Republički zavod za statistiku Srbije — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nRepublički zavod za statistiku (RZS) je posebna stručna organizacija u sistemu državne uprave u Republici Srbiji.\n4 Statistička istraživanja\n5 Sistem zvanične statistike\n6 Rezultati zvanične statistike\n8 Baza podataka\nStatistika Srbije zvanično je ustanovljena 1862. godine, kada je knez Mihailo Obrenović doneo akt kojim se ekonomsko odeljenje Ministarstva finansija obavezuje da vodi statističke poslove. Ova godina se uzima kao početak državne statistike u Srbiji. Istorija je zabeležila da su se na ovim prostorima i ranije vršila prebrojavanja obveznika plaćanja poreza, a od 1824. godine i popisivanje stoke. Takođe, od 1834. godine vrše se redovni popisi stanovništva, a od od 1843. godine uvodi se redovno praćenje statistike spoljne trgovine, statistike unutrašnje trgovine, statistike cena i statistike zarada (nadnica).\nStatistički poslovi su se, pre osnivanja državne statistike, odvijali i kroz učešće predstavnika Srbije na međunarodnim kongresima statističara u Hagu 1859, Berlinu 1863. i Firenci 1867. godine. U narednom periodu, godine 1881. donet je Zakon o ustrojstvu statistike, a od 1882. godine statistika prelazi u nadležnost Ministarstva narodne privrede.\nDirekcija državne statistike osniva se 1919. godine pri Ministarstvu socijalne politike Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, ali posebna kancelarija statistike Srbije ne postoji sve do 1945. godine.\nU okviru publicističke delatnosti, prvi Državopis Srbije izašao je iz štampe 1863. godine. Popis ljudstva štampan je 1863. godine. Prvi statistički godišnjak Kraljevine Srbije izdat je za 1893. godinu, s tim da 1894. godine prestaje da izlazi Državopis. Poslednji statistički godišnjak Kraljevine Srbije izlazi 1910. godine. Ponovno obnavljanje ove edicije izvršeno je 1954. godine kada izlazi iz štampe Statistički godišnjak Srbije kao kompleksna statistička publikacija koja obuhvata rezultate statističkih istraživanja iz različitih oblasti.\nRepublički zavod za statistiku Srbije osnovan je 1945. godine.\nU periodu od 1945. do 2006, Zavod je u pogledu obaveze sprovođenja jedinstvenih programa i metodologija bio podređen Saveznom zavodu za statistiku, s tim da je imao samostalnost u finansijskim, kadrovskim i drugim pitanjima.\nZavod je organizovan tako da, pored glavnog sedišta u Beogradu, ima i 15 područnih odeljenja nadležnih za sprovođenje istraživanja na terenu.\nRepublički zavod za statistiku obavlja stručne poslove koji se odnose na:\ndonošenje programa, organizaciju i sprovođenje statističkih istraživanja, odnosno izradu metodologije, prikupljanje, obradu, statističku analizu i objavljivanje statističkih podataka;\npripremu i donošenje jedinstvenih statističkih standarda;\nrazvoj, održavanje i korišćenje republičkih administrativnih i statističkih registara;\nformiranje i održavanje sistema nacionalnih računa;\nsaradnju i stručnu koordinaciju sa organima i organizacijama ovlašćenim za vršenje statističkih istraživanja;\nsaradnju sa međunarodnim organizacijama radi standardizacije i obezbeđivanja uporedivosti podataka;\nobradu podataka radi utvrđivanja rezultata izbora i referenduma na republičkom nivou, kao i druge poslove određene zakonom.\nU sistemu zvanične statistike Republike Srbije, Zavod, prema odredbama zakona o zvaničnoj statistici obavlja sledeće aktivnosti:\nkao glavni učesnik unutar sistema, Zavod obavlja poslove koji se odnose na: proizvodnju i diseminaciju nacionalnih računa; sprovođenje popisa; sprovođenje istraživanja o domaćinstvima; sprovođenje istraživanja koja se odnose na ekonomiju i poljoprivredu, kao i za uvođenje i vođenje statističkih registara, sa izuzetkom određenih istraživanja iz finansijskog sektora;\nkao organizator i koordinator zvanične statistike, Zavod priprema petogodišnji statistički program i godišnje implementacione planove; izrađuje metodologiju za istraživanja koja sprovodi i postavlja standarde za celokupnu zvaničnu statistiku (klasifikacije, nomenklature, definicije, principe i drugo, ukoliko za pojedine oblasti nije drugačije određeno); donosi odluke o tome koji su rezultati zvanični i kakva se terminologija koristi prilikom objavljivanja tih rezultata; postavlja implementacione standarde za sve odgovorne proizvođače zvanične statistike polazeći od osnovnih načela i sarađuje sa odgovornim proizvođačima prilikom implementacije njihovih podataka; sarađuje sa drugim odgovornim proizvođačima statističkih podataka u vezi sa statističkim istraživanjima koja oni sprovode i odobrava metodologije uzoraka; postavlja i održava baze podataka koji su rezultat rada zvanične statistike (osim baze podataka Narodne banke Srbije); izrađuje statističke godišnjake koji sadrže podatke o svim predmetnim oblastima; korisnicima pruža savete i daje uputstva u vezi sa raspoloživošću rezultata u celokupnom statističkom sistemu; dostavlja zvanične statističke rezultate Republike Srbije međunarodnim organizacijama; učestvuje u međunarodnim statističkim aktivnostima; učestvuje u obrazovanju i obuci kadrova u oblasti statistike, kako u zemlji tako i u inostranstvu; realizuje aktivnosti na osnovu donacija iz inostranstva namenjenih poboljšanju procesa proizvodnje podataka i kapaciteta sistema zvanične statistike i, shodno svojim mogućnostima, učestvuje u pružanju stručne pomoći zvaničnim statistikama drugih zemalja;\nZavod obavlja i druge aktivnosti regulisane petogodišnjim statističkim programom, godišnjim implementacionim planovima i drugim pravnim aktima zasnovanim na ovom Zakonu o zvaničnoj statistici ili na posebnim zakonima kojima se uređuju popisi, i\nZavod objavljuje sve metodologije zvaničnih statističkih istraživanja (u štampanom obliku ili na svojoj internet prezentaciji), a metodologiju pojedinih statističkih istraživanja u „Službenom glasniku Republike Srbije”.\nSprovođenje statističkih istraživanja predstavlja osnovnu delatnost Zavoda. Statistička istraživanja obuhvataju faze rada na:\ndefinisanju programa i planova statističkih istraživanja;\nutvrđivanju jedinstvenih metodologija i jedinstvenih statističkih standarda;\norganizaciji statističkih istraživanja;\nprikupljanju, kontroli, obradi, statističkoj analizi i objavljivanju statističkih podataka, kao i obezbeđivanju i zaštiti podataka i informacionih sistema.\nIstraživanja se sprovode prema jedinstvenim metodologijama usaglašenim sa međunarodnim preporukama i planom utvrđenoj periodici prikupljanja podataka i objavljivanja rezultata.\nZavod realizuje preko 250 istraživanja, koja se uglavnom sprovode izveštajnim i drugim metodama, dok jedan deo čine kompleksni statistički obračuni koji se rade na osnovu dokumentacije statističkih i drugih organa i organizacija, kao i razvojne i infrastrukturne aktivnosti na unapređenju zvanične statistike i njegovom prilagođavanju međunaronim standardima, pre svega standardima statistike Ujedinjenih nacija, Evrostata i drugih organizacija.\nPored sprovođenja redovnih aktivnosti, Zavod obavlja i dodatne obrade za potrebe pojedinih republičkih institucija i ustanova, privrednih komorama, SANU, univerziteta, naučnih instituta i drugih korisnika.\nSistem zvanične statistike[uredi]\nSistem zvanične statistike čine Republički zavod za statistiku, kao glavni koordinator sistema nadležan za najveći deo istraživanja iz realnog sektora i deo eksternog sektora (izvoz i uvoz robe i dr.).\nNarodna banka Srbije nadležna za finansijski, monetarni i veći deo eksternog sektora.\nGradska uprava grada Beograda — za teritoriju grada Beograda nadležna za prikupljanje i obradu podataka statističkih istraživanja za teritoriju grada Beograda iz najvećeg dela oblasti statistike kao i ostali odgovorni proizvođači zvanične statistike navedeni u petogodišnjem statističkom programu i to:\nMinistarstvo finansija – nadležno za javne prihode i rashode;\nMinistarstvo unutrašnjih poslova – nadležno za deo iz oblasti saobraćaja i kriminaliteta;\nVisoki savet sudstva i Državno veće tužilaca — nadležni za deo iz oblasti pravosuđa;\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – nadležno za deo iz oblasti bezbednosti hrane, bilansa hrane i zaštite životne sredine;\nMinistarstvo zdravlja i Institut za javno zdravlje Srbije – nadležni za javno zdravstvo i zdravlje;\nMinistarstvo rudarstva i energetike – nadležno za deo energetske statistike;\nMinistarstvo životne sredine i prostornog planiranja;\nAgencija za zaštitu životne sredine, Agencija za hemikalije i Zavod za zaštitu prirode Srbije – nadležni za vođenje informacionog sistema životne sredine i registar zaštićenih prirodnih dobara;\nMinistarstvo za nauku i tehnološki razvoj i Institut „Mihajlo Pupin” – nadležni za deo statistike nauke, tehnologije i inovacija;\nMinistarstvo prosvete – nadležno za deo statistike obrazovanja i doživotnog obrazovanja;\nMinistarstvo rada i socijalne politike – nadležno za deo statistike socijalne zaštite;\nMinistarstvo omladine i sporta i Republički zavod za sport – nadležni za deo iz oblasti statistike sporta;\nMinistarstvo ekonomije i regionalnog razvoja – nadležno za definisanje i izračunavanje indikatora razvijenosti regiona;\nRepublički hidrometeorološki zavod – nadležan za deo statistike zaštite životne sredine;\nRepublički geodetski zavod – nadležan za Nacionalnu infrastrukturu geoprostornih podataka;\nNacionalna služba za zapošljavanje – nadležna za deo iz oblasti tržišta rada;\nRepublički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje – nadležan za statistiku penzijskog i invalidskog osiguranja; i\nRepublički fond za zdravstveno osiguranje – nadležan za statistiku obaveznog zdravstvenog osiguranja i bezbednosti i zdravlja na radu.\nRezultati zvanične statistike[uredi]\nVeb sajt uključujući i bazu podataka predstavlja glavni kanal diseminacije statističkih podataka. Rezultati svih statističkih istaživanja se objavljuju i u redovnim statističkim publikacijama:\nStatistički godišnjak Republike Srbije\nOpštine i regioni u Republici Srbiji\nIST je softverski paket, u potpunosti dizajniran i razvijen u Republičkom zavodu za statistiku. IST je jedna .net aplikacija i jedna jednostavna metadata baza podataka (šest tabela). Ove dve podjednako važne komponente barataju sa velikim brojem različitih baza podataka, koje sadrže individualne i agregirane podatke. IST.net aplikacija je interpreter. Ona, u bukvalnom smislu, čita podatke IST metabaze, koji predstavljaju opis svake aplikacije i, na osnovu pročitanih podataka, generiše i izvršava u realnom vremenu svaku fazu statističkog istraživanja ili nekog drugog projekta, od unosa podataka do njihove diseminacije. Najvažnije komponente IST.net aplikacije su: ažuriranje IST metabaze, generisani unos podataka (data entry interpreter), generator web aplikacija, logička kontrola i ispravka podataka, automatska korekcija, napredna pretraga individualnih i agregiranih podataka iz baze, generisanje izveštaja i mogućnost upravljanja procedurama baza podataka koje sadrže individualne i agregirane podatke.\nZahvaljujući našem rešenju developer u RZS-u pokriva 20 aplikacija istovremeno, što je prosečno četiri-pet puta više nego tradicionalnim načinom obrade podataka.\nDiseminaciona baza podataka je baza koja sadrži agregirane podatke statističkih istraživanja. Indikatori koji se nalaze u bazi podataka organizovani su po statističkim oblasti i podoblasti. Za svaki indikator dostupno je metodološko objašnjenje.Omogućeno je preuzimanje generisanog izveštaja u formatu .xls, .xml i .pdf.\nSlužbena stranica Republičkog zavoda za statistiku Republike Srbije\nSlužbena stranica Evrostata\nElektronska bibiloteka Republičkog zavoda za statistiku\nIST - Korak napred u razvoju aplikacija\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Републички_завод_за_статистику_Србије&oldid=15867360“\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 3. januar 2018. u 02:31 č.


