Tradicionalno lomljenje česnice za Božić ispred Hrama Svetog Save : Nadlanu.com\nTradicionalno lomljenje česnice za Božić ispred Hrama Svetog Save\nObjavljeno 8. jan 2020. / 09:44:19\nFestival "Božićno seoce kod Hrama" treći put je svečano otvoren 4. januara, na platou ispred Hrama Svetog Save.\nU prisustvu velikog broja Beograđana, patrijarha Irineja i gradonačelnika dr Zorana Radojičića, po 29. put za redom, na platou ispred Hrama Svetog Save (ranije je organizovano na Terazijama i Trgu republike), juče, na dan Božića, obavljeno je tradicionalno lomljenje božićne česnice.\nOna je ove godine bila teška 250 kilograma, sastavljena od 5.400 delova, sa svojevrsnom maketom Gračanice na vrhu, koju su pripremili članovi Unije pekara. Kao i prethodnih godina nije izostala ni gužva, pa ni guranje, a za najsrećnije mališane u česnicu su stavljena 33 dukata.\n- Veoma je važno da na dan najradosnijeg hrišćanskog praznika svi damo doprinos u očuvanju naše vere, tradicije i srpstva u celini. Praznik Hristovog rođenja slavimo danas sa Beograđanima. Hrist nas svakog dana podseća na ljubav, toleranciju i zahvalnost, koja je možda u vremenu u kojem živimo pomalo zaboravljena – rekao je gradonačelnik Radojičić.\nPodsećamo, doček Pravoslavne Nove godine biće obeležen muzičkim programom, pred ponoć molebanom i vatrometom.\nSve do 28. januara posetioci će uživati u nastupima dečijih i crkvenih horova na jedinstvenoj konstrukciji – Raspevanoj božićnoj jelci, gde će svakoga dana jedna od ambasada u Beogradu biti domaćin njen domaćin, a ambasador će govoriti o novogodišnjim i božićnim običajima u svojoj zemlji.\nU okviru festivala pokrenuta je humanitarna akcija „Božićno seoce daruje“, tokom koje organizatori uz pomoć prijatelja darivaju božićne paketiće najmlađima, onima kojima je pomoć najpotrebnija.\nPOZIRALI PORED JELKE: Nikola Orozović pokazao 25 godina…\nJA SLUŠAM PESMICE, ON GLEDA TV: Svetlana Ceca Ražnatović…\nPrethodno 1 od 22 Sledeće\nbeogradbgbožićbožićna raspevana jelkaBožićno seoce darujebožićno seoce kod hramahram svetog savelomljenje česnice\nBILA SAM SA MENSUROM, U ČEMU JE PROBLEM: Maja Marinković…


Premijera će biti izvedena na Novoj sceni Beogradskog dramskog pozorišta u sredu 20 marta od 20.30 časova\nMoskvičemo do paklafoto: Promo\nŠta se dešava nakon jednog trenutka koji je zauvek promenio mnoge živote?\nKako se prevazilazi bol i krivica nakon saobraćajne nesreće izazvane nehotice i kako jedan mladi čovek oprašta sebi?\nOvo su samo neka od pitanja kojima se bave akteri predstave "Moskvičem do pakla" koja je rađena po istinitom događaju i autentičnim sećanjima i osećanjima pisca Zlatka Grušanovića.\nZa mladog glumca Ivana Zablaćanskog čini se da je ovo vrlo potresan i težak zadatak iz više razloga ali on kaže da je uspeo da se izbori sa mnogim pitanjima koja su ga plašila pred glavnom ulogom u novoj predstavi Beogradskog dramskog pozorišta čiju režiju potpisuje mlada rediteljka Marija Barna Lipkovski. Namerno je u tekstu ovaj lik ostao bez imena jer se takva situacija i nedaća može dogoditi svakom . Ovaj mladi čovek u drami pokušava da pronađe svoj izlaz, svoje izlečenje, psihički mir i prođe katarzu u čemu mu vešto pomaže Milena Pavlović Čučilović u ulozi psihijatra.\nGlumci u predstavi kao i ekipa koja realizuje naslov slažu se da će ova predstava biti lekovita za svakog čoveka jer ukazuje da svi nosimo jedan, dva ili više problema i trauma sa sobom i da tako moramo živeti, ali na najbolji mogući način.\nBrižne roditelje ovog mladog bića u predstavi igraju Danica Ristovski i Nenad Gvozdenović dok Maja Ranđić tumači njegovu devojku koja je i deo drame kroz koju glavni lik prolazi.\nGriža savesti proistekla iz fatalnih posledica saobraćajnog udesa, zbog nemara ili slučajnosti, put emocionalnog i psihičkog ozdravljenja, suočavanje sa posledicama događaja u kom je poginula ljubav glavnog junaka u predstavi je predočena kroz mešanje košmarnih i realnih scena sa duhovitim crno- humornim odmakom.\nU predstavi igraju i Milorad Damjanović, Vanja Stanković, Vladimir Paunović i dr.\nAdaptaciju potpisuje dramaturg Luka Kurjački , scenografiju Nevena Prodanović, kostimografiju Tijana Sićević,a muziku Vladimir Pejaković\nSvet još uvek ne može da prežali njegovo samoubistvo: Stiže film o jednom od najseksepilnijih pevača devesetih (FOTO)\nTAGOVI: Moskvičem do paklaPredstavaNova scenaBeogradsko dramsko pozorišteBDPPremijera


Narodna banka Srbije (NBS) nedavno je predstavila Nacrt zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu i pozvala građane, stručnu javnost i sve druge zainteresovane strane da u okviru javne rasprave dostave svoje sugestije i primedbe.\nNacrt zakona odnosi se na bankarske usluge, usluge osiguranja, usluge u vezi sa dobrovoljnim penzijskim fondovima, platne usluge, usluge izdavanja elektronskog novca, finansijske pogodbe, kao i za investicione usluge.\nNacrtom zakona uređeni su pravo na informisanje korisnika finansijskih usluga u predugovornoj fazi i nakon zaključenja ugovora, pravo na odustanak od ugovora na daljinu (po pravilu, u roku od 14 dana), pravo na raskid tog ugovora, pravo na zaštitu od usluga koje nisu tražene i druga prava korisnika finansijskih usluga pri ugovaranju na daljinu, kao i ostvarivanje zaštite prava i interesa tih korisnika i nadzor nad primenom odredaba ovog zakona.\nKako kaže izvršni direktor za poslove sa stanovništvom jedne od banaka na domaćem tržištu, Nacrt zakona " pomera granice regulatornog okvira kada je u pitanju korišćenje elektronskih sredstava identifikacije i komunikacije".\n- Ovim se zaštita korisnika usaglašava sa važećim Zakonom o elektronskom potpisu ("Sl. glasnik RS", br. 135/2004), gde je nedvosmisleno navedeno da je kvalifikovani elektronski potpis merodavan za zaključenje pravnog posla između finansijske institucije i korisnika njenih usluga - dodaje on.\nUpravo je korišćenje kvalifikovanog elektronskog sertifikata najbitnija novina koju Nacrt zakona donosi, jer omogućava klijentima da finansijske usluge koje su im potrebne dobiju bez odlaska u poslovnice i filijale banaka, osiguravajućih i lizing kuća... Istovremeno, donosi im sigurnost u ostvarivanju prava i zaštiti njihovih interesa prilikom korišćenja naprednih tehnologija komunikacije.\nKlijenti banaka će tako, zahvaljujući ovom propisu, moći da podignu kredit, apliciraju za dozvoljeni minus, polože novac na štednju... i sve to bez odlaska u banku i čekanja u redovima, uz svega par klikova na internetu.\nTako će uskoro, osoblje filijala biće "zamenjeno" tabletima ili sličnim uređajima koji će klijentima biti dostupni u svakom trenutku, a poslovanje će se polako "preseliti" u džepove korisnika, na njihove prenosne uređaje. Za pružaoce finansijskih usluga koji se bore za opstanak na, zahvaljujući krizi, osiromašenom tržištu svaka nova mogućnost za zaradu, još ukoliko donosi i uštedu, prilika je koju neće propustiti.\nTradicionalne finansijske institucije će istovremeno dobiti dodatnu konkurenciju jer će, zahvaljujući ovom i drugim propisima, sve više mikro finansijskih kuća početi da deluje na tržištu. Uz to, uređenje ovog polja otvara prostor i za "velike igrače".\nIzvor: Vebsajt eKapija, 20.12.2015.


bilećki polumaraton | Visokogorci Crne Gore\nTag: bilećki polumaraton\nRadović prvi u svojoj kategoriji\nNov. 16 Aktuelno no comments\nNa Drugom Bilećkom polumaratonu održanom u Bileći 04. novembra 2018. godine, naš takmičar Milan Radović je ostvario zapažen rezultat. Izuzetno zahtjevnu stazu sa dosta uspona, po neuobičajeno toplom vremenu za ovo doba godine, istrčao je u vremenu 1:44:06 i zauzeo 22. mjesto u generalnom plasmanu, odnosno 15. poziciju u muškoj konkurenciji. U svojoj kategoriji M 40-49, Radović je ostvario prvo mjesto.\nObzirom da je samo sedam dana ranije Radović trčao polumaratonsku trku u Podgorici, ovaj rezultat u izuzetno jakoj konkurenciji je fantastičan za nekog ko se trčanjem bavi iz hobija. Trka je prošla u fantastičnoj organizaciji a zahvalni smo organizatoru na pozivu kao i Balkanskoj ligi trčanja na organizaciji odlaska za takmičare iz Podgorice.\nTags: bilećki polumaraton, milan radović\nTri medalje za Visokogorce\nEkspedicija „Elbrus 2018.“\nDavo Karničar će pokušati spust skijama sa K2


ISO 37001:2016 - Global Standards Consortium\nISO 37001:2016 specificira zahteve i daje uputstvo za uspostavljanje, primenjivanje, održavanje, preispitivanje i poboljšavanje sistema menadžmenta protiv mita. Sistem može da bude samostalan ili integrisan u celokupan sistem menadžmenta.\n– mitom od strane osoblja organizacije koje deluje u njeno ime ili u njenu korist;\n– mitom od strane poslovnih saradnika organizacije koji deluju u njeno ime ili u njenu korist;\nISO 37001:2016 je primenljiv samo na mito. On uspostavlja zahteve i daje uputstvo za sistem menadžmenta projektovan da pomogne organizaciji da sprečava, otkriva i odgovara na mito i usklađuje se sa zakonima protiv mita i dobrovoljnim posvećenostima primenljivim na njene aktivnosti.\nISO 37001:2016 se ne bavi posebno prevarama, kartelima i drugim krivičnim delima vezanim za zloupotrebu monopola / narušavanje konkurencije, pranje novca ili druge aktivnosti u vezi sa koruptivnim praksama, mada organizacija može da izabere da proširi predmet i područje primene sistema menadžmenta tako što će uključiti i ove aktivnosti.\nZahtevi su generički i namera je da budu primenljivi na sve organizacije (ili delove organizacije), nezavisno od tipa, veličine ili prirode aktivnosti, i bez obzira da li su u javnom, privatnom ili neprofitnom sektoru.


Brazil će večeras preći prag od 400.000 preminulih od korona virusa – Svet - Čivijaš radio\nBrazil će večeras preći prag od 400.000 preminulih od korona virusa – Svet\nBrazil će večeras zvanično preći prag od 400.000 umrlih od korona virusa, saopštilo je Ministarstvo zdravlja te zemlje koja je posle SAD najviše pogođena epidemijom tog virusa.\nPiše: Beta-AFP 29. aprila 2021. 21.09\nPre saopštenja ministarstva, konzorcijum medija koji mesecima iz nezavisnih izvore prenosi podatke o broju zaraženih i umrlih, preneo je da je taj prag pređen jer je 400.021 osoba preminula od korona virusa.\nU Brazilu sa 212 miliona stanovnika, stopa smrtnosti je najviša u Americi i na južnoj hemisferi i iznosi 189 smrtnih slučajeva na 100.000 stanovnika.\nVakcinacija napreduje vrlo sporo u Brazilu. Do sada je samo 28 miliona ljudi primilo prvu dozu vakcine, a 12 miliona obe doze.\nPrevious Napadač iz Trira optužen za ubistva u pet slučajeva i pokušaj ubistva u 18\nNext Kirgizija najavila primirje sa Tadžikistanom posle graničnih sukoba – Politika


Završen sedmi „Kustendorf klasik“\nTanjug 12. jula 2019. 20:58\nDRVENGRAD – Uručenjem nagrada i koncertom violončeliste Nareka Haknazarjana, violiniste Hačatura Almazjana, baritona Efima Zavaljnog i Kragujevčkog pevačkog društva u pratnji Južnosahalinskog simfonijskog orkestra pod dirigentskom palicom Tigrana Haknazarjana, večeras je u Drvengradu završen sedmi festival ruske klasične muzike „Kustendorf Klasik“.\nNajbolje među 50 mladih muzičara iz renomiranih muzičkih škola i sa akademija iz Srbije, Republike Srpske, Rusije, Belorusije, Nemačke i Kine, izabrao je žiri u kome su bili rektor Državne muzičke akademije iz Belorusije Jekaterina Dulova (predsednica), kompozitorka Anja Đorđević i pijanista Aleksandar Madžar.\n“Svaki put kada festival dođe do kraja i vidim lica ovih mladih ljudi, dobijem ideju sadržanu u jednoj rečenici iz ‘Alena Forda’: ‘Danas sam odlučio da živim svoj život do kraja’”, rekao je Kusturica i zahvalio “Gasprom njeftu”, Maji, Nani, Janku, porodici Sparavalo, Dunji i pomalo sebi.\nNa programu večerašnjeg koncerta bile su “Varijacije na temu Čajkovskog” Arenskog, “Antiformalistički raj” Šostakoviča i premijera dela “Tarantulae Cadenzas” Đovanija Soline, koje je specijalno pisano za “Kustendorf klasik”.\n„Očekivanje“ u režiji Vladana Ćurkovića i pod dirigentskom upravom Marije Stajić.\nFestival, koji je do ove godine nosio naziv „Boljšoj“, zajednički projekat režisera Emira Kusturice i kompanije „Gasprom njeft“, pruža priliku mladim izvođačima da se predstave i upoznaju se sa istaknutim umetnicima, te tako predstavlja odskočnu dasku za njihovu buduću karijeru.


