju bolji život preko noći, jer mnogi u regionu sa besom komentarišu vest o Nobelu za mir. Dok u Srbiji tvrde da nas je EU bombardovala pa zato ne zaslužuje nagradu, u Bosni se čuju glasovi da je Nobelova nagrada za mir otišla onima koji ništa nisu učinili da spreče genocid u BiH. Što se samog priključenja tiče, evropski komesar za proširenje Štefan File izjavio je da Nobelova nagrada predstavlja podsticaj daljem širenju EU "u vreme kada neki govore o zamoru od proširenja, a drugi o umoru od reformi".\nOnima koji su u čekaonici Fileove reči ne smanjuju zebnju, jer su svesni da je malo verovatno da će nagrada ućutkati one koji su "umorni od proširenja", naročito zato što su u pitanju najmoćnije zemlje Unije. Nobel za mir neće mnogo uticati ni na to da se dotakne problem koji ova nagrada opet osvetljava: evropocentričnost i zagledanost u sopstveni pupak kao centar sveta, svojstvena za čitav Zapad. Da nije tako, valjda bi neko pomislio kako nagrada za mir izgleda u očima stanovnika po kojima su zemlje EU izvodile vojne intervencije.\nŠto se tiče budućnosti same Unije, o tome teško da iko bilo šta može pouzdano da kaže u ovom trenutku. Nagrada jeste dodeljena najviše kao podrška očuvanju zajednice, ali ako je suditi po Baraku Obami, takve preventivne dodele nemaju efekta. Obama je dobio Nobela za mir 2009, tek što je pobedio na predsedničkim izborima, a komitet je tvrdio da bi nagrada trebalo da predstavlja Obami ohrabrenje i neku vrstu simboličnog kredita u mirovnim naporima. Kako je američki predsednik taj kredit iskoristio, videlo se u prethodne tri godine u Avganistanu, Pakistanu, Libiji.\nDobitnici i kontroverze\nRetko kada je postojala opšta saglasnost da je Nobelova nagrada za mir otišla u prave ruke. To, na primer, ne važi za dobitnika 1901. godine Žana Anrija Dinana, osnivača Crvenog krsta i začetnika Ženevske konvencije, kao ni za priznanje Alberu Švajceru koji je nagradu dobio 1952. za osnivanje bolnice Lambarene u Gabonu, niti nagradu koju su 1993. podelili Nelson Mandela i bivši predsednik Južnoafričke republike Frederik de Klerk, jer su zajedničkim radom uspeli da u toj zemlji na miran način okončaju režim aparthejda. Pozitivnih primera je bilo još, ali su kritike bile mnogo češće.\nTokom "hladnog rata" Nobelov komitet je mnogo puta od država Istočnog bloka optuživan da nagradu koristi kao političko oružje protiv komunističkih zemalja, kao kada je 1975. dodelio nagradu Andreju Saharovu ili kada je 1983. Nobela primio Leh Valensa, osnivač Solidarnosti u Poljskoj. Slične optužbe stigle su na adresu komiteta od strane Kine, pošto je 1989. nagradu dobio dalaj-lama, ali i 2010. kada je laureat bio Lju Sijaobo, kineski disident. Iran je sa nelagodom primio izbor Širin Ebadi 2003. godine. Priznanje Martiju Ahtisariju 2008. primljeno je sa nevericom u Srbiji, ali i mnogim drugim zemljama u kojima je Ahtisari bio mirovni posrednik.\nBilo je nagrada za koje se tvrdilo da su otišle u ruke onih koji su svojim delovanjem mnogo više doprineli ratu nego miru, poput državnog sekretara SAD Henrija Kisindžera, koji je 1973. godine podelio nagradu sa Le Duk Toom iz Vijetnama. Kisindžer je optuživan, između ostalog, da je odgovoran za bombardovanje u Kambodži, a mir u Vijetnamu nastupio je tek 1975. Le Duk To je, inače, odbio nagradu jer nije želeo da je deli sa Kisindžerom. Žestoke reakcije bile su i na odluku iz 1994. godine, kada su nagradu podelili predsednik PLO-a Jaser Arafat, ministar spoljnih poslova Izraela Šimon Peres i premijer Jicak Rabin, za napore u stvaranju mira na Bliskom istoku. Komentari su se ticali povezanosti Arafata sa terorizmom, optužbi za korupciju i likvidaciju političkih protivnika , ali i politike Peresa i Rabina prema Palestincima.