Događaj je održan u EU info centru u Podgorici.\nOvo je sedma godina zaredom da se širom Evrope održava „Roma Pride". Ove godine, „Roma Pride" se održava u deset evropskih država. Inicijativa koja okuplja Rome i ne-Rome, predstavlja političku i kulturnu platformu koja skreće pažnju javnosti na probleme sa kojima se romska zajednica suočava širom Evrope. Ovo je takođe prilika da se manifestuje i podijeli bogatstvo romske kulture i doprinos Roma evropskoj istoriji.\nU okviru akcije "Živa biblioteka" u Crnoj Gori, građani su imali priliku da razgovaraju sa Romima i čuju od njih kakvi su bili slučajevi diskriminacije sa kojima su se suočavali, o uspjesima, ciljevima i potrebama koje imaju. Cilj ove akcije bio je da se kroz upoznavanje Roma smanji etnička distanca i predrasude koje su u našem društvu izražene. Komšije, saradnici, prijatelji često ne znaju kakva su iskustva kroz koje su prolazili njihovi komšije, saradnici, prijatelji Romi i ovakvi susreti su prilika da se upoznaju. Na skupu je ocijenjeno da je potrebno još ovakvih aktivnosti.\n„Roma Pride" ove godine se održava u Crnoj Gori, Bugarskoj, Češkoj, Mađarskoj, Irskoj, Italiji, Makedoniji, Moldaviji, Holandiji i Ukrajini.


Blog: Poglavlje svih poglavlja - Zelena stranka\nPočetna BlogBlog: Poglavlje svih poglavlja\nNa svom putu u Evropsku uniju, Srbija se „raštrkala“ na 35 različitih pregovaračkih stolova i za svakim od tih stolova pregovara o različitim stvarima. Stolice za nekim stolovima još uvek su prazne, ali interne aktivnosti ukazuju, negde na veću aktivnost, negde na manju aktivnost, a sve u zavisnosti od toga koliko koji sto Srbija posmatra ozbiljno.\nStolica za stolom 27 još uvek je prazna, ali se sedanje već dugo vremena očekuje. Republika Srbija formirala je svoj pregovarački tim, koji će sesti za taj sto kada „druga strana“ kaže da je za to došlo vreme. Za sada se razmatraju potpoglavlja o kojima će se pregovarati za tim stolom. Poglavlje 27, realno posmatrano, prožima se manje ili više i kroz ostalih 34 poglavlja, jer životna sredina, vrednosti prirodnih dobara i klimatske promene utiču i na sve ostale segmente nekog društva. Pregovaračko poglavlje, iako se najčešće naziva skraćeno, poglavlje o životnoj sredini, osim pitanja stanja životne sredine, obuhvata i stanja kvaliteta vazduha, kvaliteta voda, upravljanja otpadom, industrijskog zagađenja i upravljanja rizicima, upravljanja hemikalijama, zaštite od buke, šumarstva, kao i pitanja klimatskih promena i uvek neizbežnog pitanja horizontalnog zakonodavstva u ovim oblastima.\nSvakako najvažnija oblast jeste finansiranje u oblastima životne sredine i klimatskih promena, jer ta oblast treba da omogući sprovođenje svih prethodno nabrojanih podoblasti iz pregovaračkog poglavlja 27. Prema podacima za prethodnu, 2018. godinu, za ovu oblast, inače veoma restriktivnim budžetom Republike Srbije izdvojeno je bezmalo 6 milijardi dinara. Ovaj iznos podeljen je na gotovo dva jednaka dela, za Zeleni fond i za funkcionisanje Ministarstva za zaštitu životne sredine. Međutim, iako je Fiskalni savet predložio povećavanje budžetskih sredstava za životnu sredinu, Vlada Republike Srbije i dalje je ostala poprilično restriktivna za ovu oblast, a u Izveštaju Koalicije 27, koja aktivno učestvuje u pripremi pregovaračke pozicije Srbije u ovom poglavlju, date su veoma ozbiljne zamerke radu Zelenog fonda. Doduše, Koalicija je dala uslovno pozitivno mišljenje o finansiranju aktivnosti civilnog društva, uz generalnu zamerku da se sredstva za ovu namenu „rasipaju“ na veliki broj organizacija civilnog društva, koja kvantitetom guše kvalitet.\nU oblasti kvaliteta vazduha, jedini značajniji pomak bila je povećana medijska pažnja, dok konkretnije aktivnosti na poboljšanju kvaliteta vazduha suštinski nema. U proteklih nekoliko godina, iako je ta aktivnost, sama po sebi nametnuta kao imperativ u ovoj oblasti, striktnije sprovođenje propisa koji se tiču kvaliteta vazduha je izostalo. To je delom posledica nedovoljne horizontalne i vertikalne koordinacije između politika. U Izveštaju iz senke za Poglavlje 27, Koalicije 27, konstatovan je trend opadanja, kako raspoloživih podataka, tako i pouzdanosti podataka sa mernih stanica u periodu od 2011. do 2018. godine. Raspoloživost podataka sa mernih stanica, od 2011. godine, kada je iznosila oko 95%, pala je na nešto preko 20% u 2018. godini, što je indikator izuzetno negativnog trenda u oblasti monitoringa vazduha. Srbija je ispunila obavezu izrade Nacionalnog plana za smanjenje emisija štetnih gasova i čestica u vazduh, koji je prosleđen Sekretarijatu Energetske zajednice EU u Beč, ali se od toga nije mnogo promenilo, jer se i dalje beleže nesmanjene emisije SO2, NOx i PM čestica u vazduh. Jedina pozitivna činjenica je proširenje i poboljšanje monitoringa najvećeg zagađivača vazduha, EPS-a, mada se u vazduh iz termoelektrana i dalje emituje čak do 16 puta više SO2 od maksimalno dozvoljenog nivoa.\nSrbiji je potreban strateški okvir za rešavanje problema prevelike emisije štetnih gasova i čestica. Taj strateški dokument mora u sebi sadržati precizno definisane pojedinačne mere i načine za njihovo sprovođenje i kontrolu sprovođenja. Njime treba obuhvatiti i velike i male emitere, od termoelektrana i rafinerija, preko industrijski postrojenja do kućnih peći, na koje otpada više od polovine svog PM zagađivanja vazduha. Takođe moraju se doneti, ali i omogućiti sprovođenje obavezujućih, strogih propisa za tržište energenata i kvalitet energenata, jer i taj kvalitet u velikom utiče i na gasove i na čestice u vazduhu. Svakako, ne treba nikako izostaviti tretman otpadnih muljeva, za koji se u 2019. očekuje izrada Strategije upravljanja.\nKvalitet voda sigurno je i najskuplji deo ovog Poglavlja, za čiju realizaciju, da bi se ispunile određene norme EU u pogledu statusa i stanja površinskih i podzemnih voda potrebno je izdvojiti, po minimalističkim procenama oko 7,5 milijardi evra dok je realna brojka značajno viša i bliska je iznosu od oko 10 milijardi evra. Ovo potpoglavlje veoma je kompleksno, jer realizacija pregovaračke pozicije u mnogome će zavisiti i od sektora voda. Dobra strana ove međuzavisnosti je oslanjanje sektora voda na Okvirnu direktivu o vodama (EC 2000/60, u daljem tekstu: ODV), a vezana je upravo za statuse voda u pogledu hemijskih, bioloških i kvantitativnih karakteristika voda. Svakako, na ODV nadovezuju se i druge Direktive vezane za vode, ali i za biodiverzitet i prirodna staništa. Obaveza sektora voda je i donošenje planova upravljanja vodama na vodnim područjima, što u okviru ovog potpoglavlja ide u prilog pregovaračkoj poziciji Srbije, jer sami planovi, pored čisto vodno-korisničko-upravljačkih mera, moraju da sadrže i direktne, konkretne mere na poboljšanja statusa i stanja voda. Srbija značajno zaostaje za državama EU, pa čak i nekim kandidatima za članstvo jer ne samo što nije određen status voda za više od 50% površinskih voda, nego će i samo identifikovanje i određivanje vodnih tela morati da pretrpi određenu reviziju. Upravo u tom smeru treba da vodi aktivnost donošenja planova upravljanja vodama na vodnim područjima i njihova dalja razrada na planove upravljanja slivovima nižih redova.\nDa nije sve crno, ukazuju i neke aktivnosti vezane za rešavanje pojedinih „crnih tačaka“. Tako je od strane međunarodnih institucija finansijski pomognut program čišćenja i podizanja stanja potencijala takozvanog Velikog Bačkog Kanala (Kanal DTD Vrbas-Bezdan), koji je izmuljen u jednom većem delu, a za rešavanje je ostala upravo jedna od najzagađenijih deonica u Evropi, nizvodno od prevodnice Vrbas. Projekat za ovu deonicu je urađen i na redu je realizacija, koja će zbog kompleksnosti i ozbiljnosti problema potrajati nekoliko godina. Bliskost vodne delatnosti i zaštite životne sredine po pitanjima voda, ali i prirodnih staništa postoji, ali nije dovoljno eksploatisana i to bi morao biti neki od narednih hitnih koraka. Učešće javnosti i dalje nije na zavidnom nivou, što je karakteristika skoro svih potpoglavlja.\nCenovna politika voda takođe mora da se nađe u žiži donosilaca odluka, jer moramo prestati da tretiramo vodu kao socijalnu kategoriju, ali se moraju obezbediti i odredbe iz dokumenta „Pravo na vodu“ Ujedinjenih nacija. Upravo u oblasti „Prava na vodu“, kao i u oblasti zaštite prirode i zaštite životne sredine Srbija, ali i ceo Balkan, se nalazi u konfliktu sa razvojnim politikama i taj problem mora biti što hitnije zakonski rešavan.\nIzuzetno jak „investitorski zamah“ dešava se na najosetljivijim segmentima prirode i životne sredine, u obliku izgradnje malih hidroelektrana (MHE). Na osnovu zastarelog Katastra MHE iz 1986. godine, koji predstavlja samo polaznu osnovu za dalja hidrološka istraživanja, lokalne samouprave izdaju građevinske dozvole u suprotnosti sa uslovima zaštite prirode i po pravilu, bez procene uticaja na životnu sredinu. Investitorski interes je veoma jasan, a izražen je u povlašćenim cenama otkupa energije iz MHE u periodu od 12 godina. Možda bi to i moglo dati neke efekte, da nisu u pitanju mali, bujični vodotoci, sa vodom odličnog kvaliteta, a koji često ostaju bez vode i da potencijalna količina energija ne doseže ni 3% od ukupno proizvedene energije u Srbiji. Tu ne treba zaboraviti ni ekstremno loš socijalni efekat koji „oduzimanje vode“ za rad MHE ima na lokalno stanovništvo, jer ih ostavlja bez, ili sa tek malo, vode, čime im se narušavaju, ili čak u potpunosti oduzimaju, egzistencijalni uslovi.\nEksploatacija peska i šljunka iz korita i sa obala vodotoka je još jedan od velikih problema u potpoglavlju o kvalitetu voda, jer se narušavaju, ili čak uništavaju prirodna staništa, a pojedine vrste dovode do istrebljenja. U Izveštaju Koalicije 27 „Malo para, još manje muzike“ za period mart 2018 – februar 2019., o kvalitetu voda, ukazuje se i na problem divlje gradnje na vodnom zemljištu, što, iako je zakonski nedozvoljeno, ne nailazi ni na kakvo, ili tek blago, sankcionisanje.\nUpravljanje otpadom s razlogom je u žiži interesovanja, jer je i medijska pažnja za ovom temom jedna od dominirajućih u domaćim vestima. Razlog tome, sa jedne strane su i medijske promocije „Ne prljaj, imaš izbor“ i sličnih akcija koje se pokreću na teritoriji čitave Srbije, ali i veoma česta „pronalaženja“ opasnog otpada, kao i onog koji tek ispitivanjima treba svrstati u opasan, neopasan, ili inertan. Aplikativni softver za praćenje otpada, od nastajanja do trajnog zbrinjavanja, sa svim međufazama je operativan, ali je potrebno pojačati kontrolu operatera i povećati učešće javnosti u kreiranju i sprovođenju politika u ovoj podoblasti.\nTakozvani „Zero waste“ model koji već uveliko funkcioniše u jednom broju država, za sad je za Srbiju samo san, jer osim nesanitarnih deponija, na kojima se odležu razne vrste otpada i bez razvrstavanja, Srbiju opterećuje izuzetno veliki broj divljih deponija, odnosno divljih smetlišta. Hronična besparica u oblasti komunalnih poslova razlog je nedostajućih sanitarnih deponija i opreme, na kojima će se vršiti razvrstavanje, recikliranje, ponovno iskorišćavanje, kompostiranje i mnoge druge operacije koje se odnose na tretman različitih vrsta otpada.\nOva grana takođe je i velika šansa za zapošljavanje jer se na opštinskim i gradskim deponijama godišnje odloži reciklabilnog materijala za preko 100 miliona evra. Ovoj brojci takođe treba dodati oportunitetne troškove korišćenja zemljišta, jer bi se razvrstavanjem otpada i odlaganjem samo onoga što može da ide samo na deponiju za 4/5 smanjile zapremine otpada koje godišnje odlažemo, čime bi i zauzimanje prostora bilo daleko manje. Poseban problem jesu divlje deponije, kojih, prema izvorima ministarstva ima oko 4500, a u pojedinim glasilima objavljuju se i podaci o daleko većem broju, koji dostiže i 20.000 (što je ipak precenjen broj). U oblasti upravljanja otpadom, osim bolje kontrole operatera, potrebno je sprečiti zakonske promene po kojima bi se otpad mogao uvoziti kao energetska alternativa nekim industrijama.\nUpravljanje hemikalijama zakonski je veoma zahtevna oblast jer je potrebno usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU. Jedan značajan broj propisa je već donet, a za 2019. godinu očekuje se donošenje takođe velikog broja propisa iz ovog potpoglavlja. Vredno pohvale je i značajno podizanje kapaciteta Srbije u odnosu na prethodni period u Odeljenju za hemikalije Ministarstva za zaštitu životne sredine. Poseban napredak u ovom potpoglavlju ostvaren je izradom aplikativnog softvera za praćenje elektronske dostave podataka i njegovo korišćenje je već otpočelo. U daljem periodu preostalo je dalje usklađivanje propisa, ali i najvažnija komponenta svega, a to je sprovođenje donete zakonske regulative.\nZaštita od buke je potpoglavlje u kome je Srbija napravila izvesne, ali ne i dovoljne napretke. Mere zaštite od buke primenjuju se uglavnom samo na novijim saobraćajnicama najvišeg reda, autoputevima, dok je komunalna buka, pogotovo u većim aglomeracijama bez napretka. Sa stanovišta usklađivanja domaćeg zakonodavstva ostalo je još mnogo Zakona i podzakonskih akata koje treba doneti. Osim toga, potrebno je razvijanje i usvajanje jedinstvene metodologije za monitoring buke, kao i značajno dopunjavanje i osavremenjivanje sistema monitoringa.\nU oblasti šumarstva potrebne su korenite promene, jer Srbija spada u nedovoljno pošumljene države, a posebno je ugrožena Autonomna pokrajina Vojvodina, jer ima veliki broj opština sa pošumljenošću manjom od 5%. Manje od 43% šuma u Srbiji su državne šume, kojima gazduju JP „Srbijašume“, JP „Vojvodinašume“ i JP nacionalnih parkova, dok je preostalo u privatnom vlasništvu i značajno su lošijeg kvaliteta. Udruživanje privatnih šumovlasnika može popraviti trenutno stanje, ali taj proces sporo napreduje, pa je površina udruženih privatnih šuma u kojima se nivo gazdovanja podigao na viši nivo i dalje mali.\nBespravna seča je i dalje veoma ozbiljan problem, pa i pored velikog zalaganja šumsko-lovne inspekcije ova nedozvoljena aktivnost ne opada u potrebnom obimu. Uprava za šume svake godine raspisuje konkurse za pošumljavanje lokalnih samouprava, ali veoma zabrinjava podatak da se samo manji broj opština i gradova Srbije prijavljuje na konkurse za ova bespovratna sredstva.\nIako su neki od najvažnijih dokumenata u ovom potpoglavlju doneti, njihovo sprovođenje nije doživelo potreban stepen, jer u samoj šumarskoj struci nisu dovoljno analizirani, ni aktivirani. Kao grana, šumarstvo je sektorski u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, ali je tesno vezana za Ministarstvo za zaštitu životne sredine, zato se poboljšanje i produbljivanje saradnje, kao i formiranje nekih zajedničkih radnih tela ta dva Ministarstva nameće samo od sebe. Na taj način podigao bi se i kapacitet Srbije, pogotovo u oblasti skrininga u ovom potpoglavlju\nZaštita prirode, kao posebno potpoglavlje zaslužuje posebnu pažnju, jer su sami procesi proglašavanja zaštite nad prirodnim vrednostima izložene nepotrebno velikom administriranju, ali u određenim slučajevima čak i osporavanju prirodnih vrednosti od strane lokalnih samouprava. To je samo jedan od više razloga zašto Srbija ima samo oko 7% teritorije pod nekom vrstom zaštite prirodnih vrednosti u odnosu na države članice EU. U ovoj oblasti nalazi se i najveći set problema koji se hitno moraju rešavati, jer jednom uništene prirodne vrednosti nikada se ne mogu obnoviti i vratiti u prethodno stanje.\nProblematika koja je posebno izražena na već zaštićenim područjima u najvećoj meri ogleda se u, gotovo redovnoj nedoslednosti sprovođenja zakonske regulative iz oblasti zaštite prirode, zaštite životne sredine i biodiverziteta. Jedan od najvećih problema je u već spomenutim mini hidroelektranama, koje usled „energetskog buma“ niču kao pečurke u predelima sa najvrednijim prirodnim vrednostima. Nacionalni park „Kopaonik“ već je pretrpeo veliku devastaciju prirode, a na udaru su Golija, Stara planina, Vlasina i mnoge drugi planinski dragulji Srbije. Nepoštovanje, ili „zaobilaženje“ zakonske procedure uzelo je toliko maha, da čak ni najočiglednija kršenja Zakona ne podležu sankcionisanju, a razlozi su u najvećoj meri velika neusklađenost zakonskih akata sa Zakonom o zaštiti prirode i drugim Zakonima koji uređuju oblasti biodiverziteta i životne sredine. Iako svrstane u „zelene“ obnovljive izvore energije, proizvodnja iz MHE je sve samo ne zelena, jer je energetski izuzetno malih kapaciteta, a uticaji na prirodu, životnu sredinu, predeone vrednosti i lokalno stanovništvo su izrazito negativni.\nOno što je po svim Zakonima nedozvoljeno, ponovo se i učestalo javlja, a to je paljenje žetvenih ostataka, zbog čega strada ne samo biodiverzitet na njivama, nego i okolna zaštićena prirodna dobra. Primer za to je prošlogodišnje stradanje Carske bare, Okanj bare, Rusande itd., a krivci za to retko se pronalaze. Spaljena površina ne predstavlja dovoljan okvir za krivično gonjenje, nego tek sam čin paljenja. Naime, spaljene njive uvek je „neko drugi zapalio“.\nNezakonit lov divljači, a posebno ptica ponovo je dospeo u žižu javnosti, ali se s pravom postavlja pitanje kolike su uopšte razmere ovakvih zločina prema prirodi i biodiverzitetu. Procene su da više od 60.000 prepelica strada u nedozvoljenom lovu, a nadležni organi otkrili su blizu 700 zabranjenih elektronskih vabilica za lov na prepelice. Biodiverzitet, a posebno opet ptičiji svet, strada i od neodgovornog, a često i nedozvoljenog tretiranja zemljišta herbicidima. Primera za to, na žalost je previše,a najčešći „krivac“ je furadan. Pravi krivci za trovanje ptica najčešće ne budu pronađeni, a i kad se to desi, sankcije nisu ni blizu primerene načinjenoj šteti.\nKlimatske promene su potpoglavlje u kome nisu napravljeni veliki pomaci, a neke započete aktivnosti neobjašnjivo su zaustavljene. Zakon o klimatskim promenama, iako je u obliku Nacrta već prošao javnu raspravu iz nekog neobjašnjivog razloga i dalje čeka donošenje. Upravo ovakva „kočenja“ jesu razlog za zaustavljanje i nekih drugih aktivnosti, jer su zavisne od donetih propisa. Ovo potpoglavlje u mnogome se oslanja i na druge sektore, pogotovo na energetiku i poljoprivredu, jer su uticaji na klimatske promene upravo u tim sektorima najveći. Sektor energetike i dalje se zasniva na fosilnim gorivima, a jedini pomak je u oblasti podsticaja za takozvane „zelene energije“. Međutim, i u toj oblasti ima podjednako pozitivnih, koliko i negativnih efekata po prirodu uopšte.\nU ovom potpoglavlju neophodno je značajno ubrzavanje i hitno dovršavanje započetih poslova donošenja zakonskih okvira, sa imperativom na hitnost donošenja Zakona o klimatskim promenama i podzakonskih akata u vezi sa njim. Takođe, potrebna je i revizija donetih propisa o gasovima staklene bašte, kao i osiguravanje javnosti Nacionalnog inventara gasova staklene bašte. Ono što je od presudnog značaja jeste podizanje kapaciteta Srbije u oblasti klimatskih promena i strateško povećanje rezilijentnosti zajednice na klimatske promene.\nTeme: Zelena strankaživotna sredinazaštita životne sredinePoglavlje 27\nUspešno je održana još jedna tribina podrške zakonu „Roditelj-negovatelj” u[...]\nJoš jedna beogradska opština uz Zelene\nJuče, dana 31.10.2017., otvoren je još jedan opštinski odbor Zelene[...]