Mišljenja na nacrte prostorno planske dokumentacije\n30.12.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana za lokalitet „Liman“, opština Ulcinj\n0404-7496/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 23.12.2016. Mišljenje na Nacrt Urbanističkog projekta »Sportsko rekreativni kompleks Balabani«, u Podgorici\n0404-7495/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 23.12.2016. Mišljenje na Nacrt Urbanističkog projekta »Novo groblje«, u Podgorici\n0404-7481/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 23.12.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana »Zelenika«, u Podgorici\n0404-7157/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 21.12.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Centar I“, opština Pljevlja\n0404-7154/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 12.12.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana »Zona centralnih djelatnosti – Cetinjski put«, u Podgorici\n0404-7153/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 12.12.2016.\nMišljenje na Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana\n»Blok 35 –36«, u Podgorici\n0404-7034/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 08.12.2016.\nMišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana\n„Balibegovo Brdo i Kupusište“, opština Pljevlja\n0404-6933/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 07.12.2016.\n»Čepurci – dio«, u Podgorici\n0404-6931/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\n»Zabjelo 8«, u Podgorici\n0404-6039/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 31.10.2016. Mišljenje na Nacrt Lokalne studije lokacije »Pogled«, opštine Rožaje\n0404-5959/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 21.10.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana »Centralne zone«, opština Bijelo Polje\n0404-5931/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 21.10.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Komini“, opština Pljevlja\n0404-5468/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 05.10.2016. Mišljenje na Nacrt Urbanističkog projekta »Lepetane«, opština Tivat\n0404-5463/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 05.10.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana »Ciglana«, opština Bijelo Polje\n0404-5194/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 21.09.2016.\n»Plavsko jezero«, opština Plav\n0404-5084/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 31.08.2016. Mišljenje na Nacrt Lokalne studije lokacije za izgradnju MHE „Vrbnica“ u opštini Plužine\n0404-5079/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 12.08.2016.\n„Podbišiće2“ - prva faza realizacije „Grotulja“ u opštini Mojkovac\n0404-4916/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 12.08.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Luge“ u opštini Berane\n0404-4915/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 11.08.2016. Mišljenje na Nacrt Državne studije lokacije „Sektor 10“ Spila-Risan-Rt Banja u opštini Kotor\n0404-4837/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 12.08.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Lješnica“ u opštini Bijelo Polje\n0404-4763/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 12.08.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana »Vranići I«, u Podgorici\n0404-4132/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 08.07.2016. Mišljenje na Nacrt Lokalne studije lokacije za izgradnju mHE »Slatina«, opština Kolašin\n0404-3920/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 08.07.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana »Stambena zajednica VII – Stara Varoš«, u Podgorici\n0404-3894/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 07.07.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana »Servisna zona Luštica«, opština Tivat\n0404-3337/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 16.06.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Servisna zona Luštica“ u opštini Tivat\n0404-3135/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 01.06.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Mahala“ u Podgorici\n0404-3067/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 27.05.2016. Mišljenje na korigovani Nacrt Detaljnog urbanističkog plana dijela urbanističke jedinice „RUDO POLJE“ u opštini Nikšić\n0404-2842/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 19.05.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Krašići“ u opštini Tivat\n0404-2627/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 05.05.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Žutokrlica-turistički kompleks“ u opštini Bar\n0404-2626/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 05.05.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Mišići-centar“ u Podgorici\n0404-2507/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 04.05.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana „Bandžovo Brdo“ u opštini Rožaje\n0404-2447/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 05.05.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Dolovi I“ u opštini Pljevlja\n0404-2183/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 25.04.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana „Balijače-Mojanovići-dio A“ u opštini Budva\n0404-2182/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 25.04.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Karabuško polje“ u Podgorici\n0404-1892/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 08.04.2016. Mišljenje na Nacrt Urbanističkog projekta „Donja lastva“ u opštini Tivat\n0404-1498/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 21.03.2016. Mišljenje na korigovani Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana „Stambena zajednica VI Kruševac-zone 2, 3 i 4“ u Podgorici\n0404-1497/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 21.03.2016. Mišljenje na Nacrt Lokalne studije lokacije „Borje III“ u opštini Žabljak\n0404-1490/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 21.03.2016. Mišljenje na korigovani Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana „Rozino II“ u opštini Budva\n0404-1489/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 21.03.2016. Mišljenje na korigovani Nacrt Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana „Rozino I“ u opštini Budva\n0404-1331/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 10.03.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjene i dopune Detaljnog urbanističkog plana „Industrijska zona KAP-koridor južne obilaznice“ u Podgorici\n0404-1154/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 09.03.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjene i dopune Detaljnog urbanističkog plana „Tološi 2-dio“ u Podgorici\n0404-1116/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 26.02.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjene i dopune Detaljnog urbanističkog plana „Golf i Donji Radovići“ u opštini Tivat\n0404-1115/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 08.03.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjene i dopune Detaljnog urbanističkog plana „Sambena zajednica VI Stara Varoš“ u Podgorici\n0404-1114/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 08.03.2016. Mišljenje na Nacrt Izmjene i dopune Urbanističkog projekta „Stara Varoš-dio zone A“ u Podgorici\n0404-1113/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 07.03.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana dijela urbanističke jedinice „RUDO POLJE“ u opštini Nikšić\n0404-1112/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 07.03.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana za prostor "između ulica Serdara Šćepana, Narodne omladine i Vladimira Jakića“ u opštini Nikšić\n0404-1111/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 10.03.2016. Mišljenje na Nacrt Lokalne studije lokacije „Motički Gaj“ u opštini Žabljak.\n0404-871/2 Opština Herceg Novi\nSekretarijat za prostorno planiranje, izgradnju, komunalne djelatnosti i zaštitu životne sredine 17.02.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Igalo-od Šetališta do ul. Njegoševe i ul. Save Ilića“ u opštini Herceg Novi\n0404-849/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 17.02.2016. Mišljenje na Nacrt Urbanističkog projekta „Uskoci II“ u opštini Žabljak\n0404-848/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 17.02.2016. Mišljenje na Nacrt Lokalne studije lokacije „Porto Bono“ na Luštici u opštini Herceg Novi.\n0404-348/2 Opština Bar\nSekretarijat za uređenje prostora, komunalno-stambene poslove i zaštitu životne sredine 27.01.2016. Mišljenje na Nacrt Detaljnog urbanističkog plana „Žutokrlica-turistički kompleks“ u opštini Bar\n0404-191/2 Opština Herceg Novi\nSekretarijat za prostorno planiranje, izgradnju, komunalne djelatnosti i zaštitu životne sredine 21.01.2016. Mišljenje na Nacrt Lokalne studije lokacije „Mrkovi-Bijela Stijena“ na Luštici u opštini Herceg Novi\n0404-184/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 21.01.2016. Mišljenje na korigovani Nacrt plana Izmjena i dopuna Detaljnog urbanističkog plana „Lušterica 2“ za zapadni dio na Luštici u opštini Herceg Novi\nSekretarijat za prostorno planiranje, izgradnju, komunalne djelatnosti i zaštitu životne sredine 21.01.2016. Mišljenje na Nacrt Lokalne studije lokacije „Cerovac-Zabrđe“ na Luštici u opštini Herceg Novi\n0404-150/2 Opština Herceg Novi\nSekretarijat za prostorno planiranje, izgradnju, komunalne djelatnosti i zaštitu životne sredine 21.01.2016. Mišljenje na Nacrt Lokalne studije lokacije „Porto Bono“ na Luštici u opštini Herceg Novi.\n0404-48/2 Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nDirektorat za planiranje prostora 18.01.2016. Mišljenje na Nacrt Lokalne studije lokacije „Podkošljun“ u opštini Budva.


Press Online :: Politika :: Dačić: Ovi izbori su bili "CUNAMI BROJ 2"\nDačić: Ovi izbori su bili "CUNAMI BROJ 2"\nLider Socijalističke partije Srbije (SPS) Ivica Dačić ocenio je sinoć da su ovi parlamentrani izbori "cunami broj dva", jer su, kaže, prethodni izbori 2016. godine "zbriasali" pojedine političke stranke, koje su sada "dokrajčene".\nDačić je na konferenciji za medije u štabu SPS-a konstatovao da su od stranaka koje su 2012. godine učestvovale na izborima "preživele" samo SNS i SPS.\n- Mi smo ponosni na sve dobro što smo uradili za Srbiju sa Vučićem i spremni smo da nastavimo tu saradnju, a na njima je da donesu takvu odluku, zato što su oni apsolutni pobednici izbora - rekao je Dačić.\nIvica Dačić na glasanju\nKaže da su građani Srbije ponovo ocenili pozitivno rad SPS-a, jer rezultat izbora, ističe, nije bio lošiji od prethodnih.\n- Osvojili smo i više poslaničkih mesta nego prošli put - poručio je Dačić i dodao da su je SPS osvojio između 350.000 i 370.000 glasova.\nDačić je čestitao svim strankama i istakao da nije lako biti druga stranka u vladajućoj koaliciji i imati "svoj ugao", dobru saradnju sa vodećom strankom i sačuvati svoj identitet.\n- Mi smo to ipak uspeli - poručio je Dačić.\nUpitan da li će ostati predsednik SPS-a, Dačić je upitao:\n- Ako se ja povučem posle boljeg rezultata na izborima, posle više od 11 odsto glasova i više od 30 poslaničkih mesta, šta bi radili ovi trebalo da urade, da izvrše hara-kiri? - rekao je on.\nDačić je najavio i da će najbolji rezultat na lokalu nagraditi time što će ta osoba postati potpredsednik SPS-a.\nNovinarima je na kraju konferencije rekao "vidimo se za dve godine", aludirajući na predsedničke izbore.


Đilas: Napraviću stranku, ali fokus je sada na borbi protiv vlasti | Autonomija\nĐilas: Napraviću stranku, ali fokus je sada na borbi protiv vlasti\n"Verujem da će doći do ukrupnjavanja"\nPredsedavajući Savezom za Srbiju Dragan Đilas izjavio je danas da će napraviti svoju političku organizaciju, ali da je trenutni fokus borba protiv aktuelne vlasti.\nĐilas je za N1 rekao da je statutom Saveza za Srbiju predviđeno da on u nekom razumnom roku napravi svoju organizaciju unutar saveza, jer, kako je naveo „malo je prepotentno da se u tom savezu nalazi deset organizacija i Dragan Đilas“.\n„Napraviću (organizaciju), biće, ali u ovom trenutku pitanje je i u fokusu kako da se ova vlast zaustavi“, naveo je Đilas.\nOn je kazao i da u Savezu za Srbiju stvari dobro funkcionišu, da su konačno ljudi prihvatili da se u toj grupi stranaka nalaze i stranke desnice i levice zajedno i da je i to jedno od mogućih rešenja.\nĐilas je ocenio da se opozicija „dosta ukrupnila“, da savez sarađuje i sa Građanskim blokom 381 i Socijaldemokratskom strankom.\n„Verujem da će doći do ukrupnjavanja. Još i DSS treba da se izjasni, samo je pitanje do kojeg broja ljudi ćemo doći. To je težak posao, mnogo izazova, mnogo situacija… biće još problema, ali siguran sam da ćemo pobediti“, kazao je Đilas.\nGovoreći o prebijanju jednog od lidera Saveza za Srbiju i predsednika Levice Srbije Borka Stefanovića, on je ponovio da je za prebijenje odgovoran predsednik Srbije Aleksandar Vučić zbog svega što govori.\nĐilas je kazao da Vučić „širi mržnju i agresiju prema ljudima koji drugačije misle“.\nOn je kazao i da napadači jesu uhapšeni, ali da na lokalu ostaje veliki strah među građanima.\nĐilas je naveo da kada bi ljudi mogli da čuju opoziciju i ideje koje imaju, podrška bi bila veća, ali je istakao da ona ni danas nije mala.\n„Sve više ljudi nam prilazi, i to narasta kao velika grudva snega koja će na kraju pobediti“, ocenio je Đilas.\nUpitan o odluci prištinskih vlasti da uvede takse od 100 odsto na robu iz Srbije, on je ocenio da ako se ide ka eskalaciji sukoba – pa onda ka razgraničenju.\n„Jer ako vam Vučić kaže da se time više ne bavi, znajte da se time bavi sigurno“, ocenio je Đilas.