\nJedan od najkontroverznijih dobitnika Nobelove nagrade za mir je Kordel Hal – mada je imao veliku ulogu u stvaranju Ujedinjenih nacija, kao državni sekretar SAD – kada je 1939. do obala Amerike doplovio brod "Sent Luis", sa 950 jevrejskih izbeglica iz Hamburga, a putnici zatražili azil zbog progona nacista, Hal je bio odlučujući glas protiv. Brod je prisiljen da se vrati u Nemačku, a više od četvrtine njegovih putnika je potom izgubilo život u holokaustu.\nLaureati u protekloj deceniji\nUjedinjene nacije i tadašnji generalni sekretar Kofi Anan dobili su nagradu 2001. godine "za rad na stvaranju bolje organizovanog i mirnijeg sveta".\nDžimi Karter, 39. predsednik SAD, dobio je nagradu 2002. godine "za decenije neumornog rada na pronalaženju mirnih rešenja međunarodnih konflikata". Tokom Karterovog mandata, SAD su potpisale sporazume o kontroli Panamskog kanala, sporazum SALT II o ograničenju naoružanja sa Sovjetskim Savezom, i uspostavile diplomatske odnose sa Kinom.\nŠirin Ebadi, iranska advokatica, laureat je za 2003. godinu. Ebadi je prva muslimanka koja je dobila Nobelovu nagradu, ali i prva žena koja je u Iranu postavljena na funkciju sudije posle Islamske revolucije. Advokatsku praksu je počela 1996. i radila je na slučajevima koje je većina iranskih advokata izbegavala, kritikujući vlasti zbog ugrožavanja ljudskih prava, slobode govora i osporavajući njihovu interpretaciju islama.\nKenijka Vangari Muta Matai dobitnica je nagrade 2004. godine. Pored rada na Univerzitetu u Najrobiju, bila je direktorka kenijskog ogranka Crvenog krsta i predsednica Nacionalnog saveta žena Kenije. Osnovala je Envirocare Ltd, kompaniju koja je zapošljavala siromašne na projektima sadnje drveća i zaštite životne sredine.\nMeđunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA) i njen generalni direktor Muhamed el Baradej dobili su nagradu 2005. godine za "napore da spreče da se nuklearna energija koristi u vojne svrhe i da osiguraju da se nuklearna energija za mirovne svrhe koristi na najbezbedniji mogući način".\nMuhamed Junus iz Bangladeša i banka Gramen, koju je Junus osnovao 1976. godine, podelili su Nobelovu nagradu 2006. godine. Gramen banka je prva u svetu davala kredite ljudima koji nemaju nikakvu imovinu i potpuno su nesolventni. "Trajni mir se ne može postići osim ako velike grupe stanovništva ne nađu način da se probiju iz siromaštva", pisalo je u obrazloženju.\nNagrada je 2007. dodeljena Međuvladinom panelu o klimatskim promenama (IPCC) i bivšem potpredsedniku SAD Alu Goru. U svojim izveštajima, IPCC upozorava da klimatske promene povećavaju opasnosti od rata i konflikata, a Al Gor je podelio nagradu sa IPCC-om zbog "informisanja svetske javnosti o opasnostima od klimatskih promena".\nMarti Ahtisari, finski političar, diplomata i medijator UN, dobitnik je nagrade za 2008. godinu. Ahtisari je nagrađen za više od dve decenije rada na rešavanju većeg broja dugotrajnih konflikata. Ahtisari je bio mirovni posrednik u Namibiji, Indoneziji, Severnoj Irskoj, Centralnoj Aziji, rogu Afrike, Iraku, a tokom 1999. i u periodu 2005–2007. i na Kosovu.\nBarak Obama, 44. predsednik SAD i prvi Afroamerikanac na čelu ove države, dobio je nagradu za 2009. godinu. U obrazloženju Nobelovog komiteta piše da je nagrada motivisana njegovim izuzetnim naporima da ojača međunarodnu diplomatiju i saradnju među narodima, njegovom vizijom sveta bez nuklearnog oružja i stvaranjem drugačije klime i očekivanja u međunarodnoj politici.\nLju Sijaobo, kineski disident i borac za političke reforme i ljudska prava u Kini, dobio je nagradu 2010. godine. Više puta je osuđivan na zatvorske kazne zbog svojih stavova, a kineske vlasti nisu dozvolile ni njemu, ni članovima njegove porodice da se pojave na dodeli nagrade.\nNagradu za 2011. godinu su podelile Elen Džonson Serlif, predsednica Liberije i prva demokratski izabrana žena predsednik na afričkom kontinentu, Lejma Gbovi, liberijska mirovna aktivistkinja, i Tavakul Karman, aktivistkinja iz Jemena "za nenasilnu borbu za bezbednost žena i ženska prava na puno učešće u procesu izgradnje mira".