Radnici “Želvoza” u protestnoj šetnji – Semendria\nŠtrajkački odbor smederevskog “Želvoza” najavio je za danas protestnu šetnju gradskim ulicama, u pokušaju da skrene pažnju javnosti na veoma tešku situaciju u fabrici koja zapošljava 1.450 radnika.\nPredstavnici dva reprezentativna, od ukupno četiri sindikata u fabrici, u sredu su napustili pregovore s predstavnikom većinskog vlasnika Kornelom Negrecom i počeli potpisivanje inicijative za raskid kupoprodajnog ugovora.\nPredsednik Samostalnog sindikata u “Želvozu” Slavoljub Trifunović izjavio je da su radnici napustili sastanak jer su hteli da pričaju na temu štrajkačkih zahteva, dok je Negrec želeo razgovor o proizvodnim problemima i finansijskoj situaciji.\n“Takođe je pozvao i predstavnike druga dva sindikata koji nisu u štrajku, i to u trenutku kada fabrika ne radi. Nemamo vremena za priče”, rekao je Trifunović. On je dodao da “fabrika faktički ne funkcioniše, pošto su u štrajku varioci, strugari, i ostali proizvodni radnici”. “Radnici su počeli da potpisuju inicijativu za raskid kupoprodajnog ugovora, u slučaju da kupac ne ispuni obaveze po osnovu kupoprodajnog ugovora”, kazao je Trifunović.\nPrema njegovim rečima, potpisivanje će trajati do 24. marta, koji je kao dopunski rok postavila Agencija za privatizaciju za izvršenje kupoprodajnih obaveza.\nTrifunović je najavio okupljanje nezadovoljnih radnika ispred glavne kapije, kada će biti nastavljeno potpisivanje inicijative, a za po podne je planirana protestna šetnja. Štrajk je počeo 28. februara, a najvažniji zahtevi se odnose na isplatu zarada od novembra prošle godine i povezivanje radnog staža od 2005. do 2009. godine.\n« Vojvođanska banka\nKomunalnu usluge skuplje i za četvrtinu »


Početna/Microsoft/Kompanija Microsoft među dobitnicima zahvalnice Ministarstva kulture i informisanja\nDigitalizacija kulturnog nasleđa za povećanje vidljivosti i dostupnost kulturne baštine korisnicima\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević potpisao je u atrijumu Narodnog muzeja Pravilnik o bližim uslovima za digitalizaciju kulturnog nasleđa, čime su ustanove kulture u Srbiji dobile jasna uputstva kako da se kulturno nasleđe sačuva u digitalnom obliku i da bude dostupno građanima.\n„Pravilnikom o bližim uslovima za digitalizaciju kulturnog nasleđa se uređuju se zadaci, poslovi, standardi i procesi digitalizacije kulturnog nasleđa odnosno pokretnih i nepokretnih kulturnih dobara, nematerijalnog kulturnog nasleđa i dobara koji uživaju prethodnu zaštitu“ objasnio je ministar. Prema njegovim rečima, to se odnosi i na vođenje dokumentacije, zaštitu, digitalnu restauraciju, predstavljenje i ponovnu upotrebu digitalnih objekata.\nMinistar Vukosavljević uručio je nagrade i zahvalnice za pomoć i podršku u sprovođenju procesa digitalizacije u toj oblasti državnim organima, ustanovama, kompanijama i pojedincima. Kompanija Microsoft dobila je zahvalnicu zbog podrške i pomoći digitalizaciji, a nagradu je primio generalni direktor kompanije u Srbiji, Željko Vujinović.\nU saradnji sa Ministarstvom kulture i informisanja, Microsoft je u Srbiji započeo rad na projektima digitalizacije postojeće bogate kulturne građe, razvoja novih umetničkih projekata, sa ciljem pospešivanja vidljivosti i promocije naše kulturne baštine širom sveta.\nMeđu dobitnicima nagrada su državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, savetnica premijerke Srbije Svetlana Jovanović i predstavnik vladine Kancelarije za IT i E-upravu Mihailo Jovanović, zatim kompanija Telekom Srbija, ali i Narodni muzej, Istorijski muzej, Muzej Vojvodine, Jugoslovenska kinoteka, Arhiv Srbije, Republički zavod za zaštitu spomenika kulture, Narodna biblioteka Srbije, Galerija matice Srpske i Vikimedija.\n“Mi smo kao Ministarstvo kulture i informisanja, naravno u punoj saradnji sa našim ustanovama kulture i Ministarstvom za telekomunikacije Vlade Srbije i mnogim pojedincima, uspeli da dođemo do ovoliko velikog iskoraka, koji je samo jedna od faza u procesu digitalizacije“, zaključio je Vukosavljević.\nPomoćnik ministra za razvoj digitalne istraživačke infrastrukture Dejan Masliković napomenuo je da su prethodne dve godine obeležile razvoj informacionih sistema u zavodima i arhivima, kao i migracije postojećih baza, obuke i unapređenje Jedinstvenog informacionog sistema u muzejima.\n„Očekujemo da će se do kraja ove i početkom sledeće godine Arhivski informacioni sistem – ARHIS, biti implementiran u svih 36 arhiva u Srbiji“, rekao je Masliković.\nMinistarstvo kulture i informisanja nastaviće proces digitalizacije u službi zaštite kulturnog nasleđa kroz nadogradnju Jedinstvenog informacionog sistema za muzeje u oblasti arheološke terenske dokumentacije, povezivanje baze spomenika kulture sa geografskim informacionim sistemom i stvaranjem preduslova za digitalizaciju pokretnog kulturnog nasleđa u galerijama, najavio je pomoćnik ministra za digitalizaciju.\nMicrosoft Srbija Ministarstvo kulture i informisanja zahvalnica