Priliv novca u opštinski budžet do sada ide po planu i shodno tome najavljen je četvrti ovogodišnji rebalans budžeta koji bi trebao da bude uvećan za preko 8 odsto od ranijeg plana.\nSagledavajući izveštaj o ostvarenim prihodima i izvršenim rashodima budžeta opštine Aleksinac za prvih devet meseci ove godine, moglo bi se zaključiti da aleksinačka lokalna samouprava nema problema sa likvidnošću. U podržanom dokumentu koji se bavi ovom problematikom od strane opštinske vlade konstatuje se da se sve zakonske obaveze izmiruju na vreme i u skladu sa Zakonom o rokovima izmirenja novčanih obaveza, a programi koji se realizuju preko indirektnih korisnika budžeta izvršavaju se u rasponu od 60 do 70 odsto za izveštajni period. Pokrenute su i javne nabavke čija se realizacija očekuje do kraja budžetske godine.\nU prvih devet meseci budžet je prihodovao približno milijardu i 101,5 miliona dinara, što je skoro 72 odsto u odnosu na godišnji plan. U okviru ovih sredstava su i 141 milion dinara prenetih iz prethodnih godina. Očekivano u strukturi prihoda najznačajniji je porez na dohodak, dobit i kapitalne dobitke koji je realizovan u iznosu od 505,5 miliona dinara ili preko 86 odsto u odnosu na ovogodišnji plan. Razlog ovako dobrog ostvarenja prihoda leži u činjenici da se sada plaćaju porezi koji su bili odloženi za vreme prošlogodišnje pandemije. Značajna stavka u punjenju lokalnog budžeta su i transferi sredstava od drugih nivoa vlasti koji su ostvareni u ukupnom iznosu od preko 425 miliona dinara.\nI dok se budžet puni dobrom dinamikom trošenje novca ne ide po planu. U devetomesečnom izveštajnom periodu stoji da je potrošeno blizu samo pola planiranih sredstava na godišnjem nivou, odnosno pretvoreno u cifre oko 757 miliona dinara. Najviše problema prilikom trošenja novca bilo je na poziciji namenjenoj saobraćajnoj infrastrukturi i projektima u vezi sa tim, gde je godišnji plan realizovan sa samo 41 odsto. Takođe, slabo je bilo trošenje budžetskih sredstava i za razvoj poljoprivrede uz obrazloženje da dodela subvencija još uvek nije završena.\nTakvi finasijski rezultati ostvareni do 30. septembra inicirali su potrebu za četvrtim ovogodišnjim rebalansom budžeta opštine Aleksinac. Predloženo je, a taj predlog je na sednici podržalo i Opštinsko veće opštine Aleksinac, da plan prihoda u ovoj godini bude povećan za 8,47 odsto pa se očekuje da u opštinsku kasu pristigne milijardu i 648 miliona dinara. Od toga, tekući prihodi i primanja su preko milijardu i po, a preneta neutrošena sredstva oko 141 milion dinara. Na prihodovnoj strani se planira povećanje od republičkih transefra u korist nivoa opštine od 9,5 miliona, a i prihodi od poreza na zarade uvećaće se za preko 20 odsto.\nNa rashodovnoj strani vraćen je projekat uređenja dvorišta iza katastra sa izgradnjom parking prostora u iznosu od 30 miliona dinara, pošto su u međuvremenu rešeni imovinsko-pravni odnosi. Dodato je i nekoliko novih projekata poput nastavka sanacije opštinskog puta Žitkovac – Vitkovac, deonica od Kormana do Gornjeg Ljubeša, u iznosu od 25 miliona dinara. Tu je i centralno grejanje u objektu škole u Lužanu od 1,6 miliona, a duplirana su sredstva za zdravstvenu zaštitu zbog popravke seoskih ambulanti, pa sada ona iznose nešto više od 6 miliona dinara.\nNakon što je zeleno svetlo na Izveštaj o ostvarenim prihodima i izvršenim rashodima budžeta opštine, kao i o četvrtom ovogodišnjem rebalansu budžeta, dalo Opštinsko veće, konačnu reč daće odbornici Skupštine opštine na sednici koja će najverovatnije biti održana krajem ove sedmice.\nPrevious Post:Aleksinčani drže tron!\nNext Post:Kiks Tešičana u Čečini, debakl Radevčana


Roma mora prodati Manolasa prije 1. septembra - Portal 072info\n26. Maja 2016. Vrijeme objave: 18:20 sati\nManchester United nastavio je davno započete pregovore oko dovođenja sjajnog defanzivca Rome, pišu italijanski mediji.\nKostas Manolas (24) već godinama je želja najjačih evropskih klubova, a njegovi najveći ljubitelji su Arsene Wenger i Jose Mourinho, koji u mladom, snažnom i brzom stoperu Rome i reprezentacije Grčke vide idealno pojačanje.\nNakon što je Manolas odlično odigrao na SP-u u Brazilu, u ljeto 2014. prešao je iz Olympiacosa u Romu, koju je odabrao ispred Juventusa. Roma je tada za njega platila 6.5 miliona eura, te se obavezala da će još toliko dati za defanzivca ako ga ne proda prije 1. septembra ove godine.\nRoma bi ga sada pustila za 40 miliona eura, a United je voljan platiti toliko za igrača koji bi bio savršen poklon za dobrodošlicu novom treneru.\nMourinho je prošlog ljeta, dok je još vodio tadašnjeg engleskog prvaka, zatražio od Chelseaja da pošalje ponudu za Manolasa, koju je Roma odbila, kao i 20 miliona eura koliko je u isto vrijeme ponudio Arsenal.


Svetski dan kontracepcije - TV, radio i internet Biser, Pozarevac\n26 sep, 2020 - 09 : 00 | Abeceda zdravlja, Događaji, Vesti | 0\nSvetski dan kontracepcije se obeležava svake godine 26. septembra. Кampanja je pokrenuta 2007. godine na globalnom nivou, sa ciljem da istakne važnost upotrebe različitih metoda kontracepcije i odgovornog seksualnog ponašanja tako da se omogući svim seksualno aktivnim osobama, posebno mladima, informisan izbor o svom seksualnom i reproduktivnom zdravlju.\nU skoro svim regionima sveta učestalost korišćenja kontraceptivnih metoda je najveća među ženama generativnog doba (15–49 godina) koje su u braku ili u vanbračnoj zajednici. Posmatrano na globalnom nivou, 63% žena u generativnom dobu koje su u braku ili vanbračnoj zajednici koristi neki oblik kontracepcije. Upotreba kontracepcije bila je iznad 70% u Evropi, Latinskoj Americi, na Кaribima i u Severnoj Americi, dok je u srednjoj i zapadnoj Africi bila ispod 25%.\nPrema procenama SZO, 214 miliona žena generativnog doba iz zemalja u razvoju koje ne koriste nikakvu metodu kontracepcije imaju nezadovoljenu potrebu za modernom kontracepcijom.\nPrema procenama SZO, upotreba modernih metoda kontracepcije sprečila bi 308 miliona neplaniranih trudnoća, dok bi ispunjavanje svih nezadovoljenih potreba žena za modernim metodima kontracepcije sprečilo dodatnih 67 miliona neželjenih trudnoća na godišnjem nivou.\nPrema procenama SZO, oko 15 miliona adolescenata koristi neku od modernih metoda kontracepcije, dok 23 miliona adolescenata ima nezadovoljenu potrebu za modernom kontracepcijom i stoga su pod povećanim rizikom od neželjene trudnoće.\nNeke metode kontracepcije mogu da spreče prenošenje HIV-a i drugih seksualno prenosivih infekcija. Žene koje žive sa HIV-om imaju u većem procentu nezadovoljenu potrebu za planiranjem porodice i uslugama reproduktivnog zdravlja u odnosu na opštu populaciju, delimično zbog nedostatka ulaganja u integrisane usluge planiranja porodice.\nZavod za javno zdravlje Požarevac je ustanova čija je prioritetna aktivnost rad na promociji zdravlja i prevenciji bolesti, koje se baziraju na informisanju, prihvatanju zdravih stilova života i prevazilaženju rizičnog ponašanja, a sve u cilju odgovornog seksualnog ponašanja i izbora savremenih metoda kontracepcije.\nSledeći Od januara do avgusta u Srbiji broj živorođenih je 40.559\nБезбедност деце на интернету у Малом Црнићу\nPublika bila uz Centar za kulturu Požarevac i tokom vanrednog stanja\nPožarevački umetnici ukrasili zidane ograde vrtića


Info / Društvo 74\nBeograd -- Za bezbednost učenika u školama veoma je važno čvrsto uvezivanje svih sistema, naročito škole i porodice, izjavila je Biljana Lajović iz Ministarstva prosvete.\n"Onda tu vezujemo još jedan veliki sistem, sistem socijalne zaštite, koji je u državi nadležan za porodicu. Dakle, mi moramo da napravimo jedno veoma čvrsto uvezivanje svih sistema", rekla je Lajovićeva za RTS.\nKomentarišući vršnjačko nasilje u Tehničkoj školi u Aranđelovcu, Lajovićeva je rekla da je sa prosvetnom inspekcijom razgovarala u tom gradu sa direktorom, psihologom, pedagogom, zaposlenima u školi, direktorima i stručnim saradnicima svih škola osnovnih i srednjih u Aranđelovcu i napomenula da se taj incident dogodio 31. radni dan od kako deca idu u školu.\nOna je napomenula da je reč o deci koja su prvi razred srednje škole i ne poznaju se međusobno, a ne poznaje ih dovoljno ni škola.\n"To je jako kratak period da biste upoznali sve faktore rizika koji neko nosi sa sobom kad dođe neko iz osnovne škole", rekla je Lajovićeva dodajući da ne postoji obaveza da osnovne škole prenesu informacije srednjim školama ukoliko je reč o problematičnoj deci jer te škole nemaju tačnu informaciju gde se deca upišu.\n"Škola je identifikovala neke faktore rizika i neka ponašanja koja nisu dobra i preduzela u skladu sa tim mere, ali ono je nešto što se desilo relativno iznenada i na neki način neočekivano. To su deca od 15 godina, reakcije su veoma impulsivne, koji do tada nisu naučili neke socijalno poželjne obrasce ponašanja i još nisu stekli među nastavnicima one nastavnike kojima mogu da se obrate sa punim poverenjem", objasnila je ona.\n"Mi moramo nekako da radimo sa roditeljima", poručila je Lajovićeva.\nUpitana da precizira ko to mora da radi, da li škola, odnosno na prvoj liniji učitelji i učiteljice, pa onda nastavnici, Lajovićeva je rekla da postoji nekoliko linija - prvo vaspitači u predškolskom, pa učitelji, ali da je potrebno uključiti i pedijatriju.\nNa kritike da škola ne reaguje dovoljno brzo ako primeti znakove nasilja, Lajovićeva kaže da Ministarstvo prosvete veoma intenzivno radi na tome u poslednjih pet-šest godina i da bi se obezbedila brzina reakcije i učešće svih, u Zakonu o osnovama sistema, koji važi od 7. oktobra, uveden je niz mera koje učvršćuju te reakcije.\nKada je reč o tome šta će se promeniti zakonom, ona kaže da se prvenstveno menja to što je jasno naglašena odgovornost svakoga i da postoji član koji se odnosi na odgovornost roditelja.\n"Dešavalo se da škola sve uradi, ali roditelj se ne odazove ili kaže da ga ne interesuje, nema vremena. Sad obavezan da učestvuje, da osigura dolazak deteta u školu, da u određenom, kratkom vremenskom roku, pravda izostanak deteta iz škole, jer se ranije dešavalo da se tom fenomenu pristupa komotno, tako da deca mnogo izostaju, a onda pitanje šta rade tada", rekla je Lajovićeva.\nS druge strane, škole moraju da organizuju timove za zaštitu i da u kratkom vremenskom roku u određenoj proceduri informišu roditelje.\n"Nije dovoljno da se okrene telefon i da se kaže posle pet poziva - roditelj se nije javio, nego da se po tačno određenoj proceduri dobije povratna informacija da je roditelj to primio ili nije i da se onda reaguje u skladu sa tim", rekla je Lajovićeva dodajući da škola treba da se obrati centru za socijalni rad.\nLajovićeva je pozvala i roditelje i centre za socijalni rad i pedijatre, obrazovni sistem i medije da pokazuju više pozitivnih primera kojih, ocenila je, ima u Srbiji.\nGrađani odaju poštu, Ivanovići kažu "nikad više na KiM"\nOsramotili se pred Abeom, sada se građani izvinjavaju\n"Sve službe intenzivno rade na istrazi ubistva Ivanovića"\nRekao da ide na kratko, uhapšen sa torbom para u Beogradu


Vojnici iz Prokuplja dobili značke i zahvalnice otadžbine - Topličke Vesti | Topličke Vesti\tVojnici iz Prokuplja dobili značke i zahvalnice otadžbine - Topličke Vesti\nVojnici iz Prokuplja dobili značke i zahvalnice otadžbine\nAutor Ekipa Topličkih Vesti 20 apr 2017\nPROKUPLJE- Centar Ministarstva odbrane Prokuplje organizovao je svečanost na kojoj su 31 vojniku, koji su dobrovoljno služili vojni rok pod oružjem generacije mart, jun i septembar 2016. godine, dodeljene značke i Zahvalnice otadžbine. Svečanosti su pored vojnika i njihovih roditelja prisustvovali načelnik Regionalnog centra Ministarstva odbrane Niš pukovnik Nenad Marković, komandant Garnizona u Prokuplju pukovnik Dragan Milenkov, načelnik Centra Ministarstva odbrane Prokuplje potpukovnik Srđan Spasić, načelnik Topličkog upravnog okruga Nebojša Vukadinović i zamenik predsednika Opštine Prokuplje Miroljub Paunović.\nKratak url URL: https://toplickevesti.com/?p=61030\n4 komentara za “Vojnici iz Prokuplja dobili značke i zahvalnice otadžbine”\nDarko Vuckovic Kima\n20. aprila 2017. - 17:08\nTri meseca bilo i dobili značke hahahahaaaa. Ahaaahhaaaaaa\n20. aprila 2017. - 17:14\nHahahahahahahaaa,A šta su trebali da dobiju oni sto su služili po tri godine HAHAHAHAHAAAAAA\n20. aprila 2017. - 17:51\nBar su odsluzili pa da li su tri meseca ili tri godine za pohvalu je.\n20. aprila 2017. - 19:20\nhahaha koliko 3 meseca, ja ratovao u svim ratovima za otadzbinu i ona mi dade otkaz na poslu ,na pozivu pisase otadzbina zove od tada 2005 godine ,do sada zbog raznih stranaka na vlasti nikako do posla ,ne daj boze da se zarati neka otadzbina stavi u prve redove sve ove iz stranke sto vole da se slikaju i sto uzivaju sve privilegije otadzbine …a ovim mladima neka je sa srecom mi smo bili po 12 meseci ali i ovo je uspeh na danasnje vreme…