„Pao“ čovek za vezu islamista koji su ciljali Diznilend - Sputnjik Srbija\n22:23 03.12.2016 Preuzmite kraći link\nKako se navodi, muškarac se navodno na tursko-sirijskoj granici sastao sa izaslanikom DAEŠ-a koji mu je prenosio instrukcije gde da se poveže sa grupom u Francuskoj.\n„Kada je saznao da je grupa uhapšena u Francuskoj, otišao je u Maroko preko Turske i uhapšen je na aerodromu kada je sleteo“, rekao je Rojtersu izvor koji je želeo da ostane anoniman.\nNije saopšteno ime muškarca, samo se navodi da je trebalo da putuje u Francusku preko Nemačke sa lažnim pasošem i da je živeo u Španiji.\nPre dve nedelje, francuska policija je uhapsila pet muškaraca — četiri u Strazburu i jednog u Marseju, osumnjičene da su planirali da izvedu napad u Francuskoj 1. decembra.\nMediji su tada naveli da su uhapšeni planirali napade 1. decembra na policiju i sedište bezbednosne službe u Parizu, kao i tematski park Diznilend, koji se nalazi na oko 30 kilometara od francuske prestonice.\nislamista, plan, teroristički napad, hapšenje, DAEŠ, Maroko, Pariz, Francuska


VIŠE OD 23 MILIONA KM ULOŽENO U OPŠTINU LJUBINjE | SRNA\nBANjALUKA, 27. JANUARA /SRNA/ - Od 2006. godine do danas u opštinu LJubinje uloženo je, po različitim osnovama, oko 17,8 miliona KM, dok je oko šest miliona KM plasirano kroz kredite Investiciono-razvojne banke Republike Srpske.\nSredstvima Javnog preduzeće "Putevi Republike Srpske" u 2011. godini realizovan je projekat modernizacije regionalnog puta Bileća-LJubinje dužine šest kilometara, a Odlukom Vlade Republike Srpske iz 2008. godine dodijeljena su sredstva u iznosu od 200.000 KM za finansiranje radova na rekonstrukciji regionalnog puta Bileća-LJubinje.\n"Rekonstrukcijom, rehabilitacijom i izgradnjom magistralnih i regionalnih putnih pravaca Republika Srpska, opštine Berković i LJubinje imaće bolju ekonomsku konkurentnost i bolju povezanost sa susjednim zemljama i regionom, što predstavlja podsticaj za razvoj lokalne zajednice i zemlje u cjelini", naveli su u Vladi Srpske.\nU Vladi Srpske kažu da su u toku aktivnosti na pokretanju postupka dodjele koncesije za solarnu elektranu "LJubinje".\n"Privredno društvo 'Sediment' Pale dostavilo je Inicijativu za dodjelu koncesije za izgradnju i korištenje solarne elektrane sa fotonaponskim ćelijama na području ove opštine instalisane snage 65 megavata i planirane godišnje proizvodnje oko 104 gigavat časova, a procijenjena vrijednost investicije je 191.671.340 KM", naveli su iz Vlade Republike Srpske za Srnu.\nOd 2006. godine kroz razne vidove podrške privredi uloženo je 301.000 KM i to za podsticaj izvoza - 8.000 KM, subvencije električne energije socijalno ugroženim kategorijama - 275.000 KM, te ostala pomoć privrednim društvima - 18.000 KM.