Svečano otvaranje manifestacije "Dani Srpske u Srbiji"\nUživo na ATV-u od 20.10\nTokom sedmodnevne manifestacije "Dani Republike Srpske u Srbiji", koja će večeras biti otvorena u Beogradu, biće predstavljene naučne, kulturne i umjetničke institucije iz svih dijelova Srpske, a nastupiće i samostalni umjetnici, glumci i književnici.\nManifestaciju bi u 20.00 časova u Narodnom pozorištu u Beogradu trebalo da otvori srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, saopšteno je iz Predstavništva Srpske u Beogradu, koje je organizator.\nNakon pozdravne riječi šefa Predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlađena Cicovića, poruku Njegove svetosti patrijarha srpskog Irineja prenijeće Njegovo preosveštenstvo vikarni episkop remezijanski Stefan.\nOčekuje se da će svečanom otvaranju prisustvovati najviši zvaničnici Srbije i Srpske, predstavnici Srpske pravoslavne crkve, članovi diplomatskog kora, članovi Srpske akademije nauka i umetnosti i Akademije nauka i umjetnosti Republike Srpske, generali vojske i policije, istaknuti umjetnici, naučnici, sportisti.\nU umjetničkom dijelu programa na svečanom otvaranju biće izveden muzičko-dramski program "Pohvala srpskoj zemlji, srpskom narodu i srpskom jeziku", po scenariju Milovana Vitezovića i u režiji Dragana Elčića, uz učešće glumaca, muzičara i igrača iz Republike Srpske i Srbije.\nOva manifestacija, koja građanima Srbije svake godine kroz zanimljive programe predstavi kulturu, umjetnost, nauku, prosvjetu i privredu Republike Srpske, ove godine će imati 24 programa u više od 30 izvođenja u 21 gradu i opštini u Srbiji - od Subotice do Vranja, od Užica do Vršca.\nPrenos svečanog otvaranja možete pratiti na Alternativnoj televiziji i ATV portalu od 20 časova i 10 minuta.\n"Dani Srpske u Srbiji" najčvršći most koji spaja Srpsku i Srbiju\n"Dani Srpske u Srbiji": Turistička, privredna i kulturna ponuda Srpske\nVučić: Došlo vrijeme srpskog jedinstva\n518 glasova 16%\n833 glasova 25%


Detaljno razrađen i pokrenut odmah nakon što je kosovski predsednik Hašim Tači obznanio ideju o "korekciji granica", taj plan ima samo jedan cilj - potpuno preuzimanje srpskog dela grada - i administrativno i faktičko. Na drugom nivou, to je i svojevrsna poruka Srbima koji tamo žive.\nNekoliko je koraka koje su Albanci povukli u poslednjih šest meseci, a koji nedvosmisleno pokazuju da se uveliko odvija pokušaj ukidanja severnog dela grada nad kojim oduvek Srbi imaju kontrolu. U konačnici, prema ideji albanskih lidera, Kosovska Mitrovica bi trebalo da bude jedna celina, sa Albancem kao gradonačelnikom na čelu, a čitav prostor, pod dirigentskom palicom takozvanog gospodara Kosova, aktulenog predsednika kosovske skupštine Kadrija Veseljija, da pretrpi i značajne fizičke promene kroz sprovođenje takozvanog projekta Nova Mitrovica. Srbi iz Kosovske Mitrovice ostali bi praktično "opkoljeni" u tom najnovnijem albanskom projektu.\nU prvom koraku, kada je Tači javno izgovorio da je njegov cilj korekcija granica i kada su otvorene priče o podeli, ostalo je nejasno da li ta ideja uključuje sve četiri opštine sa srpskom većinom na severu Kosova (Zvečan, Zubin Potok, Leposavić, severna Mitrovica). Niko, ni u Prištini, ni u Beogradu gde se takođe pominjalo takozvano razgraničenje nije otvoreno govorio o statusu Kosovske Mitrovice, grada podeljenog po etničkoj lini na južni i severni deo prirodnom linijom razgraničenja - rekom Ibar.\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić i donedavni gradonačelnik severnog dela Kosovske Mitrovice, rekao je da deklaracija o ujedinjenju dva dela Mitrovice koju je donela opština južna Mitrovica nema nikakvu pravnu osnovu. Ni Albanci nisu podržali Bahtirija, ili su se samo pravili nevešti. Portparol prištinskih institucija Donjeti Gaši rekao je tada da prištinske institucije ne znaju ništa zvanično o inicijativi Bahtirija. I u AKR, stranci šefa kosovske diplomatije Bedžeta Pacolija, kojoj pripada Bahtiri, rekli su da je reč "o individualnoj inicijativi". Takva odluka, cenili su stručnjaci, nezakonita je jer nije u nadležnosti jedne opštine.\n- U ime građana, u ime onih koji ne mogu da se vrate u svoje domove, ali i u ime onih Srba koji su nezadovoljnni paralelnim srpskim institucijama. Peticiju su, dakle, podržali i Srbi. Zahtevam da se ova peticija usmeri prema nadležnim institucijama i da se odluka o statusu jedinstvenog grada, bez nacionalnih razlika, donese što pre - poručio je Bahtiri govoreći o peticiji koju je potpisalo 16.000 građana.\nZanimljivo je da Bahtiri ističe kako među potpisnicima praktičnog "brisanja" severne Mitrovice ima i Srba.\nTači je, ovih dana boraveći u Davosu napisao na Fejsbuku da se sastao sa Bahtirijem, te da su zaključili da su "građani rekli svoju reč", takođe referišući o peticiji. Poručio je i da je sada vreme da "deluju institucije, vlada, skupština i predsednik", čime je faktički taj zadatak preuzeo na sebe, a Priština pre Beograda objavila svoje planove sa Mitrovicom: žele celu za sebe.\nPlan gosodara Kosova\nKruna ove agresivne ideje trebalo bi da bude takozvani projekat Nova Mitrovica, koji je uoči čitavog procesa obznanio upravo Veselji. Kontroverzni predsednik kosovske skupštine predstavio je nedavno plan za "velike investicije" u okolini Kosovske Mitorovice. Gradnja višespratnica, parkova i škola, uređenje korita reke, obnova stadiona... Međutim, plan odrazumeva radove i sa leve i desne obale Ibra. Drugačije rečeno, prostire se na teritoriju severa Kosova.\nI u Beogradu su ovu njegovu inicijativu brzo prozreli. Kako je tada za "Blic" rekao ministar spoljnih poslova Ivica Dačić pričom o investicijama Albanaca u Kosovsku Mitrovicu Priština pokušava da ostvari prodor na sever Kosova.\n- To nije moguće dok se ne reši pitanje Zajednice srpskih opština, naveo je tada Dačić.\nStefan Surlić, asistent na FPN\n- Tači podržava ideju o ujedinjenju Mitrovice iz dva razloga. Prvo, da uoči nastavka pregovora afirmiše temu koja će potisnuti domaće nezadovoljstvo eventualnim ukidanjem taksi. Drugo, da ponovo oživi predlog razgraničenja u kome po njegovoj zamisli Mitrovica i Gazivode ostaju na Kosovu, dok bi ostatak severa potpao pod kontrolu Srbije - kaže Surlić.\nSurlić dodaje i da ujedinjenje Mitrovice znači potpuno odustajanje od formiranja Zajednice srpskih opština, ali i korak dalje - umanjivanje dosadašnje autonomije koju Srbi uživaju u skladu sa Ahtisarijevim planom i važećim zakonima Prištine.\nTačan zahtev koji je Bahtiri izneo, zapravo i zvuči pomalo lično, kao što su mu u prvom momentu zamerili iz vrha tzv Kosova. Naime, sve je počelo kada je on na svom Fejsbuk profilu napisao: "Vreme je da ispravimo greške i da povratimo severni deo grada a da ja budem gradonačelnik 'ujedinjene' Mitrovice."\n"Ja da budem gradonačelnik", u toj rečenici zvučnije je od ideje o ujedinjenju, te je bilo lako podsmehnuti se i odbaciti inicijativu.\nIpak, sada postaje jasnije da je, sasvim moguće, to i bio dugoročan plan kosovskih zvaničnika: plasirati ideju tako da joj se ne prida previše značaja, ali istovremeno "ubaciti crva".


Konsultativni sastanak sa nevladinim organizacijama o funkcionisanju Saveta za praćenje primene preporuka mehanizama Ujedinjenih Nacija za ljudska prava održan je 23. Oktobra u prostorijama Mreže Odbora CHRIS u Nišu. Savet za praćenje primene preporuka mehanizama Ujedinjenih Naciija za ljudska prava je konstituisan 27. Marta 2015 godine. U tom trenutku je Srbija imala 367 preporuka koje su uputili […]\nMILENA MILOŠEVIĆ, Portal Mediareform, 9. OKTOBRA 2017. Dan nakon petooktobarske revolucije – 6. oktobar 2000, umesto simbola promena, danas je za mnoge samo simbol „nedovršene revolucije“. Od kako je sa vlasti smenjen Slobodan Milošević, očekivana demokratizacija zemlje nije se dogodila. Svake godine 5. oktobra građani, mediji, civilni sektor i političke stranke govore o političkim promenama od pre […]\nMreža odbora za ljudska prava u Srbiji CHRIS u okviru aktivnosti obeležavanja 10. Decembra Međunarodnog dana ljudskih prava, organizovala je 12 decembra 2014 godine u Niškom kuluturnom centru projekciju dokumentarnog filma o Šabanu Bajramoviću i tribinu „POD ISTIM KROVOM – TELO JEKH KHER“. Prva javna projekcija dokumentarnog filma o Šabanu Bajramoviću koju je Mreže CHRIS […]


Paunović i Zelenović na tribini u Kragujevcu – Promene dolaze borbom i akcijom, a ne samo protestom | Info centrala\nNaslovna Politika Paunović i Zelenović na tribini u Kragujevcu – Promene dolaze borbom i...\nPredsednik opštine Paraćin, Saša Paunović i gradonačelnik Šapca, Nebojša Zelenović učestvovali su na tribini u Kragujevcu. Paunović je rekao da ne očekuje da će se promene u Srbiji desiti posle jednog velikog protesta, nego da je reč o procesu koji zahteva dosta odlučne borbe.\n„Da bi došlo do promena sve te ljude treba organizovati u jednu veliku organizaciju koja će biti solidarna i imati zajednički cilj, jasno vođstvo, jasnu ideju šta treba učiniti i koja će sprovesti promene. Do njih se dolazi borbom i akcijom, a ne samo protestom“ rekao je Paunović.\n„Ako imamo REM koji 15 dana radi pošteno svoj posao, daje i oduzima licence odnosno frekvencije, kažnjava one koji ne poštuju zakon, kad imamo pošten REM, Vučić ne može da sastavi mesec dana vlasti. Jer, onda Radio televizija Srbije(RTS) izveštava pošteno, Pink izveštava pošteno, rekao je Zelenović, na javnoj tribini “ Kragujevac slobodno“, govoreći zašto je fokus na REM-u.\n„Mi smo ti koji ističu zahteve, koji njega teraju da nešto uradi, a evo Vučić sad pokušava da na svakojake načine tu stvar obesmisli, naveo je Zelenović.\n„Cilj je da se probudi energija kod ljudi koji su spremni da daju svoj doprinos da se situacija promeni. To ne može tako što ćete tvitovati ili preko fejsbuka, mora da se pokaže nekakva građanska aktivacija, ocenio je Zelenović.\nPrethodni tekstPALMA: MINISTAR NEDIMOVIĆ OBEĆAO POMOĆ PČELARIMA\nSledeći tekstSportsko veče za decu i odrasle i humanitarna akcija za Kalinu


Beta 7. oktobra 2020. 13:45\nSrbija „umire u tišini, mi nestajemo“ – izjavio je danas na konferenciji za novinare redovni član SANU Dušan Teodorović.\nNajavio je inicijalnu sednicu „Skupštine Slobodne Srbije“ u Medija centru u Beogradu u subotu, 10. oktobra u 15.00 sati, kao i potom, u 18.00, kod Filozofskog fakulteta, prvo protestno okupljanje gradjana i članova „Skupštine Slobodne Srbije“ na skupu nazvanom „Sloboda za sve“.\nTeodorović je rekao da je stanovništvo Srbije staro – 50 procenata gradjana ima više od 43 godine, a stopa rasta stanovništa je negativna – minus 0,5 procenata.\n„Još strašnije deluju podaci Ujedinjenih nacija: broj rodjenih beba na 1.000 stanovnika u Srbiji je na 206. mestu od 226 zemalja“, a po broju umrlih na 1.000 stanovnika, „Srbija se nalazi na osmom mestu – zbog toga sam rekao da Srbija umire u tišini“, rekao je Teodorović.\nIstovremeno se, kazao je, dešava proces sloma obrazovanja, kulture, nauke, prosvete u Srbiji. Naveo je da stotine hiljada stanovnika imaju lažne diplome.\nOdgovornost da se to promeni je i na mislećim ljudima, podvukao je on.\nNa konferenciji su govorili i drugi iz Inicijalnog odbora „Skupštine Slobodne Srbije“ medju kojima profesorka Biološkog fakulteta Biljana Stojković.\nOna je rekla da je ta organizacija formirana jer „gradjani nemaju državu i ona ne služi da im obezbedi dostojanstven život“.\n„Mi živimo od danas do sutra, nas su pokrali, mi smo izgubili svako pravo“, rekla je ona.\nDodala je da je „država neprijateljska prema svojim gradjanima“, i da u njoj nema nezavisnih institucija, ali ima autokratije.\nPenzionisani profesor Fakulteta političkih nauka, Čedomir Čupić, rekao je da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić „samovoljno uspostavio piramidu uzurpacija, na čijem vrhu se nalazi on“.\n“ ‘Skupština Slobodne Srbije’ radiće aktivno na razbijanju straha gradjana, pre svega zbog gubitka posla, a radiće na izlasku iz ravnodušnosti“, rekao je Čupić.\nNaveo je da članovi te organizacije „nemaju ambiciju da postanu politička stranka, nego da se izbore za to da svaka vlast mora da prihvati kritiku i da svaka vlast mora da bude žestoko kontrolisana“.\nPredsednik gradjanskog Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti, Savo Manojlović, istakao je da će „Skupština Slobodne Srbije“ štititi pravo svakog gradjanina i da će biti na svakom mestu gde su prava ugrožena.\nOn je pozvao gradjane da se okupe i da se pridruže bez obzira na razlike u političkim mišljenjima jer je „ovo borba za osnovne slobode“ i pozvao ih da dodju na protest u subotu.\nNa skupu je bio i epidemiolog Predrag Kon, član Krznog štaba Vlade Srbije za suzbijanje epidemije korona virusa.