Lideri SZS neće izbore, vratili se na retoriku nasilja - Borba\nLideri SZS neće izbore, vratili se na retoriku nasilja\nPotpredsjednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je da mu je nevjerovatno svakodnevno prenemaganje lidera Saveza za Srbiju, koji, kaže, više ni sami ne znaju šta žele.\n“Tražili su dijalog, ali su istovremeno i odmah rekli da nema razgovora sa Aleksandrom Vučićem. Nakon toga im je ponuđen dijalog u Narodnoj skupštini, na mjestu koje je jedino logično za takvu vrstu razgovora, i to sa predsjednicom Narodne skupštine, ali oni neće ni to. Kažu da ni u parlamentu nemaju o čemu da razgovaraju”, kaže Stefanović.\nOn podsjeća i da su lideri SzS u prethodnom periodu svakodnevno prijetili nasiljem i ogromnim brojem ljudi koji će 13. aprila da sklone vlast i to silom, a ne izborima, pošto oni neće ni izbore.\n“I sada vidim da se Boško Obradović ponovo vratio na retoriku nasilja, iako je još juče po broju ljudi okupljenih ispred Narodne skupštine mogao da vidi, kao i ostatak Srbije, skromne domete takve politike. Nadam se samo da i u nove kampanje nasilja, koje opet najavljuju, neće uvlačiti građane Srbije, zato što je to kršenje zakona naše zemlje, a i sramota je da se u tim akcijama uvijek zaklanjaju iza nekog drugog”, naveo je Stefanović.


UNDP - Srpskainfo\nPROŠIRENJE NAJSTARIJEG VRTIĆA Na novi dio „Ježeve kućice“ postavljaju fasadu\nPredstavnici UNDP-a BiH uručili su danas direktoru gradiške bolnice Rajku Dodiku ultrazvučni aparat i respirator, čija je vrijednost veća od 100.000 KM, a koji su donacija EU.\nMODRENIZACIJA JAVNIH USLUGA Prijavljeno 56 ideja za „pametni grad“\nRekordnih 56 ideja za „pametni grad“ prijavljeno je za takmičenje u inicijativama za tehnološko unapređenje svakodnevnice, u okviru velikog projekta koji zajednički realizuju Grad Banjaluka i Razvojni program UN-a (UNDP).\nPROJEKAT "PAMETNI GRAD" Banjaluka želi digitalizovati niz usluga\nPredstavnicima informatičkih kompanija i resornih institucija danas je u Gradskoj upravi predstavljen javni poziv za realizaciju projekta “Pametni grad”, koji zajednički realizuju Grad Banjaluka i Razvojni program UN (UNDP).\nVRIJEDNA DONACIJA NORVEŠKE I UNDP Bolnicama u RS isporučeni EKG uređaji i zaštitna oprema\nUskoro proširenje NAJSTARIJEG VRTIĆA u gradu: Rekonstrukciju objekta FINANSIRA UNDP\nRazvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP) raspisao je poziv za izvođača radova na rekonstrukciji objekta u okviru vrtića „Ježeva kućica“, čime će biti proširen postojeći kapacitet ovog predškolskog objekta.\nSTIGLO 22.000 TESTOVA NA KORONA VIRUS Institutu uskoro stiže i ostatak naručenih količina\nInstitutu za javno zdravstvo Republike Srpske danas je isporučeno 22.000 testova na novi virus korona, koji je ova ustanova nabavila posredstvom UNDP.\nVRIJEDNA POMOĆ UNDP donirao Institutu za javno zdravstvo 3.000 testova za korona virus\nNAJVEĆE GLOBALNO ISTRAŽIVANJE Zaigrajte video igricu i recite šta mislite o klimatskim promjenama\nPoznate ličnosti i mladi aktivisti sastali su se danas sa zvaničnicima UN, predstavnicima vlada i civilnog društva kako bi pokrenuli “Misiju 1.5”, kampanju koja ima za cilj da premosti jaz između građana i vlada vezano za ambiciozne klimatske akcije.\nNovo dječije igralište na Laušu trebalo bi da bude stavljeno na raspolaganje mališanima već narednog mjeseca. Igralište će, kao i proljetos otvoreno u ovom naselju u Ulici Koste Krsmanovića, biti sagrađeno u okviru zajedničkog projekta Grada i Razvojnog programa UN (UNDP).\nSARADNJA CIVILNE ZAŠTITE I UNDP Za smanjenje rizika od prirodnih katastrofa u BiH 8,4 miliona KM


Novi Program pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji – ključni orijentir za implementaciju evropske agende | Standard\nNovi Program pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji – ključni orijentir za implementaciju evropske agende\nUsvajanje novog Programa pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji 2022-2023 daće dodatno strateško usmjerenje procesu evropske integracije i snažan impuls administraciji da nastavi realizaciju obaveza iz ovog krovnog strateškog dokumenta. PPCG predstavlja okosnicu rada pregovaračke strukture i kao takav doprinijeće ispunjavanju konkretnih završnih mjerila u pregovaračkim poglavljima. Vjerujem da će kvalitetna i efikasna implementacija ovog dokumenta biti dobar vodič za zaokruživanje sveobuhvatnih reformskih procesa u svim oblastima, kazala je glavna pregovaračica Zorka Kordić na trećoj sjednici Komisije za evropske integracije.\n“Na danas sjednici koja je održana u online formatu, nakon uspješno realizovanih jučerašnjih javnih konsultacija s predstavnicima civilnog sektora, razmatran je i usvojen Nacrt programa pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji 2022-2023, nakon višemjesečnog rada Komisije, u sinergiji s Kancelarijom za evropske integracije, pregovaračima i šefovima radnih grupa sa njihovim timovima”, saopšteno je iz generalnog Sekretarijatra Vlade.\nTokom intenzivnog radnog procesa, dodaju iz Vlade, analizirano je gotovo 7.000 pravnih akata EU, sagledani dosadašnji učinci postojećeg dokumenta, mape puta za ispunjavanje završnih mjerila i preporuke Izvještaja Evropske komisije za 2021, a kako kažu, “vodilo se računa i o potrebi pune usklađenosti Programa pristupanja sa Srednjoročnim programom rada Vlade”.\nKordić je pohvalila rad Komisije za evropske integracije i radnih grupa na pripremi inoviranog PPCG-a istakavši da su veoma korisni inputi dobijeni i od strane predstavnika civilnog sektora na juče održanim online konsultacijama.\n“Ona je podsjetila da je tim dokumentom, za naredni dvogodišnji period, planirano donošenje 588 obaveza, od čega 109 strategija i 479 zakona i podzakonskih akata”, zaključuje se u saopštenju.


Priština smatra da u Srbiji ima još masovnih grobnica\n30. septembar/rujan, 2014.\nForenzičari tokom iskopavanja na lokalitetu u Rudnici kod Raške, april 2014\nNa Kosovu su pozdravili odluku Tužilaštva Srbije za ratne zločine da se ponovo ispita lokacija u Batajnici, te dodaju da postoje informacije i da grobnica u Rudnici kod Raške nije poslednja masovna grobnica u Srbiji.\nTužilaštvo Srbije za ratne zločine donelo je naredbu da se izvrše nova ispitivanja na lokalitetu u Batajnici, u blizini masovne grobnice, u kojoj su ranije nađena grupno sahranjena tela oko 900 kosovskih Albanaca, potvrdio je za Radio Slobodna Evropa zamenik tužioca Bruno Vekarić.\nOn je naglasio da je nakon istrage, komunikacije sa svedocima, kao i sa misijom EU za vladavinu prava na Kosovu, EULEX, došlo do pretpostavke da bi se na toj lokaciji moglo naći dodatni posmrtni ostaci.\n"To je tačno do lokacije na kojoj je već rađeno iskopavanje gde je ranije, kao što znate, pronađeno 900 tela, a konkretno, na mestu gde se nalazio šator za obdukciju u trenutku kada su se radila ona prethodna iskopavanja. Tako da to nije bilo tada obuhvaćeno istragom i sada ćemo to da proverimo“, kazao je Vekarić.\nOn je dodao da je ovo prva procesna radnja koja nalaže da se to izvrši, a kada će tačno početi iskopavanje zavisi od okolnosti.\nPrenk Gjetaj, predsednik vladine Komisije za nestala lica pozitivno ocenjuje inicijativu tužilaštva Srbije za ratne zločine da ponovo ispita lokaciju u Batajnici, a tako nešto, kaže on, i kosovska strana je imala u planu da zatraži zato što taj teren nije bio ispitan kako treba ranije.\n„Pozdravljamo ovaj zahtev pre svega zato što ljudi nedostaju i oni se negde nalaze. A gde su masovne grobnice, to znaju srpske vlasti. Sigurno je tužilac Vukčević doneo takvu odluku a na osnovu neke informacije kojom raspolaže, zato što je on bliži takvim informacijama“, konstatuje Gjetaj.\nInače, ova vest iz Srbije dolazi nakon tri dana što je direktor Sudske medicine na Kosovu Arsim Gerxhaliu izjavio za RSE da grobnica u Rudnici kod Raške, gde su okončana iskopavanja, nije poslednja masovna grobnica u Srbiji, već da postoje informacije da ima još takvih lokacija u blizini, kao i u ostalim delovima Srbije.\nPrenk Gjetaj, predsednik vladine Komisije za nestala lica, kaže da kruže informacije, koje se i dalje prikupljaju, i o jednoj lokaciji moguće grobnice u Novom Pazaru.\n„Informacije su različite. Do završne faze potrebno je još rada. Kada se provere sve te informacije, onda ćemo se obratiti sa zvaničnim zahtevom. Trenutno prikupljamo informacije, a koliko su one poverljive, tačne, još ne znamo. Ali, još uvek nemamo tačno određenu lokaciju, osim toga da se možda nalazi na prostoru Novog Pazara“, kazao je on.\nZamenik tužioca u Srbiji Bruno Vekarić, međutim, kaže da kada bude bilo konkretnih informacija o novim mogućim lokacijama, javnost će tada biti obaveštena o tome.\n„Imamo lokalitet i na Kosovu, da, ako već govorimo o tome. Ali, u onom trenutku kada mi uđemo konkretno u procesnu radnju, kao što je naredba za uviđaj, tek tada mogu to da komentarišem. Do tada još uvek proveravamo informacije na jedan drugi način, pa tek u momentu kada dobijemo konkretno nešto što bi smo mogli da pretvorimo u iskopavanje, onda ćemo naravno to i objaviti. Ne mogu ništa sada da potvrdim da li postoje ili ne posto informacije, dok se ne uverimo da bi to možda moglo da bude tačno“, kazao je Vekarić.\n„Prioritet i jedne i druge komisije, ali i one iz Hrvatske, i iz Bosne, jeste da se svi zajedno uhvatimo u koštac sa tim da nađemo nestala lica, da nađemo ljudi koji su stradali, pre svega zbog prava žrtava, odnosno njihovih porodica da to saznaju. U tom smislu zaista imamo potpuno neskrivenu nameru da to otkrijemo do kraja“, dodao je on.\nPosmrtni ostaci iz Rudnice dopremljeni na Kosovo\nRudnica: Iskopavanje masovne grobnice\nDNK potvrdila: U masovnoj grobnici u Raškoj tela kosovskih Albanaca