\nKada je riječ o zdravstvu, iz Vlade navode da je od 2006. do danas uloženo oko 470.000 KM od čega 97.000 KM za nabavku sanitetskog vozila i 60.000 KM za nabavku ultrazvučnog aparata, dok su ostala sredstva uložena za HSEP projekat, adaptacija, sanacija, rekonstrukcija i opremanje ambulanti porodične medicine, unapređenje uslova rada u zdravstvenim ustanovama, nabavku računarske opreme...\nU periodu 2006-2020. godina iz Razvojnog programa Republike Srpske uloženo je 100.000 KM za sanaciju OŠ "Sveti Sava" u LJubinju, dok je iz budžeta uloženo 103.000 KM za nabavku opreme i rekonstrukciju i izgradnju OŠ "Sveti Sava" - 41.000 KM, Srednje škole "Svetozar Ćorović" - 28.000 KM, Narodne biblioteke - 10.000 KM...\nIz ostalih ulaganja uloženo oko 161.500 KM za nabavku računara i realizaciju Projekta poslovno-informacioni sistem u institucijama osnovnog i srednjeg obrazovanja - EDUIO.\nZa programske aktivnosti iz sektora nauke i tehnologije u periodu od 2006. do danas, Ministarstvo nauke i tehnologije izdvojilo je oko 188.100 KM, dok je iz Fonda "Milan Jelić" obezbijeđeno 144.200 KM.


Nadica Hegeduš - Psihoterapija ONLINE\nAutor je brojnih programa koji imaju za cilj razvoj roditeljskih veština, veština komunikacije, veština emocionalne pismenosti.\nJedan je od osnivača i predsednica Nevladine organizacije Psihofokus čija je vizija poboljšanje kvaliteta mentalnog zdravlja kroz savetovanje, edukaciju i psihološku pordšku. U okviru nevladine organizacije je autor, koordinator i realizator brojnih projekata za poboljšanje mentalnog zdravlja pogovotu ranjivih i marginalizovanih grupa.\nTrenutno je na stručnom usavršavanju u Njujorku, ali se i dalje aktivno bavi on-line psihoterapijom.\nKreativna, empatična, kompetenetna, poštuje autentičnost i autonomiju svake osobe, veruje da je svaka osoba rodjena sa mogućnošću da bude pobednik u svom životu.


Merkel i Makron o mapi puta za ambiciozne reforme EU\nBeta 16. marta 2018. 20:55\nNemačka kancelarka Angela Merkel dopotuvala je danas u Pariz gde s francuskim predsednikom Emanuelom Makronom treba da pripreme „jasne i ambiciozne“ reforme Evropske unije oko kojih žele da se dogovore do juna meseca.\nDvoje vodja su u obraćanju novinarima insistirali na potrebi da se nadju rešenja za brojne izazove kojima je suočena Evropa – migrantska kriza, rast evroskeptičkih grupa unutar EU, medjunarodne diplomatske teznije i reforme evropskih institucija.\n„Danas se otvara važna faza, u kojoj ćemo imati mnogo da uradimo oko kratkoročnih odluka i da odredimo srednjoročne i dugoročne perspektive za našu Evropu, koja je još neophodnija nego pre nekoliko meseci“, rekao je francuski predsednik.\nNemačka kancelarka, kojoj je ovo prvo putovanje u inostranstvo od kada je na dužnost stupila njena nova vlada posle dugotrajnih i mukotrpnih pregovora, rekla je da „ima volju“ da do toga dodje i da „veruje da to mogu“ da ostvare.\n„Više nego ikad je potrebno da Evropa deluje ujedinjeno u geopolitičkoj situaciji gde je multilateralizam pod pritiskom“, rekla je ona.