Vaga dnevni horoskop za 27.1.2021.. | Svet Plus\nDanas ce vaša intuicija biti na vrhuncu, što ce vam omoguciti da budete više u kontaktu sa okolinom i osecanjima drugih. Kao rezultat toga vaša komunikacija ce biti jasna i otvorena. Verovatno cete se još više zbližiti sa dragim osobama, pogotovo sa vašim partnerom. Nemojte ocekivati da sve bude pozitivno. Neko drugi ima svoje probleme, dajte im do znanja da ih razumete.


Medicinari Doma zdravlja u Tutinu ostali bez posla: Direktor odbio da potpiše produžetak angažovanja 24 zdravstvena radnika • Sandzaklive\nMedicinari Doma zdravlja u Tutinu ostali bez posla: Direktor odbio da potpiše produžetak angažovanja 24 zdravstvena radnika\nNekoliko zdravstvenih radnika Doma zdravlja u Tutinu obratilo se javnosti i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću zbog, kako su naveli, “ugrožavanja javnog zdravlja građana opštine Tutin”.\nOni su u pismu naveli da sistem javnog zdravlja otežano funkcioniše “zbog ličnog interesa i samovolje” direktora Doma zdravlja dr Kemala Ćorovića i “neukosti” pravne službe Doma zdravlja u Tutinu.\nDR KEMAL ĆOROVIĆFOTO: ZORANA JEVTIĆ\nZdravstveni radnici u pismu navode da je dr Ćorović ostavio bez posla i egzistencijalno ugrozio 24 medicinska radnika u pomenutom Domu zdravlja, koji su bili angažovani projektom Opštine Tutin “Funkcionisanje ustanova primarne zdravstvene zaštite”.\nU pitanju su četiri lekara i po deset medicinskih sestara i pomoćnih medicinskih radnika.\nMedicinski radnici su podsetili da su navedenim projektom više puta bili angažovani po svim linijama rada u kovid ambulanti i ostalim ambulantama, naročito u periodu složene epidemiološke situacije u opštini Tutin, koja još uvek traje i odnosi žrtve.\nPISMO MEDICINARA IZ TUTINA PREDSEDNIKU ALEKSANDRU VUČIĆUFOTO: PRIVATNA ARHIVA\nRadnici dalje navode da je direktor Ćorović, uz konsultacije sa pravnom službom Doma zdravlja, odbio da potpiše produžetak angažovanja 24 medicinska radnika u okviru pomenutog projekta, stavljajući lični interes iznad opšteg – zdravstvena zaštita građana Tutina, unapređenje pružanja zdrastvenih usluga desetkovanog medicinskog kadra u složenoj epidemiološkoj situaciji.\nNa kraju, zdravstveni radnici u pismu podsećaju da je sredstva za realizaciju pomenutog projekta obezbedila Opština Tutin i istovremeno mole predsednika Srbije da preko nadležnih institucija utiče da se građanima Tutina obezbedi prekopotreban zdravstveni kadar.\nDirektoru Ćoroviću pismom se obratio i Sindikat lekara i farmaceuta Srbije, koji navodi da potreba za angažovanjem zdravstvenih radnika itekako postoji kao i da se ovim projektom omogućava pružanje zdravstvene zaštite i potpomaže desetkovani zdravstveni kadar.\nSindikat je zatražio da direktor “bez odlaganja” postupi po predmetu i obezbedi preko potrebni zdrastveni kadar.\nPISMO SINDIKATA LEKARA I FARMACEUTA SRBIJE DIREKTORU KEMALU ĆOROVIĆUFOTO: PRIVATNA ARHIVA\nReagovala je i Opština Tutin koja je u dopisu Domu zdravlja navela da su rebalansom budžeta “predviđena sredstva” za nastavak finansiranja projekta Funkcionisanje ustanova primarne zdravstvene zaštite, i podsetila da je na godišnjem nivou predviđeno preko 16 miliona dinara.\nOBAVEŠTENJE OPŠTINE TUTIN DOMU ZDRAVLJAFOTO: PRIVATNA ARHIVA\nOštećeni medicinski radnici nadaju se da će problem uskoro biti rešen i da će se ovih dana vratiti na posao.\nSve više zaražene djece u novopazarskom kraju (VIDEO)\nSve je više zaražene dece u novopazarskom kraju, u kom je jutros veoma teška epidemiološka situacija. Iz Tutina…\nNekoliko desetina protivnika uvođenja kovid propusnica i večeras se okupilo ispred zgrade u kojoj se nalazi stan Branislava…\nNovopazarci najčešće biraju Fajzer, u septembru vakcinalni bum\nVeliki broj pozitivnih na krona virus ukazuje da je epidemiološka situacija i dalje nestabilna i nesigurna, zbog čega,…\nKon : Insistiraćemo na desetodnevnom zatvaranju i važenju kovid propusnica 24 sata\nSednica Kriznog štaba biće održana danas u 15 časova i 30 minuta. Epidemiolog Gradskog zavoda za javno zdravlje…


SAD: Sledi rat na tržištu striming usluga - Advertiser Serbia\nS ovim u veziMedijiSADtelevizijaTV\nDok je većina Amerikanaca odahnula jer se vraćaju uobičajenim aktivnostima izvan kuće nakon pandemije kovid-19, povratak u stvarnost ne raduje toliko industriju video striminga, kojoj tek sada zaista predstoji tržišni rat za korisnike.\nZbog stotina miliona ljudi koje je korona „zatočila“ kod kuće, industrija video striminga je bila jedan od najvećih dobitnika za vreme pandemije, sa snažnim rastom broja pretplatnika za korišćenje njenih servisa, piše CNBC.\nComcast NBCUniversal, ViacomCBS, WarnerMedia u vlasništvu AT&T-a i Discovery su kompanije koje su upravo tokom pandemije pokrenule usluge video striminga.\nAmerikanci su samo u četvrtom kvartalu 2020. godine potrošili 44 posto više vremena na strimovanje video snimaka nego godinu dana ranije, prema rezultatima istraživanja firme Conviva.\nSada u stvari tek počinje rat među akterima na ovom tržištu, u kojem medijske i tehnološke kompanije moraju da pokažu investitorima da mogu da povećaju broj pretplatnika striminga u uslovima kada više ne važi epidemiološka mera #ostanikodkuće.\nNije lako predvideti ko su potencijalni dobitnici, a ko gubitnici u striming ratu, ali bi neka procena mogla da se izvuče na bazi podataka o tome koliki broj pretplatnika i prosečan prihod po korisniku (ARPU) ima svaka od njih, mada pojedine ne otkrivaju te podatke, za šta verovatno postoji razlog.\nCNBC je napravio pregled pozicija koje trenutno zauzimaju igrači na striming tržištu, a na osnovu pokazatelja iz najnovijih kvartalnih izveštaja o dobiti svake kompanije.\nNetflix ima ukupno 208 miliona pretplatnika, od kojih su 74,4 miliona korisnici iz SAD i Kanade, i beleži prosečan prihod po korisniku u iznosu od 14,25 dolara mesečno.\nKompanija Disney+ (uključujući Hotstar) ima 103,6 miliona pretplatnika, a zarađuje 3,99 dolara po korisniku globalno. Njen ogranak Hulu SVOD ima 37,8 miliona pretplatnika i prosečan prihod po korisniku od 12,08 dolara, pri čemu je na Hulu SVOD tTV prenose uživo pretplaćeno 3,8 miliona ljudi, uz ARPU od 81,83 dolara po korisniku.\nDisney kanal ESPN+ ima 13,8 miliona pretplatnika, i prosečan prihod po pretplatniku od 4,55 dolara.\nKanali HBO i HBO Mav, u vlasništvu WarnerMedia, privukli su 63,9 miliona pretplatnika širom sveta, od čega 44,2 miliona u SAD, dok njihov ARPU iznosi 11,72 dolara mesečno.\nAmazon prime video beleži više od 200 miliona pretplatnika u svetu, od kojih je čak 175 miliona „strimovalo emisije i filmove u proteklih godinu dana“. Pretplata na Prime iznosi 12,99 dolara mesečno, a godišnja 119 dolara.\nNBCUniversal, inače matična kompanija TV stanice CNBC, nije naročito transparentna kada je reč o prihodu po pretplatniku koje ostvaruje njen striming servis Peacock, za koji se registrovalo 42 miliona američkih gledalaca.\nWall Street Journal je prošle nedelje izvestio da manje od 10 miliona ljudi plaća Peacock – bilo da je reči o pretplati od 4,99 dolara za kanal na kojem se emituju i reklame ili za onaj bez reklama za koji je naknada 9,99 dolara.\nViacomCBS CBS ima 36 miliona globalnih pretplatnika, koji obuhvataju korisnike njenih striming servisa Paramount+, Show Time, Noggin, BET+ i druge. Takođe, beleži u proseku 50 miliona korisnika mesečno na svojoj Pluto televiziji, širom sveta. Podatak o ARPU međutim nije poznat.\nMedisjka kuća Discovery ukupno ima 15 miliona pretplatnika na sve striming proizvode i 13 miliona pretplatnika na Discovery+. Sveukupno, ostvaruje prihod po korisniku od oko 7,0 dolara mesečno, pri čemu ARPU za Discovery+, na kom emituje i reklame, iznosi više od 10 dolara mesečno.\nCNBC zaključuje ovaj pregled konstatacijom da titula za najmanju trasparentnost ide u ruke američkog tehnološkog diva Apple, jer nije objavio gotovo ništa o svom servisu Apple TV+ još od pokretanja te usluge u novembru 2019.\nApple je godinu dana omogućio besplatno korišćenje kanala Apple TV+, nakon čega je tu mogućnost produžio, ali s obzirom na to da se ova privilegija završava, korisnici će morati da odluče da li žele da troše 4,99 dolara mesečno na Apple striming servis, navodi američka TV stanica CNBC.