Poslanici SNS pozivaju KFOR da reaguje\nOktobar 13, 2021 13:36\nPredsednik skupštinskog Odbora za odbranu i unutrasnje poslove i poslanik SNS Aleksandar Marković pitao je danas šta je još potrebno da se desi na severu Kosova i Metohije da međunarodna zajednica reaguje.\nI drugi poslanici Srpske napredne stranke, povodom najnovijih dešavanja na severu KIM, koji su se danas javljali za reč u parlamentu, ocenili su da je krajnje vreme da KFOR reaguje.\nMarković je najoštrije osudio poslednje divljanje pripadnika ROSU na severu KiM koji su jutros, kako je rekao, po nalogu Aljbina Kurtija, do zuba naoružani, napali goloruk srpski narod, sa ciljem izazivanja opšte krize koja bi dovela do nesagledivih posledica.\nRanjavanjem većeg broja civila, među kojima je i Srećko Sofronijević, kome se lekari bore za zivot, pokazali su, kaže Marković, da im je cilj jedino i isključivo progon srpskog stanovništva sa podrucja severa Kosova i Metohije.\n"Ovo je ko zna koji put da prištinske vlasti ugrožavaju živote srpskog stanovništva i postavlja se pitanje šta je jos potrebno da se desi da Evropska Unija, NATO i KFOR reaguju u cilju zaustavljanja bezumne politike Aljbina Kurtija koja moze dovesti do nekontrolisanog haosa”, rekao je Marković.\nPoslanik SNS Uglješa Mrdić rekao je danas u parlamentu da su poslanici šokirani dešavanjima na severu KiM, navodeći da je sada jasno ko hoće mir, a ko hoće haos.\n“Mi prevođeni predsednikom Aleksandrom Vučićem hoćemo mir, a Aljbin Kurti hoće haos, zato podržavamo apel premijerke Ane Brnabić i izjavu direktora Kancelarije za KiM Petra Petkovića”, rekao je Mrdić.\nOn je dodao da poslanici takođe podržavaju svaku reakciju predsednika Aleksanadra Vučića u vezi sa dešavanjima na severu KiM u kojima je ranjen čovek samo zato što je, kaže, Mrdić, Srbin.\n“Koliko smo mi za politiku mira to pokazuje i Samit nesvrstanih. Pokazali smo da smo kao država toliko sazreli da imamo najbolju diplomatiju u istorji. Pružili smo ruku svima”, rekao je on.\nUpitao je da li će i sada, kako je rekao, portal Dragana Ðilasa i Šolaja da kritikuju i osporavaju premijerku, predsednika i direktora Kancelarije za KiM zbog izgovorenih reči i akcija kojima se brani srpski narod.\n“Da li će opet krenuti okupljeni oko opozicije da nas napadaju da smo nacionalisti da ne želimo mir, da li će krenuti opet da lažu”, pitao je Mrdić.\nIzrazio je nadu da će KFOR i NATO reagovati, ocenjujući da je krajnje vreme za to. Još jedan poslanik naprednjaka Stefan Srbljanović pozvao je KFOR da, kako je rekao, obuzda “ludačku politiku Aljbina Kurtija” i da stabilizuju situaciju koja je dramatična.\n“Ovo je poslednji trenutak da se spreči dalja eskalacija sukoba”, ocenio je Srbljanović.\nKiMakcija kosovske policijeKFORSNSSeverna MitrovicaZvečanranjen Srbin\nI Misija OEBS poziva Prištinu da izvrši upis zemljišta V. Dečana 16


DEVET RAKETA PO LANSIRNOJ STANICI - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nDEVET RAKETA PO LANSIRNOJ STANICI\nDatum kreiranja četvrtak, 12 april 2018 13:53\n* U ovom trenutku u radarske centre se razvozi 13.000 do sada nabavljenih protivgradnih raketa\n* Više od 80 odsto opština iz sopstvenih budžetskih sredstava finansira protivgradnu odbranu\n* Honorari strelaca isti kao i lane 4.000 dinara mesečno, a dodatno ih nagrađuju i lokalne samouprave\nOd 15. aprila do 15. oktobra traje redovna odbrana od grada, što je utvrđeno i kalendarom Republičkog hidrometeorološkog zavoda Srbije. Po svim parametrima Srbija se svrstava u grupu zemalja visokorizičnim na ekstremne klimatske promene, ali s najmanje delotvornim sistemom protivgradne zaštite. Efikasnost ovog sistema u Evropskoj uniji po zvaničnoj statistici iznosi 60, a kod nas ni 20 odsto. Ovako stanje, nažalost, traje već godinama, a šteta na poljoprivrednim usevima svake sezone meri se milionima dinara.\nPoljoprivredni proizvođači slabu i neefikasnu protivgradnu odbranu generalno vide kao veliki problem jer država, smatraju, ne ulaže dovoljno u oblast zaštite poljoprivrednih useva. Tome je u poslednjoj deceniji svakako doprinelo poprilično lutanje oko zakonskog utvrđivanja nadležnosti rada i delovanja u ovoj oblasti. Kao što je poznato protivgradna odbrana dugo je bila pod okriljem Republičkog hidrometeorološkog zavoda, zatim je nekoliko godina izmeštena u Sektor za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova što se pokazalo necelishodnim. Od pre tri godine usvajanjem Zakona o protivgradnoj odbrani, nadležnost je ponovo vraćena RHMZ.\nNačelnik Sektora protivgradne odbrane u Republičkom hidrometeorološkom zavodu Zoran Babić, uprkos svim problemima na terenu, ističe da je za protekle tri godine RHMZ uspostavio odličnu saradnju sa Ministarstvom poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, kao i Pokrajinskim sekretarijatom za poljoprivredu.\n- Rezultat toga jeste da je Vlada Srbije iz budžetskih rezervi lane izdvojila po prvi put dodatna sredstva, a Pokrajina u redovnom postupku, za nabavku raketa i opremanje radarskih centara i lansirnih stanica, kaže Babić uz očekivanje da će se uspešna saradnja na unapređenju rada sistema odbrane od grada nastaviti i u ovoj godini.\nBabić, takođe, ističe da je u međuvremenu odlična komunikacija ostvarena i sa lokalnim samoupravama.\n- S obzirom da RHMZ nema dovoljno sredstava za nabavku potrebnog broja raketa, 60 lokalnih samouprava je lane iz svojih budžetskih prihoda izdvojila dodatna sredstva za njihovu kupovinu, kaže Babić napominjući da su mnoge opštine najavile da će, u cilju što efikasnije protivgradne odbrane i zaštite useva poljoprivrednika na svom području, to isto uraditi i u ovogodišnjoj protivgradnoj sezoni, ističe Babić.\nBabić kaže da su u poslednja tri meseca u RHMZ, po propisanoj metodologiji rada, obavljene sve neophodne pripreme za uspešan početak ovogodišnje sezone.\n- U ovom trenutku ekipe svih 13 radarskih centara su na terenu. Radi se na razvoženju 13.000 do sada na tenderima nabavljenih protivgradnih raketa i rezervnih delova za celokupnu mrežu, odnosno devet po lansirnoj stanici. Istovremeno na stanicama se obavlja i provera svih lansirnih uređaja, kao i tehnička provera postojeće opreme. Očekujemo da će sezona početi sa oko 1.400 lansirnih stanica što je otprilike isti broj kao i prethodnih godina, otkako je RHMZ, 2015. godine, od MUP Srbije preuzeo nadležnost nad protivgradnom odbranom, ističe Babić.\nA kakva je situacija sa protivgradnim strelcima, da li ih ima dovoljno i koliko će biti nagrađeni za svoj rad u toku cele sezone posebno je pitanje.\n- Tačan broj strelaca se još utvrđuje jer, osim RHMZ, angažuju ih i lokalne samouprave. Oni koji su se do sada prijavili da obavljaju taj posao prošli su ili se trenutno nalaze u fazi teorijske i praktične obuke, obavljaju se predviđeni lekarski pregledi... Honorar je, kao i ranijih godina isti, 4.000 dinara neto mesečno po strelcu, odnosno 24.000 dinara ukupno za celu sezonu. Osim toga strelce, iz svojih budžetskih sredstava, sopstvenih izvora prihoda, kao i spram svojih mogućnosti nagrađuju i lokalne samouprave, kaže Babić uz napomenu da je to lane uradilo 80 odsto opština.\nGradska uprava grada Subotice, čiji atar obuhvata blizu 90.000 hektara, zaključila je sa kruševačkom korporacijom "Trajal", kao jedinim ponuđačem na raspisanom tenderu, nabavku 79 protivgradnih raketa. Iz gradskog budžeta za tu namenu izdvojeno je 2,4 miliona dinara.\n- Zbog specifične pozicije našeg atara, blizine državne granice, na osam od ukupno 23 lansirne stanice mogu da se koriste samo rakete nižeg dometa, o čemu smo prilikom nabavke, posebno vodili računa, kaže Grgur Stipić, šef odseka za poljoprivredu i poljoprivredno zemljište opštine Sibotica.\nSubotički atar nalazi se u zoni radarskog centra "Bajša" koji, osim subotičke obuhvata i opštine Bačka Topola, Sombor, Kula, Odžaci...\n- Da bi protivgradna odbrana bila operativna neophodno je da svaka od lansirnih stanica pod našom ingerencijom bude opremljena sa najmanje 12 raketa. Verujem da će tako do početka sezone ili najkasnije do kraja aprila i biti s obzirom na pozitivno raspoloženje u lokalnim samoupravama, kaže Miodrag Stojanović, šef Radarskog centra "Bajša".\nOvaj centar je, u opštinama koje svojim operativnim praćenjem obuhvata, poslednjih mesec-dva organizovao sastanke sa protivgradnim strelcima koji su delovali i prošle godine i, na osnovu njihove instrukcije, ispalili ukupno 60 raketa.\n- Svi strelci koji su prošli obavezne lekarske preglede upoznati su sa uslovima rada i nagrađivanja, potpisali su ugovore za rad u novoj sezoni, ističe Stojanović.\nOpština Odžaci će strelce, mimo mesečnog honorara od RHMZ, stimulisati u toku sezone, u dva navrata s po 10.000 dinara.\n- Već godinama nagrađujemo strelce, a sredstva za to izdvajaju se iz opštinskog budžeta, kaže Andrija Hajdu, pomoćnik predsednika opštine za resor poljoprivrede napominjući da je odžačka opština, uz pomoć Pokrajine, uspela da za ovu sezonu obezbedi 68 protivgradnih raketa.\nOpština Kragujevac oformila je Štab za pripremu i praćenje odbrane od grada koji će biti mobilan sve do kraja sezone.\n- Od prošle godine ostalo je 69, a grad je za ovu sezonu nabavio novih 130 raketa. U funkciji će u potpunosti biti 31 protivgradna stanica, a ove sezone, nakon dugog niza godina, svaka lansirna stanica na raspolaganju će imati 13 raketa. Za strelce je predviđeno da, osim sredstava koja dobijaju od RHMZ, od opštine, takođe, budu nagrađeni sa po 5.000 dinara mesečeno dok traje sezona, istakao je Nikola Paunović, načelnik Odeljenja za poljoprivredu i vodoregulaciju u Gradskoj upravi za privredu grada Kragujevca.\nGrad Valjevo izdvojio je 5,5 miliona dinara za nabavku protivgradnih raketa i naknade za 62 strelca koji dejstvuju na ukupno 31 protivgradnoj stanici.\n- Lane je kupljeno ukupno 60 raketa. Ove godine biće ih sigurno više, a trenutno svaka lansirna stanica raspolaže sa 5-6 raketa što je nedovoljno za celu sezonu. Po preporuci RHMZ, svaka protivgradna stanica treba da u toku sezone odbrane od grada ima na raspolaganju najmanje 12 raketa, rekao je Nikola Radojičić, član Gradskog veća zadužen za resor poljoprivrede.\nVršačka opština je za ovu sezonu, kao i lane, obezbedila 40 raketa iz sredstava opštinskog budžeta. Uz one koje po sledovanju dobiju od RMHZ, 35 preostalih od prošle godine, biće raspoređene na 15 aktivnih lansirnih stanica, osim one u Vršačkim Ritovima koja je već duže vreme van funkcije.\n- Kao i lane na lansirnim stanicama angažovano je 30 strelaca koji su prošli obuku i lekarski pregled. Svakom strelcu grad je, osim sredstva koje dobija od RHMZ, isplatio 60.000 dinara za celu sezonu, a tako će biti i ove godine, rekao je Slobodan Jovanov, član Gradskog veća zadužen za oblast poljoprivrede.\nSezona odbrane od grada praktično je već počela. Sudeći po opremljenosti i spremnosti svih nadležnih službi treba očekivati da protivgradna odbrana ispuni svoj zadatak. Za svaku pohvalu je što je, osim RHMZ, u odbrani od grada angažovan i veliki broj lokalnih samouprava, koje ulažu ne mala sredstva u nabavku raketa i nagrađivanju strelaca za svoj rad. Taj trend je poslednjih godina sve uočljiviji i to samo može da raduje poljoprivrednike, koji ovog leta mogu manje da strahuju za svoje useve i ne strepe da će im grad uništiti letinu.