\nFrancuski predsednik je mesecima čekao da se nemačka politička situacija stabilizuje da bi mogao ponovo da krene u ostvarivanju svog plana o reformi EU.\n„Mi se ne slažemo uvek odmah od početka ali Francuska i Nemačka su mnogo toga ostvarile zajedno“, rekla je Merkel.\nFrancuski predsednik je dao više predloga za institucionalne reforme za Evropu, kao što je evropski budžet ili jedan ministar finansija za evrozonu ali izgleda da će pregovori biti delikatni pošto je Merkel vezana koalicionim sporazumom u svojoj zemlji.\nMakron je rekao da predlažu da se do juna izradi mapa puta u kojoj bi se iznele predložene reforme u evrozoni, oko migrantske politike, odbrane, trgovine, istraživanja, obrazovanja i drugih oblasti.\nDvoje vodja su takodje ponovili svoju solidarnost sa Londonom u slučaju trovanja bivšeg ruskog špijuna Sergeja Skripalja i njegove ćerke u Velikoj Britaniji, u slučaju u kome po rečima Makrona „sve navodi da se veruje da je Rusija vodila te pokušaje ubistva“.\nProjekcije EP: EPP ostaje najveća grupa u parlamentu\nKurdske vlasti traže da 1500 vojnika ostane u Siriji\nDB platila 53,6 miliona evra obeštećenja zbog kašnjenja\nSrbija izvrsila 90 odsto presuda, jos Zakon o nestalim…


Za sporazumni raskid spremna 424 zaposlena | Ekonomist\nNa osnovu prikupljenih podataka, sprovedene ankete, 67 osoba izrazilo je interesovanje za sporazumni prestanak radnog odnosa, i to 11 u ministarstvima, 51 u organima u sastavu i pet u javnim institucijama, kazali su Pobjedi iz Ministarstvajavne uprave.\nZaposleni su, kako su naveli, anketirani za sporazumni prestanak radnog odnosa u organima lokalne uprave osam opština, 31 privrednom društvu, 18 ustanova i u sedam drugih oblika organizovanja na lokalnom nivou.\n“Interesovanje za sporazumni prestanak izrazilo je njih 357, od čega najviše u Pljevljima 61 osoba u organima lokalne uprave i 142 u javnim službama, potom u Bijelom Polju 58, od kojih je 36 zaposleno u privrednim društvima, 18 u organima lokalne uprave i četiri u javnim ustanovama”, kazali su iz Ministarstva.\nU toku prvog izvještajnog perioda, dodali su, dvije osobe su proglašene tehnološkim viškom.\nIz Ministarstva podsjećaju da je, u skladu sa Strategijom reforme javne uprave do 2020.godine, a koju prati plan optimizacije, planirano smanjenje broja zaposlenih u javnoj upravi od tri odsto na centralnom nivou i pet odsto na lokalnom, do kraja ove godine.\n“Kvalitetno uspostavljena koordinacija procesa rezultirala je tako da već u prvom izvještajnom periodu imamo trend smanjenja broja zaposlenih, u ukupnom iznosu od 339 i to: 96 na centralnom nivou i 243 na lokalnom. Od navedenog broja, najveće smanjenje ostvareno je kroz prestanak radnog odnosa na određeno vrijeme, zatim slijedi odlazak u penziju i proglašenje tehnološkim viškom”, kazali su iz Ministartsva.\nNapominju da preko Uprave za kadrove nije bilo novog oglašavanja osim jednog javnog konkursa koji je izuzet iz mjera.