Blinken i Stoltenberg: Treba ojačati istočni krak NATO - Ukrajina - Rusija konflikt\nFoto: Tanjug/AP/Arhiva | (UŽIVO) Zelenski: Sastanak sa Putinom neophodan\nAgencije 22.03.2022 07:07 22:31\n22.31 - Blinken i Stoltenberg: Treba ojačati istočni krak NATO\nDržavni sekretar SAD Entoni Blinken razgovarao je danas sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom o aktuelnim naporima da se utvrdi istočni krak NATO, rekao je portparol Stejt departmenta Ned Prajs.\nBlinken je ponovio da postoji potreba za snažnim i ujedinjenim transatlantskim odgovorom ruskoj vladi u ratu protiv Ukrajine i pozdravio rad na jačanju odbrane NATO.\nDržavni sekretar SAD je ponovio da Amerika čvrsto podržava ukrajinski suverenitet i teritorijalni integritet uslijed, kako je naveo, "brutalnog rata koji je izabrao predsjednik Putin".\nNjih dvojica su takođe razgovarali o značaju humanitarne i bezbjednosne pomoći koje članice NATO pružaju Ukrajini, rekao je Prajs u saopštenju Stejt departmenta.\n21.36 - Porošenko: Džonson da ne poredi Bregzit i rat u Ukrajini\nBivši predsjednik Ukrajine Petro Porošenko reagovao je danas nakon što je prethodno premijer Velike Britanije Boris Džonson uporedio rat u Ukrajini i Bregzit.\n"Koliko je Britanaca poginulo zbog Bregzita? Nijedan. Zamolio bih Džonsona da ne upoređuje ukrajinski otpor sa Bregzitom", kazao je Porošenko za Aj-Ti-Vi njuz, a prenio "Gardijan".\nPrethodno je, kako navodi londonski list, Džonson izazvao veliko nezadovoljstvo među političkim liderima u Evropi, a u domovini i bes političkih protivnika, nakon što je uporedio otpor ukrajinskog naroda ruskom napadu sa odlukom Britanije da napusti Evropsku uniju.\n20.55 - Mizincev: Kijev ignoriše humanitarne koridore ka Rusiji\nUkrajinske vlasti ignorišu humanitarne koridore za povlačenje civila prema Rusiji, izjavio je danas šef Nacionalnog centra za kontrolu odbrane Ruske Federacije general-pukovnik Mihail Mizincev.\n"Danas od 10.00, ruska strana je ponovo otvorila humanitarne koridore na pravcu Kijev, Černigov, Sumi i Harkov, jedan humanitarni koridor prema Ruskoj Federaciji i još jedan, preko teritorija koje kontrolišu kijevske vlasti prema zapadnoj granice Ukrajine. Zvanični Kijev se ponovo nije dogovorio ni o jednom koridoru prema Rusiji", rekao je Mizincev, a prenijela agencija RIA Novosti.\nPrema njegovim riječima, ukrajinske vlasti su dodatno najavile još četiri rute u pravcu Zaporožja, "cinično ignorišući humanitarne koridore ka Ruskoj Federaciji".\n20.32 - Zelenski će virtuelno učestvovati na samitu NATO u Briselu\nUkrajinski predsjednik Volodimir Zelenski učestvovaće virtuelno na samitu NATO u četvrtak kako bi razgovarao o ratu sa Rusijom, ali tačni detalji još nisu precizirani, objavila je danas agencija Interfaks Ukrajina citirajući portparola Zelenskog.\nPortparol Sergij Nikiforov rekao je da će Zelenski imati video obraćanje na samitu, ali i da bi mogao da učestvuje i u diskusiji, prenio je Rojters.\n20.23 - Saliven: Bajden sa saveznicima o novim sankcijama\nSavjetnik za nacionalnu bezbjednost američkog predsjednika Džejk Saliven izjavio je danas da će se Džozef Bajden pridružiti saveznicima u pooštravanju sankcija Rusiji i uvođenju novih zbog napada na Ukrajinu.\nBajden će sutra putovati zajedno sa ministrom odbrane Lojdom Ostinom u Brisel, gdje će se sastati sa partnerima iz NATO i EU, prenio je Rojters.\n20.17 - Peskov: Nuklearno oružje samo u slučaju realne prijetnje Rusiji\nRusija će upotrijebiti nuklearno oružje samo ako njeno postojanje bude realno ugroženo, rekao je večeras portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nOn je rekao da ruska vojska ne izvodi napade na civilne mete u Ukrajini, i da svrha specijalne operacije nije "okupacija Ukrajine", prenosi agencija RIA Novosti.\n19.55 - Putin razgovarao sa Makronom\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin razgovarao je telefonom sa francuskim predsjednikom Emanuelom Makronom, saopštio je Kremlj.\nRazgovor je održan na inicijativu predsjednika Francuske, prenose RIA Novosti.\nPutin i Makron razgovarali su o Ukrajini, kao i o napretku trenutnih pregovora između predstavnika Rusije i Ukrajine, dodaje se u saopštenju Kremlja.\n19.25 - Šolc: Njemačka neće bojkotovati ruske energente\nNjemački kancelar Olaf Šolc još jednom je danas odbacio pozive da Njemačka bojkotuje ruske energente zbog ruskog napada na Ukrajinu.\nŠolc je danas izjavio da su sankcije već uvedene Rusiji i da pogađaju ekonomiju te zemlje, a da će sve to "biti samo još dramačnije svakoga dana", prenio je AP.\nU isto vrijeme, sankcije su osmišljene da budu "podnošljive" za one koji ih uvode, uključujući i dugoročno, dodao je on.\n"Zbog toga pozicija Njemačke ostaje nepromijenjena po energetskom pitanju", rekao je Šolc.\nKancelar je izjavio da su ostale zemlje u Evropi još više zavisne od ruske nafte, uglja i gasa nego Njemačka, kao i da "niko ne treba da bude ostavljen po strani, kada je riječ o ovom pitanju".\nŠolc je ponovio da Njemačka radi na tome da promjeni snabdjevača energentima i da će za to biti potrebno vrijeme, ali da će na kraju imati isti efekat kao i bojkot.\nAP dodaje da evropske zemlje plaćaju Rusiji na stotine miliona dolara svake godine za fosilna goriva, kao i da ukrajinski zvaničnici kažu da ova trgovina finansira rat protiv njihove zemlje.\n18.43 - Čavušoglu: Lideri NATO da se fokusiraju na primirje u Ukrajini\nTurski ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu izjavio je da ovonedjeljni sastanak lidera NATO treba da bude fokusiran na načine obezbjeđivanja primirja u Ukrajini, a ne samo na sankcije.\n"Prvi cilj svih treba da bude prekid vatre", rekao je Čavušoglu novinarima na marginama Organizacije islamske konferencije u Pakistanu, prenosi agencija AP.\nČavušoglu je poručio da bi "trebalo da se zaustavi rat koji trenutno traje i da bi svako trebalo da se ponaša odgovorno i konstruktivno".\n17.35 - Poljanski: SB UN da glasa o nacrtu rezolucije o situaciji u Ukrajini\nRusija je zatražila da Savjet bezbednosti Ujedinjenih nacija glasa o nacrtu rezolucije o humanitarnoj situaciji u Ukrajini, izjavio je danas prvi zamjenik stalnog predstavnika Rusije pri UN Dmitrij Poljanski.\n"Da, sutra će biti glasanje. Mislimo da je ovo pravo vrijeme", rekao je Poljanski, prenosi agencija TAS S.\nRuski nacrt rezolucije o Ukrajini poziva na prekid vatre kako bi se evakuisali svi civili, obezbjeđujući zaštitu civila i civilnih objekata. Prema ranijim izvještajima, Sekretarijat UN je dobio tekst zapadnog nacrta rezolucije o humanitarnoj situaciji u Ukrajini.\nDokument je zasnovan na nacrtu rezolucije Savjeta bezbjednosti UN koju su ranije pokrenule Francuska i Meksiko.\nSednica Generalne skupštine UN nastaviće sa radom sutra.\n17.19 - SAD: Nema naznaka o napadu hemijskim oružjem u Ukrajini\nSjedinjene Američke Države još nisu vidjele nikakve konkretne naznake ruskog napada hemijskim ili biološkim oružjem u Ukrajini, ali pomno prate obavještajne podatke, izjavio je danas neimenovani visoki zvaničnik američke odbrane, prenosi Rojters.\nAmerički predsjednik Džozef Bajden rekao je u ponedjeljak da lažne optužbe Rusije da Kijev ima biološko i hemijsko oružje nagovještavaju da ruski predsjednik Vladimir Putin razmišlja da ih i sam upotrebi u ratu protiv Ukrajine.\nAmerički zvaničnik podijelio je Bajdenovu procjenu, ali je i dodao da trenutno nema naznaka o tome.\n16.54 - Džonson i Modi: Rusija mora da se pridržava Povelje UN\nRusija mora da se pridržava Povelje Ujedinjenih nacija, poručili su britanski premijer Boris Džonson i indijski premijer Narendra Modi, a saopšteno je danas iz Džonsonovg kabineta.\n"Dvojica lidera su se saglasila da se integritet i teritorijalni suverenitet Ukrajine moraju poštovati", navodi se u saopštenju, prenosi agencija Rojters.\nPoručili su da Rusija mora da se pridržava Povelje UN i saglasili da je poštovanje međunarodnog prava jedini način da se osiguraju globalni mir i prosperitet.\nBritanski premijer je poručio da obje zemlje moraju da intenziviraju napore za promovisanje mira i deeskalacije u regionu.\n16.19 - Vereščuk: Iz Mariupolja htjelo da pobjegne 100.000 civila, ali nisu mogli\nNajmanje 100.000 civila željelo je da pobjegne iz ukrajinskog grada Mariupolja, ali nisu mogli zbog nedostatka bezbjednih koridora, izjavila je danas potpredsjednica ukrajinske vlade Irina Vereščuk.\nVereščuk je rekla da granatiranje koje izvode ruske snage sprečava spasioce da priđu mjestu gdje se nalazi pozorište u Mariupolju koje je bombardovano.\nGradske vlasti navode da se vjeruje da se više stotina ljudi krilo pod zemljom u pozorištu kada je ono pogođeno u vazdušnom napadu prošle nedjelje.\nRusija je negirala da je bombardovala pozorište i napala civile.\n16.16 - Poljska predložila da Rusija bude isključena iz G20\nPoljska je danas saopštila da je američkim zvaničnicima predložila da Rusija bude isključena iz grupe velikih svjetskih ekonomija G20 i da je taj prijedlog dobio pozitivan odgovor. Poljski ministar za ekonomski razvoj i tehnologiju Pjotr Novak rekao je da se o tome razgovaralo na sastancima održanim u Vašingtonu prošle nedjelje.\n"Tokom sastanaka sa, između ostalih, američkom sekretarkom za trgovinu Ðinom Raimondo, dali smo prijedlog da se Rusija isključi iz G20, što je naišlo na pozitivan odgovor i odobrenje, a stvar treba predati predsjedniku Džozefu Bajdenu", rekao je Novak novinarima u Varšavi.\n15.44 - Ukrajina: Ponestaje hrane i lijekova za 300.000 ljudi u Hersonu\nUkrajinsko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je danas da za oko 300.000 ljudi u okupiranom gradu Hersonu ponestaje hrane i medicinskih zaliha i optužilo je Rusiju da sprečava civile da se evakuišu na teritoriju pod kontrolom Ukrajine.\nPortparol ukrajinskog ministarstva Oleg Nikolenko naveo je na Twitteru da se 300.000 građana Hersona suočava sa humanitarnom katastrofom zbog blokade ruske vojske.\n"Hrana i medicinske zalihe su skoro nestali, ali Rusija odbija da otvori humanitarne koridore za evakuaciju civila", tvrdi Nikolenko.\nRusija za sada nije komentarisala ove navode, a Moskva, inače, negira da se na meti ruskih snaga nalaze civili.\n15.22 - Guteres: Rat u Ukrajini prijeti da izazove globalnu krizu gladi\nRat u Ukrajini prijeti da izazove globalnu krizu gladi, upozorio je danas generalni sekretar Ujedinjenih Nacija Antonio Guteres i ocijenio da je vrijeme da se okonča ovaj "apsurdni rat".\nGuteres je rekao da je nastavak rata u Ukrajini "moralno neprihvatljiv, politički neodbranjiv i vojno besmislen", prenosi Rojters.\n14.53 - "Želimo sadržajnije i brže odgovore ukrajinske strane"\nKremlj je danas saopštio da im je želja da tekući pregovori između Rusije i Ukrajine budu "aktivniji i sadržajniji," s obzirom na to da se borbe između ruskih i ukrajinskih snaga nastavljaju.\nKako je rekao Peskov, Ukrajina je sasvim svjesna zahtjeva Rusije.\n"To je sve što mogu da kažem. Oni su razjašnjeni usmeno i jasno definisani u pisanoj formi. Neophodni nacrti dokumenata su proslijeđeni Ukrajincima pre mnogo dana", rekao je on.\n"Međutim, svakako bismo željeli da svaki put dobijemo sadržajniji i brži odgovor", naglasio je Peskov.\nPeskov, takođe, nije želio da saopšti datum sljedeće runde pregovora dvije zemlje.\n14:26 - Počela proljećna sjetva u regionu Rivne u Ukrajini\nU regionu Rivne na sjeverozapadu Ukrajine počela je proljećna sjetva, a cilj je zasijati 420.000 hektara i dati podršku regionima čiji su usjevi ugroženi sukobima, rekao je danas guverner Vitalij Koval.\n14.14 - Više eksplozija odjeknulo u Kijevu\nNekoliko snažnih eksplozija odjeknulo je danas u Kijevu, u kojem je na snazi policijski čas u trajanju od 35 sati, javlja CNN.\nKako navodi američki medij, jedna od eksplozija bila je toliko jaka da je aktivirala alarme na automobilima u centru ukrajinske prijestonice.\n13.32 - Poslanici Dume glasali za istragu o biolaboratorijama u Ukrajini\nPoslanici Dume, donjeg doma ruskog parlamenta, glasali su danas za usvajanje dokumenta kojim se pokreće parlamentarna istraga o radu bioloških laboratorija na teritoriji Ukrajine.\nKako prenosi agencija TAS S, dokument predviđa formiranje posebne komisije po ovom pitanju zajedno sa Savjetom Federacije, koji je gornji dom ruskog parlamenta.\n13.02 - "U inostranstvu zaplijenjeno 78 letjelica"\nSedamdeset osam ruskih letjelica zaplijenjeno je u inostranstvu, rekao je danas ministar saobraćaja Ruske Federacije Vitalij Saveljev.\nSankcije koje je Zapad uveo Rusiji presjekao je isporuku avionskih dijelova i usluga, dok su ruske avio-kompanije iznajmile 515 letjelica iz inostranstva.\nRusija je usvojila Zakon koji omogućava avio-kompanijama da registruju letjelice iznajmljene u inostranstvu, ali to kompanije nerado čine jer strahuju da će time ugroziti odnose sa međunarodnim partnerima.\nSaveljev je istakao da je Rusija imala 1.367 aviona kada su sankcije uvedene a skoro 800 je registrovano u toj zemlji. On nije precizirao koliko je od registrovanih aviona iznajmljeno iz inostranstva.\nSkoro svi avioni "Boing" i "Erbas" koje koriste ruske avio-kompanije registrovane su na Bermudama i Irskoj, ali su vazduhoplovne vlasti ove dvije zemlje suspendovale potvrde svih ruskih letjelica.\n12.40 - Zelenski: Za ruske trupe Ukrajina je kapija ka Evropi\nUkrajinski predsjednik Volodimir Zelenski poručio je danas italijanskom parlamentu da je njegova zemlja na ivici preživljavanja zbog rata s ruskim snagama i upozorio je da je cilj Moskve da se probije do ostatka Evrope.\n"Za ruske trupe Ukrajina je kapija Evrope, u koju žele da provale, ali se varvarstvu ne smije dozvoliti da prođe", rekao je Zelenski u obraćanju putem video-veze italijanskim poslanicima, prenosi Rojters.\nUkrajinski predsjednik Volodimir Zelenski obratiće se u srijedu putem video-linka poslanicima japanskog parlamenta i zatražiti podršku za borbu protiv Rusije.\nGovor Zelenskog koji će, kako se očekuje, trajati 10 minuta, biće prikazan u donjem, moćnijem domu parlamenta, prenosi AP.\nZelenski se već virtuelno obratio američkom Kongresu, kao i poslanicima nekoliko evropskih država i Izraela.\n11.56 - Skoro 1.000 zgrada uništeno u Harkovu\nSkoro 1.000 zgrada uništeno je u granatiranju Harkova, koje su izvele ruske snage, saopštila je ukrajinska državna služba za vanredne situacije.\nKako je navela, većinom je riječ o stambenim zgradama.\nKako prenosi Bi-Bi-Si, ruske snage više od tri nedjelje granatiraju Harkov, koji se nalazi oko 50 kilometara od granice s Rusijom.\nPrema tvrdnjama ukrajinskih zvaničnika, najmanje 500 civila je ubijeno u Harkovu.\n11.48 - Kremlj: Ne planiramo hakerski napad, Zapad i Amerika se ponašaju kao banditi\nPortparlo Kremlja Dmitrij Peskov tvrdi da Rusija ne priprema hakerski napad kao odgovor na val sankcija koje je toj zemlji nametnuo Zapad kao odgovor na invaziju Ukrajine.\n"Za razliku od mnogih zapadnih zemalja, uključujući Sjedinjene Države, Rusija se ponaša kao bandit", rekao je on.\nKomentari iz Kremlja stigli su kao odgovor na upozorenje Bijele kuće o "sve većem broju dokaza" da ruska vlada istražuje opcije za potencijalni hakerski napad.\nAmerički predsjednik Džo Bajden sinoć je rekao kako vjeruje da se Rusija sprema za tzv. "false flag" operaciju - odnosno lažni napad s namjerom da se krivnja pripiše drugoj strani.\n"Putin je pritisnut uza zid. Nije očekivao ovakvu snagu našeg jedinstva. I što više je pritisnut uza zid, to su teže taktike koje bi mogao upotrijebiti", rekao je Bajden.\n"Vidjeli smo to i ranije. Proveo je puno 'false flag' operacija. Svaki put kad krene govoriti o onom što NATO, Ukrajina ili SAD planiraju napraviti, to znači da se on to sprema napraviti", dodao je Bajden.\n11.27 - "Više od 3,5 miliona ljudi napustilo Ukrajinu"\nAgencija UN za izbjeglice saopštila je danas da je više od 3,5 miliona izbjeglica do sada napustilo Ukrajinu zbog ruske invazije, prenosi AP.\nKako je navedeno u saopštenju Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbeglice (UNHCR), 3.528.346 osoba je do sada izbjeglo iz Ukrajine, nakon početka ruskog napada 24.februara.\nViše od 2 miliona njih je prešlo u Poljsku, dodaje se u saopštenju, navodi AP.\n10.54 - Nebenzja: Iščupani su nam jezici\nRuski stalni predstavnik pri UN Vasilij Nebenzja je u intervjuu za TV kanal Rusija 24 rekao da je u svijetu "u toku strašni talas da se eliminiše rusko prisustvo u medijima".\n"Odsječeni smo od kanala komunikacije, zabranjeno nam je da iznosimo svoje gledište, iščupani su nam jezici", dodao je on.\n10.06 - Britanija: Ukrajina nastavlja uspješno da brani Mariupolj\nBritansko ministarstvo odbrane objavilo je svoj najnoviji obavještajni izvještaj u kojem se navodi da ukrajinske snage nastavljaju da odbijaju pokušaje Rusije da zauzme grad Mariupolj na jugu zemlje, prenosi Gardijan.\n"Uprkos teškim borbama, ukrajinske snage nastavljaju da odbijaju pokušaje Rusije da zauzmu južni grad Mariupolj. Ruske snage u drugim dijelovima Ukrajine trpe još jedan dan ograničenog napredovanja, a većina trupa je uglavnom zaustavljena u mjestu", precizira se u izvještaju britanskog ministarstva odbrane.\nNekoliko ukrajinskih gradova i dalje je pod teškim ruskim vazdušnim i artiljerijskim granatiranjem, a UN su izvijestile da je više od 10 miliona Ukrajinaca trenutno interno raseljeno, kao rezultat ruske invazije, navodi britanski list Gardijan.\n9.30 - Vereščuk: Prioritet evakuacija iz Mariupolja\nUkrajina je danas saopštila da su njeni napori da evakuiše civile iz opkoljenih gradova prije svega usmjereni na Mariupolj, ali nije objavila nikakav novi sporazum sa Rusijom, koji bi omogućio bezbjedan prolaz njegovim zarobljenim stanovnicima, prenosi Rojters.\n"Usresređeni smo na evakuaciju iz Mariupolja", rekla je potpredsjednica vlade Irina Vereščuk.\nOna je navela nekoliko mjesta iz kojih bi danas autobusima ukrajinske vlasti pokušale da evakuišu civile, ali Mariupolj nije bio među njima.\nUkrajinska zvaničnica nije pominjala bilo kakve nove sporazume sa Rusijom o uspostavljanju "humanitarnih koridora" za evakuaciju civila, navodi Rojters.\n9.11 - Rjabkov: Odnosi SAD i Rusije došli do ivice prekida\nRusko-američki odnosi su na ivici prekida, a njihova budućnost zavisi od toga koji će put da odabere Vašington, rekao je danas novinarima zamjenik ruskog ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov.\n"Američkom ambasadoru je juče uručena protestna nota, u kojoj se napominje da su aktuelna dešavanja dovela rusko-američke odnose do ivice prekida. Nema ništa više od onoga što je tamo navedeno. Ponovo naglašavam da se postavlja pitanje puta koji će SAD da izaberu“, istakao je ruski zamjenik ministra, prenosi TAS S.\nOn je poručio da Vašington treba da napusti politiku eskalacije odnosa sa Rusijom i prestane da "upumpava oružje u Ukrajinu".\n"Postavljanje pitanja o tome šta treba da se uradi da bi se ovi odnosi održali je definitivno ispravno. SAD samo treba da zaustave svoju eskalaciju, kako verbalnu tako i na način što oružjem pumpaju kijevski režim. Prestanite sa prijetnjama Rusiji“, rekao je Rjabkov.\nRuski diplomata je naveo i da akcije Vašingtona, koje pogoršavaju odnosa sa Moskvom, neće spriječiti Rusiju da se prilagodi sankcijama uvedenim toj zemlji.\n"Ovo nema uticaja na našu opredeljenost da se prilagodimo okolnostima u vezi sa sankcijama SAD, koje su njihovi evropski sateliti uveli na predlog Vašingtona", rekao je on.\nRjabkov je naglasio i da je malo vjerovatno da će SAD pozitivno uticati na Kijev, iako bi to po njemu "stvorilo izglede za poboljšanje rusko-američkih odnosa".\n"Ako Amerikanci uspiju da nekako pozitivno utiču na Kijev, u šta ne sumnjam da bi mogli, ali sam siguran i da se to, nažalost, neće desiti, onda mislim da bi se stvorili izvijesni izgledi za normalizaciju rusko-američkih odnosa", izjavio je ruski zvaničnik.\nOn je saopštio i da akcije Vašingtona nemaju uticaja na "rešenost Moskve da postigne svoje ciljeve u specijalnoj vojnoj operaciji u Ukrajini", navodi TAS S.\n8.51 - Britanski obavještajci: Ukrajinci se odupiru pokušajima zauzimanja Marijupolja\nBritansko Ministarstvo obrane objavilo je novi izvještaj svoje obavještajne službe o situaciji u Ukrajini.\nUsprkos teškim borbama, ukrajinske snage uspijevaju da odbiju ruske pokušaje zauzimanja Marijupolja, navodi se u izvještaju. Dodaje se da ruske snage u ostatku Ukrajine bilježe ograničeni napredak, pri čemu većina snaga stoji na mjestu.\nDefence Intelligence update on the situation in Ukraine - 22 March 2022 Find out more about the UK government's response: https://t.co/H04Aix2uOs pic.twitter.com/TWVZbPaPTh\n— Ministry of Defence (@DefenceHQ) March 22, 2022\n8.24 - Sjednica GS UN posvećena Ukrajini nastavalja se u srijedu\nVanredna sjednica Generalne skupštine UN, posvećena situaciji u Ukrajini, biće nastavljena sutra, saopštila je portparol predsjednika 76. zasjedanja Generalne skupštine Paulina Kubiak, prenosi TASS.\nKako se navodi u saopštenju, 11. vanredna vanredna sjednica Generalne skupštine biće održana u srijedu, 23. marta, sa početkom u 10 časova po lokalnom vremenu.\nRanije u ponedjeljak Generalnoj skupštini je već dostavljen prijedlog rezolucije o humanitarnoj situaciji u Ukrajini, u vezi s kojim je planirano da se posebna sjednica nastavi u utorak, 22. marta, ali je zbog organizacionih pitanja odlučeno da to bude dan kasnije, prema izvorima iz administracije UN, navodi TASS.\n7.37 - Sutra nastavak vanredne sjednice Generalne skupštine UN o Ukrajini\nVanredna sjednica Generalne skupštine UN, posvećena situaciji oko Ukrajine, biće nastavljena sutra, saopštila je portparol predsjednika 76. zasijedanja Generalne skupštine Paulina Kubiak, prenosi TAS S.\nRanije u ponedjeljak Generalnoj skupštini je već dostavljen prijedlog rezolucije o humanitarnoj situaciji u Ukrajini, u vezi sa kojim je planirano da se posebna sjednica nastavi u utorak, 22. marta, ali je zbog organizacionih pitanja odlučeno da to bude dan kasnije, prema izvorima iz administracije UN, navodi TAS S.\n7.14 - Bajden: Putin pritjeran uza zid\n7.05 - Zelenski: Sastanak sa Putinom neophodan\nSastanak sa liderom Kremlja Vladimirom Putinom je neophodan da bi se utvrdio stav Rusije o okončanju rata koji je pokrenuo u Ukrajini, izjavio je predsjednik Ukrajine Volodimir Zelenski, javila je ukrajinska novinska agencija Interfaks Ukrain.\nZelenski, koga su intervjuisali javni televizijski kanali iz evropskih zemalja, takođe je rekao da na takvom sastanku neće biti moguće donijeti odluku o tome šta treba da se radi sa okupiranim teritorijama u Ukrajini, prenio je Rojters.\nRusija je 24. februara započela, kako je Moskva naziva, specijalnu vojnu operaciju s ciljem denacifikacije i demilitarizacije Ukrajine.\nViše o jučerašnjim dešavanjima u Ukrajini možete pročitati OVDJE.