Vakcina protiv korone: teorije zavere i strah od nepoznatog | Mladi\nVakcina protiv korone: teorije zavere i strah od nepoznatog\nTeorije zavere o vakcini protiv virusa korona šire se društvenim mrežama već mesecima. Međutim, nakon što su se premijerka Srbije Ana Brnabić i članica Kriznog štaba i ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević vakcinisale Fajzerovom vakcinom, usledio je novi talas lažnih vesti o vakcinama. Samo nekoliko sati posle njihovog vakcinisanja, na Fejsbuk grupama i u roditeljskim grupnim četovima, objavljivane su vesti o štetnosti Fajzerove vakcine, kako ona „menja našu DNK” i kako vakcine služe za čipovanje građana/ki. O razotkrivanju teorija zavere o vakcinama protiv korone možete pročitati u tekstu BBC-ija na srpskom: Korona virus i lažne vesti o vakcinama: Mikročipovi, menjanje DNK i druge netačne tvrdnje.\nNajnovija teorija zavere koju je preneo Informer je da Britanci koji se vakcinišu dobijaju „kovid pasoše“ koji im služe kao potvrda da su se vakcinisali i koje će moći da je koriste za ulazak u restorane, pozorišta, itd, za razliku od onih koju tu potvrdu nemaju. Portal Raskrikavanje je dokazao da je ovaj tekst manipulacija činjenicama, jer ne postoji nikakav „kovid pasoš“. Naime, građani/ke koji su se vakcinisali u Britaniji dobili su karticu „koja sadrži informacije o nečijoj vakcinaciji protiv virusa krona sa datuomom za koji je zakazano primanje druge doze vakcine“. Ova praksa se u Britaniji koristi kada se primaju vakcine iz više doza (kao na primer u Srbiji vakcina protiv raka grlića materice). Ne postoji obaveza da oni koji su se vakcinisali nose ovu karticu, niti će na javnim mestima služiti kao ulaznica.\nIako mediji koji se bave proverom činjenica razotkrivaju veliku količinu lažnih vesti i dezinformacija u vezi sa vakcinom protiv virusa korona, građani/ke i dalje nemaju poverenja u vakcinu. Iako je normalno da postoji kritički stav i strah od nepoznatog, ova vrsta dezinformacija udaljava od legitimne zabrinutosti građana/ki o tome da li su vakcine bezbedne i od čega se sastoje.\nAntivakserski pokret, koji je postojao i pre pandemije, i influenseri/ke sa velikim brojem pratilaca na društvenim mrežama, koji su govorili o povezanosti 5G mreže sa virusom korona ili kako je virus podvala, nose deo odgovornosti za širenje nepoverenja građana/ki u vakcinu, dezinformacije i lažne vesti.\nDa ovo nije samo situacija u Srbiji, govori i nedavno obraćanje predsednika međunarodne organizacije Crvenog krsta i Crvenog polumeseca Frančeska Roke (Francesco Rocca). Roka je širenje dezinformacija i lažnih vesti u vezi sa vakcinom nazvao „drugom pandemijom”, odnosno istakao je kako paralelno sa pandemijom virusa korona postoji i pandemija nepoverenja koja pokušava da naruši odgovor država na suzbijanje virusa.\nPokušajima da se suzbiju dezinformacije i nepovereje pridružili su se i ljudi iz nauke i to koristeći ista sredstva kojima se služe i oni koji šire dezinforacije – društvene mreže.\nDa sve ono što zvuči „opasno”, jer smo bežali sa časova hemija, zaista i nije opasno, poručuje Instagram profil @nauka_u_srbiji koji se znanjem bori protiv dezinformacija. Ovaj profil čini nauku pristupačnijom i objašnjava šta se zaista nalazi u Fajzerovoj vakcini.\nLekari i lekarke, ako i stručnjaci i stručnjakinje za vakcine iz celog sveta koriste TikTok kako bi se suprotstavili širenju dezinformacija i edukovali javnost o tome zašto je Fajzerova vakcina bezbedna uprkos brzini kojom je razvijena.\nFotografija: Tik Tok\nOno što je važno istaći, a što doktorka i stručnjakinja za vakcine Ana Blejkni (Anna Blakney) spominje u svom videu je to da svaka vakcina, pre nego što se pusti u upotrebu, mora da prođe rigorozne provere bezbednosti. Blejkni napominje da „o kojoj god vakcini da se radi, ona mora proći iste regulatorne kontrolne tačke kako bi bila sigurna i imunogena”. Pored toga, ističe i da je Fajzerova vakcina testirana na više od 43 000 ljudi.\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) je trend nepoverenja kada su vakcine u pitanju uvrstila u jednu od 10 pretnji svetskom zdravlju još u 2019. godini. Internet je omogućio da nam informacije i znanje postanu mnogo dostupniji, ali i da budemo okruženi istomišljenicima. Samim tim, bez kritičkog mišljenja može se desiti da u 21. veku – veku nauke, sumnjamo u vakcine zbog priča da one služe za čipovanje. A o važnosti vakcina govori to da je pre prve vakcinacije koja je uvedena šezdesetih godina, oko 2.6 miliona ljudi umiralo je od boginja svake godine. Tako da, normalno je da postoji strah od nepoznatog, ali zato se o vakcinama i virusu treba informisati iz proverenih izvora SZO, Institut za javno zdravlje Srbije), a ne preko alternativnih krugova.\nFotografija: adrianosiker.com/ Shutterstock


Funkcionalnost multisektorske saradnje u oblasti zaštite dece od zlostavljanja i zanemarivanja analizirana je na osnovu zvaničnih dokumenata - protokola, koji se odnose na ovu oblast. Potpisnici protokola su predstavnici institucija koje su relevantne za ovu temu.\nAnaliza je pokazala da postoji svega 9 lokalnih protokola (od ukupno 134) u kojima je zaštita dece kao žrtava nasilja u primarnom fokusu. Međutim, gotovo da ne postoji lokalni protokol koji se odnosi na nasilje, a da u određenim segmentima nije posvećen deci.\nIzloženost dece zlostavljanju i zanemarivanju posmatra se prvenstveno u kontekstu porodice, a o deci se najčešće govori kao o relativno homogenoj grupi. Identifikovano je da gotovo nema protokola u kojima je jasno naznačen period njegovog važenja.\nDostupna je mapa koja daje uvid u to u kojim opštinama postoje lokalni međusektorski protokoli za zaštitu dece od zlostavljanja i zanemarivanja.\nIstraživanje je sprovela Mreža organizacija za decu Srbije – MODS u partnerstvu sa UNICEF-om, a uz stručnu podršku SeConS-a.


RTS :: Isplata minimalca zaposlenima u turizmu i ugostiteljstvu\nEkonomija Isplata minimalca zaposlenima u turizmu i ugostiteljstvu\npetak, 16. jul 2021, 10:37 -> 19:10\nIsplata minimalca zaposlenima u turizmu i ugostiteljstvu\nMinistar finansija Siniša Mali najavio je da će danas biti isplaćena novčana podrška u visini minimalne zarade za ugostitelje, turističke agencije, hotele, odmarališta i rentakar agencije, kao i licencirane turističke vodiče i pratioce.\nSiniša Mali je istakao da je država za tu meru podrške, isplatila blizu 2,05 milijardi dinara. Dodao je da su uslove za dobijanje te pomoći ispunila 12.154 privredna subjekta koji zapošljavaju 65.760 radnika, kao i 336 turističkih vodiča i 90 pratilaca.\n"Zaposleni u turizmu i ugostiteljstvu koji ispunjavaju propisane uslove za ovu vrstu podrške države, koju sprovodimo u okviru trećeg paketa podrške privredi i građanima, radi ublažavanja posledica pandemije koronavirusa, danas će dobiti po jednu minimalnu zaradu. Njima će sredinom avgusta biti isplaćena još jedna minimalna zarada", rekao je ministar Mali.\nObjasnio je da se novac uplaćuje na posebne namenske dinarske račune koje je Uprava za trezor otvara za ove potrebe.\nMinistar finansija je dodao da država nastoji da pomogne svima kojima je pomoć potrebna i da ublaži negativne posledice pandemije.\nMali je najavio i da će krajem jula biti isplaćena i četvrta rata sektorske pomoći za auto-prevoznike, koji dobijaju 600 evra po autobusu u periodu od šest meseci.\n"Za turistički i ugostiteljski sektor, baš kao i za sektor auto-prevoznika, prošla godina je zaista bila veoma teška. Postojala su ograničenja u kretanju kako bi se zaštitilo zdravlje ljudi, granice su zatvarane, nije bilo putovanja. Situacija se sada popravlja, zemlje se otvaraju, ljudi su ponovo počeli da putuju", rekao je Mali.\nVažno da se što više ljudi vakciniše\nMinistar je istakao i značaj vakcinacije, koja je jedini izlaz iz pandemije koronavirusa.\n"Jako je važno da se što više ljudi vakciniše. Važno je, pre svega zbog zdravlja građana, ali i zbog privrede, zbog toga što želimo da naša ekonomija nastavi da raste, zato što želimo da radimo i da napredujemo", rekao je ministar Mali.\nGovoreći o merama podrške, on je dodao i da je u avgustu planirana isplata jednokratne novčane pomoći po 90.000 dinara neto za ukupno 777 članova razvrstanih u osam udruženja kojima prošle godine nije isplaćena ta pomoć.\nMali je precizirao da se ta mera odnosi na one koji imaju status lica koja samostalno obavljaju drugu delatnost u kulturi, a tu spadaju samostalni stručnjaci u kulturi, samostalni saradnici i samostalni izvođači kulturnih programa.\n"Dakle, nastavljamo da ispunjavamo obaveze države koje su predviđene trećim paketom podrške privredi i građanima, i to bez dana kašnjenja", naveo je ministar.\nNaglasio je da je Srbija uspela da očuva svoju ekonomiju u ovim, za ceo svet, teškim vremenima, te da je prva prognoza da je naš privredni rast u prvih šest meseci ove godine osam odsto, što je odličan rezultat.\nPodsetio da je u ovoj godini predviđen privredni rast od šest odsto, što će doprineti daljem razvoju privrede i unapređenju životnog standarda građana Srbije.\nNaveo je da su sve navedene mere podrške deo trećeg paketa pomoći privredi i građanima Srbije. Predviđeno je da to bude 266,1 milijarda dinara, ili oko dve milijarde evra, odnosno 4,5 odsto BDP-a.\nMali je podsetio da su prošle godine sprovedena dva paketa podrške privredi i građanima vredna 704 milijarde dinara, odnosno oko šest milijardi evra, a da su sva tri paketa podrške vredna oko osam milijardi evra, što je prema preliminarnim procenama oko 17,4 odsto BDP-a Srbije.\n30° C 29° C 30° C 30° C 29° C 20° C\n??? Planeta za buduće generacije - klimatski samit u Milanu\nSjajna omladina Planeta za buduće generacije - klimatski samit u Milanu\nBRAVO Planeta za buduće generacije - klimatski samit u Milanu\nspanjag@gmail.com Audio-vizuelno delo u produkciji Tematskih kanala Radio Beograda pobednik ovogodišnjeg takmičenja COPEAM\nDa bude pošteno Objavljena pesma „Ponoć“ Željka Joksimovića iz filma „Toma“


Prođe i Sretenje, a ZSO ni na vidiku - Sputnjik Srbija\n16:55 13 Maj 2021\n10:17 23.02.2017 Preuzmite kraći link\nKada će biti formirana Zajednica srpskih opština bilo je glavno pitanje na jučerašnjoj sednici Odbora za Kosovo i Metohiju Skupštine Srbije. Formiranje ZSO nije se desilo ni na Sretenje iako su politički predstavnici Srba sa KiM najavili da će na taj praznik sami da osnuju Zajednicu ukoliko kosovski Albanci na to ne pristanu.\nFormiranje ZSO bilo je i tema razgovora šefa Kancelarije za KiM Marka Đurića i ruskog ambasadora u Beogradu Aleksandra Čepurina. Srbima na Kosovu i Metohiji neophodno je što hitnije omogućiti da u sadejstvu sa Beogradom formiraju zajednicu srpskih opština, u skladu sa dogovorima postignutim u Briselu, saglasili su se.\nI evroparlamentarka Tanja Fajon, u razgovoru sa predsednikom Srpske liste Slavkom Simićem „izrazila je nadu da će se uskoro predstavnicima Srpske liste i Upravljačkom timu omogućiti nesmetan rad na izradi statuta Zajednice srpskih opština“ i „pozvala političke predstavnike Srba da aktivno učestvuju u radu Skupštine i Vlade, kako bi oživeli institucionalni život koji bez srpskih političkih predstavnika nema političku i institucionalnu cirkulaciju“, stoji u saopštenju Srpske liste.\nDo formiranja ZSO nije došlo zbog opstrukcije albanske strane, a strpljenje kosovskih Srba je pri kraju, kažu sagovornici Sputnjika.\nDemonstriramo konstruktivnost i želju da se to (formiranje ZSO) uradi na pravi način i u saglasju i dogovoru sa svima, objašnjava zamenik kosovskog premijera i jedan od vodećih političkih predstavnika kosovskometohijskih Srba Branimir Stojanović.\n„Naravno, to ne znači da ćemo beskonačno čekati i da nećemo u nekom drugom kraćem roku, nekog drugog datuma koji bismo odredili, krenuti da samostalno formiramo Zajednicu. Naše strpljenje je pri kraju, bez obzira na to što zaista pokazujemo da imamo puno razumevanja za političku krizu koja postoji među kosovskim Albancima. Verujem da je sve manje ljudi koji smatraju da treba da dalje čekamo, i da treba samostalno krenuti u taj proces“, kaže on.\nIako naglašava da je strpljenje srpske zajednice pri kraju, Stojanović ne bi, kako kaže, izlazio sa novim datumima i povlačenjem crvenih linija, iako ima puno ljudi koji žele da se što pre odredi datum za formiranje ZSO. U Srpskoj listi se svakoga dana razgovara oko toga i vrše se konsultacije sa Beogradom, kaže Stojanović.\n„Svakako možete očekivati da se narednih nedelja vrlo konkretno izađe sa informacijom koji je taj poslednji rok koji će Srpska lista ispostaviti, do kog će čekati da se Albanci pokrenu i da krenemo u implementaciju Zajednice“, zaključuje on.\nPrema rečima predsednika skupštinskog Odbora za KiM Milovana Drecuna, do formiranja ZSO još nije došlo zato što Priština odbija da ispuni obaveze koje su dogovorene. Privremene kosovske institucije pokušavaju da iz formiranja ZSO isključe Beograd, na sve načine vrše opstrukciju i na sve načine pokušavaju da izbegnu formiranje ZSO, prave seriju incidenata kako bi zaoštrile odnose i pokušavaju da naprave novo problematično žarište — polje energetike, kaže Drecun.\n„Što se tiče nas i upozorenja da će Srbi, ako Priština ne ispuni svoj deo obaveza, biti prinuđeni da sami formiraju ZSO u skladu sa Briselskim dogovorom i da ćemo ih čekati do Sretenja, na to ne treba gledati kao na čvrst datum. To je bila jasna i snažna poruka Beograda da Priština počne da radi ono što treba da radi po dogovoru. Za dalje korake — videćemo. Najjednostavniji način bio bi da Priština odradi ono što treba da odradi po dogovoru koji je postignut u Briselu“, kaže Drecun.\nOn dodaje da ne bi trebalo određivati crvene linije što se tiče termina za formiranje ZSO jer Srbija nije strana koja u svakom trenutku može da nametne svoju volju i da zaštiti interese na KiM, pogotovo južno od Ibra.\n„Moramo da vodimo računa o bezbednosti našeg naroda, a bezbednost zavisi od ponašanja Albanaca. Moramo da vodimo računa da ne budemo proglašeni destabilizirajućim činiocem, pa da opet sav pritisak da bude usmeren ka nama. A moramo da jačamo našu poziciju da mi možemo da izvršimo dovoljno snažan pritisak da Priština formira Zajednicu. U ovim uslovima moramo da budemo strpljivi, da jačamo našu poziciju i da ubedimo veći deo međunarodne zajednice da je Priština ta koja namerno neće da formira ZSO, i da onda stvorimo ambijent, ako Priština već neće da odradi svoj posao, Zajednicu da formiramo sami“, kaže Drecun.\nZbog toga, prema njegovom mišljenju, ne treba određivati crvene linije kada su u pitanju termini za formiranje ZSO, već da je najvažnije da Zajednica bude formirana. Kada bude formirana, zaključuje Drecun, ZSO će biti nezaobilazan faktor u odnosima na KiM, time će položaj srpskog naroda biti značajno ojačan i time će se država Srbija vratiti na KiM.\nTači, Mustafa i Veselji za formiranje ZSO\nDa li su potapajući stubići ustupak za ZSO\nDačić za Sputnjik: Na briselskom stolu i ZSO\nSrbi sa KiM, opstrukcija, formiranje, zajednica srpskih opština, ZSO, Albanci, Briselski sporazum, Formiranje Zajednice srpskih opština, ZSO, Zajednica srpskih opština, Slavko Simić, Tanja Fajon, Branimir Stojanović, Milovan Drecun, Aleksandar Čepurin, Marko Đurić, Kosovo, KiM, Kosovo i Metohija, Srbija