Između sna i jave Knjižara Vesti\nLjiljana Banjanin Vukić\nOva knjiga je namenjena svima onima koji maštaju da odu u Beli svet i naravno onima koji su okusili život van svog ognjišta. Svalka priča ima značenje ličnog autobiografskog sećanja, kao i slike iz života mnogih ljudi koji su iz bilo kog razloga napustili svoje domove i obreli se u svetu punog izazova i zamki.\nKnjiga ima dva dela po malo različita po žanru ali povezana istim nagonom za pronalaženje svog novog indentiteta koji nikada nije bio onakav o kakvom su maštali, već često ispunjen gorčinom nemoći ili pak lažnim "uspehom" ličnog zavaravanja. U drugom delu priča se vidi onaj svet o kome naši ljudi najmanje znaju i pripadaju drugoj medalji života. To su kazino priče u kojima se pojedinci kreću na ivicama "zabranjenog" i "opasnog" u kome nema nostalgije i na trenutke doživljavaju sebe kao "uspešne" ljude, tako da je taj deo ispunjen anegdotskim i satiričnim opisima.\n"Duboko se nadam da će mnoge čitaoce upravo ova knjiga zabaviti i naterati da isprave svoja dosadašnja viđenja tz. Jugošvaba, koji vrlo često prikazuju sebe onako kako su maštali da bi trebali da budu kada se vrate u otadžbinu, ne govoreći o ceni koju su morali da plate samo odricanja svoje ličnosti."(autor)


pulsonline.rs | ponedeljak 15. juli 2019. 22:10h\nOvo leto „Lapsus band“ pamtiće po unapred rasprodanoj turneji, vreloj atmosferi na nastupima ali i brojnim oborenim rekordima na koncertima od kojih je poslednji bio u Bijeljini gde su oborili rekord u poseti nastupivši pred oko 6.000 ljudi.\nLapsus Bend • Pixel studio Bjeljina / Promo\nNajpopularniji bend u regionu bio je specijalni gost ovogodišnjeg Beer festa u ovome gradu, i uspeo je da prevaziđe čak i najoptimističnija predviđanja o poseti, a sama atmosfera je već od prve pesme dovedena do usijanja i publika je sve vreme uglas pevala sa svojim miljenicima.\nNa ovaj način momci su pokazali da su svojom muzikom ne samo ujedinili region pošto nastupaju u svim državama bivše Jugoslavije, već i generacije pošto je na njihovom koncertu bila publika od 7 do 77 godina.\nViše fotografija možete pogledati u galeriji ispod teksta.\nPixel studio Bjeljina / Promo\nKao avion: Anastasija oduševila stajlingom, obukla sako, a ispod njega samo brus! FOTO\nNadi Obrić pozililo u liftu: Reagovala Hitna pomoć, evo kako se pevačica sada oseća!\nSrpska glumica okončala vezu sa 18 godina starijim pevačem!\nKaća Grujić kupuje stan u luksuznom delu Beograda: Evo koliko će je koštati nekretnina!\nLena Kovačević pomera granice: Nova pesma "Požuri" je pravo osveženje!\nAna Kokić posetila hirurga: Evo kako pevačica sada izgleda i šta je menjala na sebi! VIDEO\nPorodična idila: Neda Ukraden pokazala kako sa UNUCIMA kiti jelku!


Press Online :: Umetnost :: SANU o odluci o formiranju VANUK\nSANU o odluci o formiranju VANUK\nOdluka o formiranju VANUK, donesena u zanimljivom trenutku i sa još zanimljivijim pravnim obrazloženjem, uverila nas je da se radi o upornom i pripremljenom političkom nastojanju koje će imati za rezultat relativizaciju ili čak razbijanje jedinstvenog naučnog, umetničkog i kulturnog prostora, upozorila je danas Srpska akademija nauka i umetnosti.\nBEOGRAD - Odluka o formiranju VANUK, donesena u zanimljivom trenutku i sa još zanimljivijim pravnim obrazloženjem, uverila nas je da se radi o upornom i pripremljenom političkom nastojanju koje će imati za rezultat relativizaciju ili čak razbijanje jedinstvenog naučnog, umetničkog i kulturnog prostora, upozorila je danas Srpska akademija nauka i umetnosti.\nUpoznati sa odlukom putem štampe, nastavićemo da kratkovidoj politici kao alternativu nudimo ozbiljan, otvoren i argumentovan dijalog shodno zakonski definisanoj ulozi, navodi se u saopštenju SANU.\nKako je ocenjeno, javnost treba da bude svesna da su donesene odluke suviše ozbiljne da bi se prepustile samo političarima.\nSkupština Vojvodine usvojila je juče odluku o osnivanju Javne ustanove Vojvođanska akademija nauka, umetnosti i kulture (VANUK) koja će se baviti, kako je naveo predlagač, unapređivanjem tih oblasti na teritoriji pokrajine.\nRadom VANUK-a biće stvoreni uslovi za "obezbeđenje ravnopravnosti, očuvanje i poštovanje različitosti kultura nacionalnih manjina - nacionalnih zajednica koje postoje u Vojvodini", naveo je predlagač odluke.\nPokrajinski sekretar za nauku i tehnološki razvoj Vladimir Pavlov rekao je da je predlog o osnivanju VANUK urađen u skladu sa odlukom Ustavnog suda Srbije iz 2012. godine, posle ukidanja dotadašnjih ingerencija Vojvođanske akademije nauka i umetnosti - VANU.\nPavlov je istakao da se VANUK osniva kao javna ustanova, u skladu sa Ustavom, odgovarajućim zakonima i Statutom AP Vojvodine.