Rotari klub „Pančevo – Mihajlo Pupin“\nRotary International je organizacija poslovnih i profesionalnih lidera udruženih u cilju služenja lokalnoj i globalnoj zajednici, pružanja humanitarne pomoći, podsticanja visokih etičkih standarda u svim profesijama i unapređenja dobre volje i mira u svetu.\nUgled i reputacija Organizacije, visoke moralne i etičke vrednosti njenih članova, doprinele su kontinuiranom umnoževanju članstva, tako da je danas Rotari, sa preko 32.000 klubova i više od 1,2 miliona članova – prisutan u više od 200 zemalja.\nOd 30. juna 2008. član te velike svetske porodice je i naš RC „Pančevo – Mihajlo Pupin“… /pročitajte više/\nBiciklijada 02 – snimak sa vožnje\nDana 12. septembra 2020. godine održana je Biciklijada 02 u organizaciji našeg Rotari kluba. Pogledajte kako je bilo na zahedničkoj vožnji biciklom kroz grad Pančevo.\nBiciklijada 02 – fotografije sa događaja\nZavršena je i druga biciklijada u organizaciji Rotari kluba Pančevo – Mihajlo Pupin. Održana u vandrednim uslovima i bez pretećih aktivnosti kao prošle godine, biciklijada je privukla grupu entuzijasta koji su se svojim biciklovima provozali kroz grad Pančevo.