Prioritetni razvojni izazovi u oblasti ekologije – Glas TK – Vaše najdraže novine\n3. Februara 2021. 3. Februara 2021. redakcija\nEnergija i okoliš je jedna od četiri programske oblasti u fokusu UNDP-a, rečeno je ovom prilikom, pa će u narednih nekoliko mjeseci na području TK biti realizovan i „Zeleni plan“, program u vrijednosti od milion KM. Riječ je o programu dekarbonizacije industrijskog i stambenog sektora za 100 domaćinstava i 15 malih i srednjih preduzeća i obrta. Prema riječima ministra Karadžina potrebno je definisati pojedinosti ovog programa i vidjeti šta bi osim ugradnje toplotne fasade, zamjene prozora i vratadoprinjelo povećanju energijske efikasnosti.\nPrema riječima ministra finansija Lakića tek slijedi izrada finansijskih mehanizama i prilagođavanje modela uslovima na području TK.\nVlada Tuzlanskog kantona putem resornih ministarstavazajedno sa UNDP već implementira Projekat Zelenog ekonomskog razvoja udruživanjem sredstava. Na 35 objekata u vlasništvu Tuzlanskog kantona provode se radovi u cilju povećanje energijske efikasnosti.\nPrema riječima Siniše Rodića urađen je nacionalni plan za energijski efikasnost iz kojeg se vidi da u Bosni i Hercegovini postoji 7500 javnih objekata kojima je potrebno energijskog utopljavanje i čija će realizacija imati dugoročan efekat na okoliš.\nNa današnjem sastanku bilo je riječi i o kreiranju povoljnih uslova za investiranje u projekte čiji je efekat vidljiv u drugim oblastima poput poljoprivrede, turizma ali prije svega zaštite voda. Jedan od njih je, prema riječima ministra Karadžina, izgradnja takozvanog zaštitnog prstena oko jezera Modrac odnosno vađenje nanosa sa jezerskog dna, što bi dalo višestruku korist.\n← UPFBiH: Zaštita domaće proizvodnje treba biti prioritet države\nTabaković: Kratak period za organizaciju izbora u Srebrenici →


Džejson Kid - Asistencije preko "Kineskog džina"\nDžejson Kid – Asistencije preko „Kineskog džina“\nHome » Featured » Džejson Kid – Asistencije preko „Kineskog džina“\nMnogi ljubitelji košarke će često reći da su lopte koje je dodavao Džejson Kid „imale oči“. I zaista je mnogo primera u kojima su lopte posle dodavanja Džejsona Kida nalazile put do njegovih saigrača na zaista neverovatan način. Zbog toga ovog plejmekera mnogi smatraju za jednog od najboljih dodavača u istoriji košarke, a kada se neka asistencija smatra za najbolju u karijeri takvog dodavača, onda zaista i ne čudi što je ona posebno spektakularna.\n22. oktobra 2010. godine u poslednjem predsezonskom duelu pred start nove NBA sezone Dalas Maveriksi dočekali su Hjuston Roketse. Iako je to bio „samo“ predsezonski meč, činjece da je poslednji pred start sezone i da je u pitanju Teksaški derbi učinile su da obe ekipe izvedu prve timove i odigraju jedan vrlo zanimljiv i neizvestan meč. Pitanje pobednika nije rešeno do samog finiša susreta, kada su domaćini imali aut na četiri desetinke pre kraja u blizini polovine terena pri zaostatku od jednog poena. Loptu je u igru vraćao Džejson Kid, a mnogi su verovali da je pitanje pobednika već rešeno, jer je ostalo premalo vremena do kraja susreta.\nLopte koje je dodavao Džejson Kid su „imale oči“.\nI pored toga što je izgledalo kao da nema dovoljno vremena da Dalas uputi dobar šut ka njihovom košu, „Rakete“ nisu ništa prepuštale slučaju, pa su sa klupe Hjustona odlučili da postave Jao Minga da brani izvođenje auta Maveriksa. To je znatno otežalo stvari domaćinima, jer je Džejson Kid trebao da uputi dobro dodavanje saigračima u situacija u kojoj gotovo da nije mogao ni da vidi teren od Minga. Ipak, to nije pokolebalo legendarnog plejmekera, koji je imao ideju kako da uposli saigrače, ali i ispuni zamisli svog trenera za poslednji napad.\nDžejson Kid se odlučuje da pošalje lob dodavanje preko „Kineskog džina“ i to čini na fenomenalan način. Lopta preleće Minga i doleće blizu obruča, gde ju je posle „aley-oop“-a u koš protivnika lagano položio Šon Merion, koji se nekoliko trenutaka ranije posle odličnog bloka Dirka Novickog oslobodio Kortnija Lija, koji je imao zadatak da ga čuva u poslednjoj akciji Maveriksa na susretu. Ovom sjajnom akcijom Dalas je uspeo da slavi na susretu, što je iako se radilo o predsezonskom duelu izuzetno obradovalo rezervne igrače i navijače Maveriksa, koji su znali da proslave trijumf. I dok su domaćini slavili pobedu, reakcija gostujućih igrača (posebno Breda Milera) pokazala je koliko su oni razočarani zbog načina na koji su „uspeli“ da izgube meč.\nDžejson Kid je svojom asistencijom preko Jao Minga bio jedan od najzaslužnijih za trijumf Dalasa protiv Hjustona.\nPosle susreta, Šon Merion je novinarima objasnio kako su domaćini uspeli u poslednjoj akciji da dođu do „nemogućeg“ trijumfa protiv Hjustona: „Bila je to akcija koju je naš trener nacrtao u tajm-autu, a koju smo mi izveli do perfekcije. Pošto je ovo bio poslednji predsezonski susret veoma smo želeli da trijumfujemo na njemu i zato smo ga do samog kraja odigrali sa puno energije.“ – rekao je posle susreta jedan od junaka pobede Dalasa Šon Merion. Po očekivanju pobednička akcija Dalasa izabrana je za potez poslednje predsezonske večeri na NBA parketima, a mnogo godina kasnije zvanični sajt NBA lige izabrao je baš to dodavanje Džejsona Kida preko Jao Minga za Šona Meriona za najbolje u karijeri legendarnog plejmekera.\nI zaista kada se više puta pogleda dodavanje Džejsona Kida za Šona Meriona, deluje neverovatno kako je ovaj sjajni organizator igre uspeo preko Jao Minga da pošalje loptu tačno gde treba i omogući saigraču da laganim polaganjem donese trijumf svom timu. Kako je izgledalo ovo sjajno dodavanje Džejsona Kida iz oktobra 2010. godine, koje su sa zvaničnog sajta NBA lige proglasili za najbolje u njegovoj karijeri, možete se podsetiti na snimku koji je pred vama.


Foto: Anadolija/Arhiva | Špediterima nema ko da naplati više od 600.000 maraka\nUroš Vukić 17.02.2020 09:00\nNaime, Uprava za indirektno oporezivanje BiH (UIO) kontrolisala je naplatu administrativnih taksa u periodu od 1. januara 2018. godine do 30. avgusta 2019. godine kod 27 špedicija u BiH. U tim kontrolama utvrdila je da je dug po osnovu neplaćene administrativne takse 1.782.606 KM, a pojedine špedicije u toku same kontrole isplatile su dug, ali ukupno 1.210.140 KM, dok pojedine nisu platile utvrđeni dug nakon obavljenih kontrola tako da je ostalo nenaplaćeno 615.400 KM, koje, kako sada stvari stoje, nema ko da naplati.\n"Ovaj dug trebalo bi naplatiti prinudnim putem, ali otvorilo se pitanje ko je uopšte nadležan za prinudnu naplatu ove administrativne takse", rekli su nam u Upravi za indirektno oporezivanje BiH.\nU UIO dalje objašnjavaju da, shodno važećim propisima o postupku prinudne naplate, administrativne takse nisu prihod jedinstvenog računa, pa samim tim UIO nije nadležan za tu naplatu. Kako kažu, zato je nadležni Sektor za carine u UIO od Ministarstva finansija i trezora BiH zatražio upute u vezi sa daljim postupanjem, a ovo ministarstvo je UIO uputilo na entitetske poreske uprave kao nadležne institucije za prinudnu naplatu administrativnih taksa.\n"Nakon toga UIO se obratila entitetskim poreskim uprava. Poreska uprava Federacije BiH se oglasila nenadležnom, dok se Poreska uprava Republike Srpske obratila Ministarstvu finansija Republike Srpske tražeći uputu i stav na koji način da provede prinudnu naplatu ovih administrativnih taksa", rekao je Ratko Kovačević, načelnik Odjeljenja za komunikacije u Upravi za indirektno oporezivanje BiH.\nOn je rekao da će zbog ovog slučaja UIO inicirati sastanak sa Ministarstvom finansija i trezora BiH i entitetskim ministarstvima finansija kako bi se zauzeo zajednički stav u vezi sa budućim postupanjem svih nadležnih institucija vezano za postupak prinudne naplate dugovanja po osnovu administrativnih taksa.\nOno što je zanimljivo jeste da je Uprava za indirektno oporezivanje BiH mogla kontrolisati naplatu takse samo do dvije godine unazad s obzirom na to da Zakon o administrativnim taksama kaže da "pravo na naplatu takse zastarijeva u roku od dvije godine računajući od dana kada je taksu trebalo platiti".\nNekoliko izvora nam je potvrdilo da se sa taksama "mulja" već godinama i da je javna tajna da se to radi. U prilog njihovih tvrdnji idu i podaci Ministarstva finansija i trezora BiH koji kažu da je, recimo, 2014. godine po osnovu administrativnih taksa naplaćeno 22,7 miliona KM, a u 11 mjeseci 2019. godine 28,2 miliona KM.\n"Čim su počele kontrole, špediteri su plaćali punu taksu, a oni kod kojih je utvrđeno da su varali, odmah su izmirili sve što je UIO rekla. Zato ne treba da čudi skok prihoda u 2019. godini. Kontrolisane su samo neke takse i postavlja se pitanje šta je sa ostalima i šta sa taksama koje nisu plaćene recimo 2014, 2015. i 2016. godine i koje su zastarjele", ispričao je izvor "Nezavisnih".\nPodsjećanja radi, "Nezavisne" su krajem prošle godine objavile da su špediteri na taksama utajili milione KM, a u suštini radi se o taksama koje plaćaju uvoznici i izvoznici po jednom predmetu, odnosno špediteri koji pripremaju robu za carinjenje.\n"To se radi godinama i rijetki su špediteri koji to ne rade. Stvar je vrlo jednostavna. Recimo, napravi se uplatnica za 10 taksa i elektronski se uplati 200 KM nekoj banci, a pusti se još 100 taksa na printer. Onda se ode u poslovnicu neke banke i ona ovjeri uplatu 10 taksa po 20 KM, jer ima dokaz o uplati, a poslije toga se ode samo u drugo naselje u istu banku i opet ovjeri uplata 10 taksa, jer opet postoji dokaz o uplati i to tako funkcioniše. Na uplaćenih 10 taksa završi se 100 predmeta", ispričao nam je krajem godine jedan od špeditera.\nŠpedicija Dug Naplata Uprava za indirektno oporezivanje