Predsjednik Republike uručio odlikovanja povodom Vidovdana | vijesti.in.rs\nPredsjednik Republike uručio odlikovanja povodom Vidovdana\n29 Jun 2018 - 10:52\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik danas, povodom obilježavanja 28. juna, Vidovdana - Krsne slave Vojske Republike, uručio je odlikovanja zaslužnim pojedincima, kolektivima i organizacijama.\nOrdenom Republike Srpske na lenti za naročite zasluge u razvijanju i učvršćivanju sveukupnih odnosa i međudržavne saradnje između Republike Srpske i Republike Srbije, predsjednik Dodik odlikovao je Vojsku Srbije, te Ministarstvo unutrašnjih poslova i Ministarstvo zdravlja Srbije.\nZa priznat rad i zasluge u oblasti privrede i doprinos u poslijeratnom razvoju Republike Srpske, predsjednik Republike odlikovao je Ordenom zastave Republike Srpske sa srebrnim vijencem Rajka Dukića, predsjednika Kompanije "Boksit" iz Milića.\nZa izuzetne junačke podvige u oružanim borbama koje predstavljaju naročit primjer junaštva, i služe kao uzor svim budućim generacijama kako se bori za slobodu Republike Srpske, predsjednik Republike odlikovao je Ordenom Nemanjića Prvu mješovitu protivoklopnu artiljerijsku brigadu Prvog krajiškog korpusa Vojske Republike Srpske i Prvu Novogradsku pješadijsku brigadu.\nZa priznati rad i zasluge u kulturnom, duhovnom, humanitarnom i sportskom razvoju, kao i zasluge na polju javne djelatnosti i aktivnosti kojom se doprinosi opštem napretku i afirmaciji Republike Srpske, Ordenom Njegoša prvog reda odlikovani su Arno Gujon, francuski i srpski humanista, osnivač i direktor francuske NVO "Solidarnost za Kosovo", i Goran Dragić, slovenački košarkaški reprezentativac.\nOrdenom Krst Milosrđa za priznat dugogodišnji rad u zdravstvu i doprinos u razvoju zdravstvenih usluga, kao i liječenju pacijenata sa područja Republike Srpske, Dodik je odlikovao pukovnika Miroslava Vukosavljevića, zastupnika načelnika Vojnomedicinske akademije Beograd, i Dragana Ninkovića, specijalistu opšte hirurgije bolnice u Brčko distriktu.\nZa iskazanu ličnu hrabrost u borbi za slobodu Republike Srpske, predsjednik Republike odlikovao je Medaljom "Majora Milana Tepića" poručnika Vojske Republike Srpske iz Brčko distrikta Jovana Savića.\nZa zasluge u oblasti humanitarnog i duhovnog rada, kao i dostignuća u oblasti sporta, kojima se doprinosi opštoj afirmaciji Republike Srpske, Medaljom zasluga za narod Dodik je odlikovao Savez Srba Francuske, Zorana Dragića, slovenačkog košarkaškog reprezentativca, i Željkicu Ilić, sekretara Gradske organizacije Crvenog krsta Banjaluka.\nMedaljom zasluga za narod postuhumno, predsjednik Republike odlikovao je stotinu poginulih boraca Vojske Srpske za zasluge stečene u borbi protiv neprijatelja i oslobođenje Republike Srpske.\nUkaz o odlikovanju preuzeo je predsjednik Boračke organizacije Republike Srpske Milomir Savčić. Uručivanje odlikovanja upriličeno je u Palati Republike.\nVojska Republike Srpske formirana je 12. maja 1992. godine odlukom Narodne skupštine Srpske Republike BiH u Banjaluci, a integrisana je u Oružane snage BiH kao Treći puk.