Kako odgajati decu da budu uspešna - Bebac.com\n27.06.2019. / Izvor: Mondo.rs\nŽena čije su ćerke dve najbogatije žene u Americi i te kako zna ponešto o tome\nSuzan Vojčicki i En Vojčicki su imena koja možda i nisu tako "zvučna" i poznata, ali Suzan je CEO YouTube-a, a En je osnivač i CEO kompanije 23andMe, a zajedno imaju bogatstvo od skoro 900 miliona dolara. Dakle, slobodno možemo reći da su uspešne, a njihova majka Ester napisala je knjigu "How to Raise Successful People".\n"Ključ sreće je u tome da imaš kontrolu nad svojim životom, a mislim da mnogi ljudi osećaju da to nemaju. Kontrolišu ih njihove porodice, rade stvari koje lično ne žele da bi nekog drugog usrećili", kaže Ester, ističući da je od detinjstva učile ćerke da budu što samostalnije.\nDodaje da nema vremena za takozvano helikopter roditeljstvo, koje podrazumeva da roditelji sve rade umesto svoje dece. Nasuprot tome, Ester je jedna od takozvanih panda majki, što znači da je njen pristup vaspitanju dosta opušten.\nZbog toga su njene ćerke same išle u školu od pete godine, a čim su znale da računaju, Ester im je dodeljivala "budžet" i puštala ih da one rasporede taj novac na kupovinu namirnica. Kaže da se nije bunila kada su njene ćerke odlučile da prestanu da sviraju muzičke instrumente, a ni onda kada je En nakon završenog koledža izjavila da želi da bude dadilja.\n"Panda roditeljstvo znači da bih radije gledala epizodu svoje omiljene serije, nego što ću da pomažem detetu da pravi maketu Tadž Mahala za domaći iz istorije ili što ću da nadgledam mlađu ćerku dok svira klavir", objašnjava Ester. "Panda majke nisu lenje. One žele da deci daju slobodu i umesto da neprestano intervenišu, one to rade samo kada je potrebno".\nDa li bi "panda" majka dozvolila detetu da bude 24/7 zalepljeno za ekran?\n"Morate da pravite kompromis. Dozvolite detetu da dva sata bude pred ekranom, od toga jedan neka radi nešto korisno na aplikaciji koju vi smatrate dobrom, a drugi sat neka provede igrajući se", savetuje ona, dodajući da su ipak zabranjene nasilne igrice.\nTinejdžerske godine deteta su posebno nezgodne za roditelje, i Ester to zna, a smatra da roditelji više nemaju kontrolu nad detetom posle 14. godine.\n"Nakon toga, sve što možete da uradite je da 'poštujete svoju decu', njihove ideje i preferencije. U suprotnom nema komunikacije između vas, a upravo u tinejdžerskim godinama im je najviše potrebna vaša podrška".\nGovoreći o današnjoj deci, Ester kaže da imaju previše svega.\n"Video-igre, setove Lego kocki, hi-tech bicikle, sobe prepune stvari koje zapravo ne mogu da koriste. To znači da nikada ne nauče kako je pomučiti se da zaradiš za nešto".\nUprkos tome što ona i njen suprug imaju mnoooooogo novca, njihove ćerke su radile nimalo glamurozne poslove kao studenti, da bi naučili pravu vrednost novca. "I moji unuci rade od 14. godine, u prodavnicama i restoranima. Ni njima se ne popušta – ne kupuju im se kola i moraju da pomažu u kući".


Ministarstvo ekonomskog razvoja je, kako navode, u posljednjih nekoliko mjeseci vodilo intenzivan socijalni dijalog sa socijalnim partnerima (Savez sindikata Crne Gore, Unija slobodnih sindikata Crne Gore i Unija poslodavaca Crne Gore) kako bi zajednički došli do održivih rješenja na dobrobit cjelokupnog društva.\n“Uvažavajući osjetljivost ekonomskog trenutka u kojem se nalazi crnogorska privreda, što se reflektuje na životni standard građana, socijalni partneri su iskazali spremnost da daju svoj doprinos oporavku privrede ali i unapređenju prava radnika i poslodavaca. Stoga se pristupilo intenziviranju pregovora oko Opšteg kolektivnog ugovora i pronalaženju modaliteta da se omogući rad nedeljom preduzetnicima i mikro preduzećima koji su dominantno porodične firme čiji je opstanak bio doveden u pitanje usljed posljedica pandemije”, navodi se u saopštenju.\n“Donošenjem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unutrašnjoj trgovini u julu 2019. godine, zabranio se rad trgovinama na veliko i malo nedjeljom i u danima državnih i drugih praznika. Navedena izmjena izvazvala je oprečne reakcije u društvu i kod socijalnih partnera. S tim u vezi pristupilo se intenzivnom socijalnom dijalogu kako bi se iznašlo najbolje rješenje, koje bi odgovorilo na potrebe kako zaposlenih tako i poslodavaca”, navodi se u saopštenju.\n“Imajući u vidu da 90,5% crnogorske privrede čine mikro preduzeća, u toku pregovora postignut je dogovor da se pristupi izmjenama navedenog zakona. Ove izmjene bi podrazumijevale omogućavanje rada nedjeljom preduzetnicima i mikro preduzećima za potrebe ljetnje turističke sezone 2021. godine i zimske turističke sezone 2021/2022. godine, čime bi se zajedničkim snagama podstakla ekonomska aktivnost koja je značajno oslabljenja usljed krize izazvane pandemijom COVID19”, poručuju iz Ministarstva ekonomskog razvoja.\nU dijelu unapređenja prava radnika kao rezultat intenzivnog socijalnog dijaloga usaglašen je Predlog Opšteg kolektivnog ugovora kojim se, kako kavode, uređuju prava, obaveze i odgovornosti iz radnog odnosa, postupak zaključivanja, izmjena i dopuna kolektivnog ugovora, međusobni odnosi potpisnika kolektivnog ugovora i druga pitanja od značaja za zaposlenog i poslodavca.\nTreba onda dozvoliti svima da rade, poslodavci posteno da plate radnike il da im obezbijede slobodne dane. Jedino tako ce svi biti zadovoljni.\nSamo pod uslovom da vlasnici rade nedeljom.


Savina zadužbina nadahnuće pesnicima\nIzvor: Vesti-online.com, 01.Sep.2018, 02:01\nSavez Srba u Rumuniji organizovao je ove godine jubilarnu, 25. književno-duhovnu manifestaciju Dani preobraženja, na kojoj su učestvovali i književnici iz Srbije i dijaspore.\nTrodnevnim programom je i ove godine obuhvaćeno nekoliko mesta u Županiji Timiš, Dunavskoj klisuri i Poljadiji, u kojima živi srpsko stanovništvo, od Temišvara, Belobreške, Stare Moldove, Bazjaša, Zlatice, Kusica i Sokolovca, a centralno mesto je manastir Bazjaš, jedan od izvora srpske duhovnosti.\nSvečano otvaranje bilo je u Generalnom konzulatu Srbije u Temišvaru, uz pozdravne reči Ognjana Krstića, predsednika Saveza Srba u Rumuniji, dr Slavomira Gvozdenovića, počasnog predsednika ove manifestacije i vladike Lukijana, koji je i dobitnik ovogodišnje Bazjaške povelje.\nU Bazjašu, u porti srednjovekovnog srpskog manastira Bazjaš, koji je 1225. godine, prema predanju, osnovao Sv. Sava, odnosno pokraj manastirske crkve koja je posvećena Vaznesenju Gospodnjem, održana centralna manifestacija Dana preobraženja.\nVelika Bazjaška povelja dodeljena je vladiki Lukijanu, episkopu budimskom i administratoru Eparhije temišvarske, književniku, bogoslovu i prevodiocu srpske srednjovekovne duhovne poezije. Vladika je tom prilikom ukazao da je Preobraženje praznik svetlosti pisan velikim slovom "S".\n- Manastir Bazjaš kao svetionik vere hrišćanske vekovima stoji na pragu Dunavske klisure. Istorija i naš narod pamte Svetog Savu kao njegovog osnivača i sasvim je logično da se Velika bazjaška povelja dodeljuje u Savinoj zadužbini gde je seme vere i prosvete klicu zametnulo - rekao je vladika Lukijan.\n- Velika je čast da budemo na ovom mestu. Crkva je jedini krov koji ima srpski narod, a Sveti Sava prvi srpski pisac čije ime i prezime znamo. Bilo je i pre njega pisaca, a svi oni su se u njemu ponovo rodili i preporodili. On je postavio najdonji kamen našeg duhovnog postojanja - rekao je između ostalog akademik Bećković.\nNa kraju Dana preobraženja učesnici su prisustvovali liturgiji i rezanju slavskog kolača u manastiru Bazjaš, a posle su obišli još nekoliko znamenitosti u tom kraju.\nZa tri dana manifestacije u nekoliko mesta je kroz lepu poetsku reč izrečen apel za kulturnim nacionalnim opstankom. Prvo je u prostorijama Srpske pravoslavne crkve u Belobreški održano međunarodno pesničko veče i predstavljena "Preobraženjska antologija" koju su priredili Slavomir Gvozdenović i Dušan Stojković.\nU Antologiji su zastupljeni svi dosadašnji dobitnici Velike bazijaške povelje, nagrade koja je ušla u red srpskih književnih nagrada od najvećeg nacionalnog značaja, među kojima su - Ivan V. Lalić, Kornel Ungureanu, Matija Bećković, Dobrica Erić, Slobodan Rakitić, Ljubomir Simović, Branislav Petrović, Rajko Petrov Nogo, Milan Komnenić, Radomir Andrić, Milovan Vitezović, Gojko Đogo i drugi.\nVelika bazjaška povelja po mnogima je najvažnija nagrada u celokupnoj dijaspori.\nU Srpskom kulturnom centru "Sveti Sava" u Bazjašu je održano pesničko veče međunarodnog karaktera, na kome su, između ostalih nastupili pesnici iz Srbije, Rumunije, Nemačke, Austrije, BiH, Makedonije i Francuske.\nSvojom poezijom i aforizmima predstavili su se i Aleksandar Jovanović (Nemačka), Svetlana Matić (Austrija), Dušica Stanisavljević, Vlastimir Stanisavljević Šarkamenac (Francuska).\nProf. Svetlana Matić, potpredsednica odbora SPKD Prosvjeta u Austriji je istakla dobru saradnju Prosvjete i Saveza Srba u Rumuniji koja traje već nekoliko godina.\nČestitala je dosadašnjim lauereatima i istakla da su do sada Bazjašku povelju dobijali isključivo uspešni književnici i da se nada da će ovo priznanje biti ubuduće dodeljeno i nekoj uspešnoj savremenoj srpskoj književnici. Matićeva je govorila i svoje pesme "Srbija je moja zemlja" i "Pesmu o Mini".


Venger spremio prvo pojačanje - Sportske.net\nVenger spremio prvo pojačanje\nArsenal bi uskoro mogao da dobije novog fudbalera sredine terena.\n"Arsenal odavno nije bio jači u odbrani zbog Čeha"Lige petice - Ko je najbolji asistent od 2008. godine?Venger šalje Čembersa na kaljenje?Debuši odbio rivala iz PLGardijanovih najboljih 100 - Mesi najbolji u 2015. godini!\nPotraga 'Tobdžia' za veznim fudbalerom mogla bi da dobije srećan epilog, pošto su sve bliže dovođenju prvog pojačanja.\n'Epidemija' povreda u taboru kluba iz evernog Londona, značajno je suzila izbor za prvi tim, pa je svima jasno da je pod hitno potrebno pojačati igrački kadar, ukoliko želi da istraje u borbi za titulu u Premijer ligi.\nKako pišu engleski mediji, klub sa 'Emirata' je veoma blizu da u svoje redove dovede fudbalera Bazela, Muhameda Elnenija.\nDolazak Egipćanina bi mogao da 'anulira' izostanak nekih ključnih igrača sa sredine terena, pre svih Fransisa Kokelana i Santija Kazorle, dok su Mikael Arteta i Metju Flamini totalno izvan forme.\n23-godišnjak je u poslednje dve godine, od kako je u taboru švajcarskog kluba, pokazao da se radi o veoma kvalitetnom fudbaleru, pa bi 'stepenik' više u karijeri, mogao da način prelaskom u Premijer ligu.\nKako pišu engleski mediji, transfer fudbalera Bazela mogao bi da ' bude težak' 10 miliona funti.


"RS iskreno opredijeljena za evropsku budućnost BiH" - Klix.ba\n"RS iskreno opredijeljena za evropsku budućnost BiH"\n17.11.2009. u 13:29\nPredsjednik Republike Srpske Rajko Kuzmanović istakao je da je RS iskreno opredijeljena za evropsku budućnost BiH i napredak ka punopravnom članstvu u Evropskoj uniji, ali da u tom procesu moraju da budu očuvani status i ovlašćenja RS kao konstitutivnog i ravnopravnog entiteta, kao što je garantovano Dejtonskim mirovnim sporazumom.\n"Za Republiku Srpsku je prioritet transformacija OHR-a u kancelariju specijalnog predstavnika EU i ukidanje bonskih ovlašćenja, a ne promjene Ustava BiH", istakao je Kuzmanović tokom današnjeg sastanka u Banjaluci sa ambasadorom Velike Britanije u BiH Majklom Tejtamom.\nPredsjednik Kuzmanović upoznao je ambasadora Tejtama sa stavovima RS u pogledu otvorenih pitanja u BiH i naglasio da predstavnici RS daju konstruktivan doprinos njihovom rješavanju, ističe se u saopštenju Biroa predsjednika RS za odnose za javnošću.\nAmbasador Velike Britanije rekao je da nikome nije u interesu da BiH zaostaje za susjednim zemljama na putu ka evroatlantskim integracijama, dodajući da predstavnici međunarodne zajednice žele da pomognu ovaj proces bez namjera da nameću rješenja, te da bilo kakve promjene moraju da budu rezultat dogovora domaćih političara, navodi se u saopštenju.