30 januar 2015\tNegativ\nKo zauzima mesta za parkiranje vozila osoba sa invaliditetom?\nNa teritoriji Bečeja ima desetak označenih mesta za parkiranje vozila osoba sa invaliditetom, međutim, te osobe nisu uvek u prilici da parkiraju svoja vozila na tim mestima, jer bahati građani, među kojima ima i opštinskih funkcionera, često parkiraju svoja kola na parking mesta koja su predviđena za vozila osoba sa invaliditetom, pre svega na mestima kod stražnjeg ulaza u zgradu opštine.\nOkončan postupak javne nabavke: Uskoro novi parking kod dečjeg vrtića\nDirekcija za izgradnju će uskoro da rekonstruiše postojeći parking prostor, ali i da izgradi nova mesta za parkiranje ispred centralnog objekta Predškolske ustanove „Labud Pejović“. Ispred zgrade vrtića biće ukupno 25 parking mesta, a vrednost ulaganja je oko dva miliona dinara.\nNakon isteka roka za žalbe: Parking kod dečjeg vrtića\nDirekcija za izgradnju će uskoro da rekonstruiše postojeći parking prostor, ali i da izgradi nova mesta za parkiranje ispred centralnog objekta Predškolske ustanove „Labud Pejović“. Ispred zgrade vrtića biće ukupno 25 parking mesta, a procenjena vrednost ulaganja je oko dva miliona dinara.\n02 mart 2021\tBečej


Gradjevinska komora Srbije - BGnekretnine blog\nPosts Tagged ‘Gradjevinska komora Srbije’\nKUPUJETE STAN Kako proveriti kvalitet gradnje i otkriti sve moguće prevare04 May\nKupci stanova u novogradnji najčešće prvo proveravaju investitora odnosno ozbiljnost i reference firme graditelja. Odmah zatim sledi pregledanje projektne dokumentacije, a zatim i odlazak na lice mesta, odnosno provera kako nekretnina izgleda "uživo". Stručnjaci savetuju da se i nakon završetka ...\nSkočile cene stanova u BG, ali Infostan manji, kako?21 Jun\nSkočile su cene stanova u Beogradu. Kvadrat u novogradnji na atraktivnoj lokaciji u prestonici može da dostigne i 3.000 evra. Za tu cenu, kupci imaju brojne privilegije, a da li je jedna od njih i upola manji račun za infostan? Dobra vest za investitore ne i za kupce. Ipak, za nov, luksuzan, ali i ...\nGrađevinari sposobni da izgrade 20.000 stanova23 Feb\nDok Zorana Mihajlović, ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije, sumnja da građevinska industrija u Srbiji može da iznese najavljene projekte u stanogradni. Stručna javnost je uverena da domaća operativa, uz stvaranje određenih uslova, može da obavi taj posao te da je angažovanje ...


Vučurević uoči Preobraženja poželio "dobrodošlicu" vrhu Srpske | Trebinje Live\nVučurević uoči Preobraženja poželio "dobrodošlicu" vrhu Srpske\nGradonačelnik Slavko Vučurević je večeras, na prijemu povodom krsne slave Sabornog hrama i grada Trebinja, Svetog Preobraženja Gospodnjeg, rekao da ono što je urađeno u protekle dvije godine u Trebinju ne odgovara aktuelnoj republičkoj vlasti, te im poručio da neće dozvoliti ni jednog mikrona otuđenja sredstva grada i građana Trebinja.\n"Trebinje neće gledati na vlast u Banjaluci, već na sebe, svoje i interese svojih građana, budućnost i ići putem kojim smo zacrtali. Mogu nas sprečavati, ali nas ne mogu spriječiti. Otimaju nam svakog dana, ali nam ne mogu oteti onoliko koliko mi možemo da napravimo", kazao je Vučurević.\nVučurević je naglasio da Trebinje i Gacko prozvode 51 odsto električne energije, a da sa svega pet odsto učestvuju u gubicima, ističući da određeni lobiji u "Elektrokrajini" učestvuju sa 65 odsto krađa električne energije, što iznosi 20 miliona KM Hidroelektrana na Trebinjici ili jednoipogodišnja proizvodnja Hidroelektrane na Vrbasu.\n"Želim da poručim da se Trebinje potkrada permanentno, jer će sutra neki doći i predstavljati se kao veliki branioci i hranioci ovog grada i Hercegovine", rekao je gradonačelnik Trebinja.\nPozdravljajući mnogobrojne zvanice, Vučurević je istakao da je neko namjerio da istočnu Hercegovinu, srpsku i pravoslavnu, anputira na način da je dogovorio putne komunikacije koje izoluju ovu regiju, te da to ne mogu učiniti jer nam je, kako je rekao, Bog dao položaj koji nas oslanja na Crnu Goru i Srbiju.\n"Ako nam zabrani Banjaluku, imamo mi našu Srbiju i Crnu Goru", zaključio je Vučurević u prigodnom obraćanju.\nKoktelu, na kome se obratio gradonačelnik, prisustvovali su gradonačelnici i načelnici gradova i opština pobratima iz Crne Gore i Srbije, kao i ugledne slavske zvanice.


Uvrede ne grade budućnost, već iskreniji odnosi Srba i Bošnjaka\nSrpski premijer Aleksandar Vučić je danas u Briselu izjavio da uvrede koje se Srbiji upućuju na temu Srebrenice nikako ne vode boljoj budućnosti, već jedino drugačiji, iskreniji odnos koji će međusobno, a ne preko svetskih prestonica, stvoriti Srbi i Bošnjaci.\nVučić je u razgovoru s novinarima rekao da se zato uzdržava od reagovanja „na brojne uvrede koje stižu, ali to radim ne zato što je naša zemlja slaba, već zato što naša zemlja hoće da gleda u budućnost i što znamo da moramo da sačuvamo i mir i stabilnost“.\nSrpski premijer je posle susreta s predsednikom Evropske komisije Žan-Klodom Junkerom poručio da „onima koji žele da ruše atmosferu, koji misle da u tome mogu nešto da dobiju, moram da kažem da za takve prosto nemam odgovora, ne razumem šta je to što oni vide, a što ja ne vidim“.\nIzgradnja drugačijih, iskrenijih odnosa između Srba i Bošnjaka je, po njegovim rečima, „prva stvar, a ne političke floskule zato što nešto Evropa od nas traži i ja u Briselu kažem da je mnogo važnije kakav ćemo mi stvarni odnos da imamo Srbi i Bošnjaci međusobno, a ne kako ćemo to da uređujemo u Briselu, Njujorku, Vašingtonu ili drugde“.\nSrpski premijer je upozorio da je potpuno druga stvar kakva atmosfera stvara i kakve izjave u vezi sa Srebrenicom mnogi daju i rekao da se pre nego što je izašao pred novinare „deset puta ugrizao za jezik samo da bih prećutao držanje lekcija Srbiji“.\n„A onima koji žele da ruše atmosferu, koji misle da u tome mogu nešto da dobiju, moram da kažem da za takve prosto nemam odgovora, ne razumem šta je to što oni vide, a što ja ne vidim”, kazao je Vučić.\n„Ne razumem u kakvu to budućnost oni gledaju“, podvukao je Vučić i predočio da je stavljao do znanja „koliko smatram važnim drugačiji, iskreniji odnos između Srba i Bošnjaka“.\n„To je prva stvar, a ne političke floskule zato što nešto Evropa od nas traži i ja u Briselu kažem da je mnogo važnije kakav ćemo mi stvarni odnos da imamo Srbi i Bošnjaci međusobno, a ne kako ćemo to da uređujemo u Briselu, Njujorku, Vašingtonu ili drugde“, dodao je.\nNa pitanje kako gleda na danas usvojenu rezoluciju Evropskog parlamenta o Srebrenici, Vučić je rekao da nema nikakav komentar i, kako je primetio: „Video sam da su tu hrvatski poslanici bili najglasniji, najaktivniji“.\nSrpski premijer je stavio do znanja da procene bezbednosne situacije ne mogu uticati na to da li će on ići na komemoraciju u Srebrenicu 11. jula i podvukao da „nije kukavica“ i da ga „takve me stvari ni ne zanimaju“.\nVučić je time odgovorio na pitanje kako gleda na najave da je bezbednosna situacija u Potočarima slaba i da to može uticati na njegovo odustajanje od posete komemoraciji u Srebrenici.


Vansi erports, koncesionar aerodroma "Nikola Tesla" na 25 godina, obavezao se da će u razvoj infrastruktre na aerodromu uložiti ukupno 732 miliona evra.\nKoncesija beogradskog aerodroma je jedna od najvećih i najznačajnijih stranih investicija u našoj zemlji, s obzirom na to da će ukupa ulaganja Vansija u aerodrom biti 1,46 milijardi evra, a tu spadaju jednokratna naknada, minimalne godišnje koncesione naknade i kapitalna ulaganja.\nVansi je 22. decembra prošle godine preuzeo upravljanje aerodromom, nakon što je 21. decembra uplatio koncesionu naknadu od 501 milion evra. Ugovor o koncesiji na 25 godina potpisan je 22. marta 2018. godine.\nKoncesiona naknada od 501 milion evra je podeljena tako što je na ime dividende taj novac raspoređen u budžet Republike Srbije u iznosu od 417 miliona evra, dok je ostatak od 84 miliona evra pripao malim akcionarima. Godišnja koncesiona naknada iznosi od 4,4 miliona evra do 15,1 miliona evra i uplaćivanje se vrši u periodu od 25 godina u zavisnosti od ostvarenih rezultata.\nSa strateškim partnerom očekuje se dalji veliki razvoj naše vazdušne luke, zajedno sa Er Srbijom koja je najbrže rastuća i dominantna aviokompanija u regionu.\nVansi je jedan od najvećih operatera, koji posluje u 12 zemalja sveta, sa 45 aerodroma, i ima više od 180 miliona putnika.


Zemlje EU koje nisu priznale jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova ističu da se rešenje kosovskog pitanja mora naći kroz razgovor pod medijacijom EU, piše bečki "Standard", pozivajući se na stavove koje su za taj dnevnik izneli u ministarstvima spoljnih poslova pet zemalja.\n- Teme kao što su razmena teritorija, stanovništva ili slične ideje, koje pripadaju određenim tamnim delovima istorije, moraju biti zaključene - istaklo je Ministarstvo inostranih poslova Rumunije.\n- Za to je potrebna solidna politička volja, izbegavanje brzih odluka, podsticanje vrednosti multikulturalnih društava u Evropi - ukazuje Ministarstvo.\nMinistarstvo spoljnih poslova Slovačke podvlači da bi bilo važno da se dosadašnji sporazumi Beograda i Prištine primene. Takođe, treba da se omogući dogovor koji podstiče stabilnost u regionu.\nMinistarstvo inostranih poslova Kipra navodi da ne vidi svrhu da komentariše hipotetečke scenarije, a slično je reagovalo i špansko ministarstvo koje ne želi da preuranjeno ocenjuje rezultate koji nisu ni postignuti.\nPoruka iz Prištine: Uskoro još 19 zemalja priznaje Kosovo, ali imamo problem: Srbiju\nOlja Bećković poziva čelnike B92 u "Utisak nedelje"\nAutorka emisije "Utisak nedelje" Olja Bećković i Produkcijska grupa Mreža pozvali su predsednika Borda direktora TV B92 Verana Matića, izvršnog direktora Stefanosa Papadopulosa i direktorku korporativnih i regulatornih poslova Antena Grupe za jugoistočnu Evropu Manju Grčić da 9. novembra gostuju u emisiji "Utisak nedelje".\nVučić za NIN: Lakše je bilo prodati Železaru nego utvrditi vlasnike "Politike" i "Novosti"\nPredsednik Vlade Srbije i lider SNS-a Aleksandar Vučić rekao je u preizbornom intervjuu za NIN-a da se ispostavilo da je bio u pravu kada je u julu 2014. rekao da će lakše rešiti problem smederevske Železare nego utvrditi vlasničku strukturu "Politike" i "Novosti".


Opozicija favorit na beogradskim izborima | Novine Toronto\nOpozicija favorit na beogradskim izborima\nOn je u intervjuu za današnji Blic rekao da ne vidi potrebu da predsednički i parlamentarni budu razdvojeni, kao i da je spreman da razgovara o tome, a da su spekulacije o prevremenom održavanju nekih od izbora "besmislice".\n"Što se tiče izbora u Beogradu, verujem da naši politički protivnici imaju ogromnu šansu, da su favoritit na tim izborima, da su naše šanse nevelike, ali borićemo se", naveo je Vučić.\nOn je takođe rekao da će uloga Aleksandra Šapića, lidera pokreta SPAS, na beogradskim izborima i na "mnogim drugim" biti "značajna".\n"Odavno smo se sve dogovorili, Ali je život nešto drugo, morate da pratite, sagledavate ono što se dešava i u skladu s tim donosite odluke.... Nije stranka htela da prihvati ni (zamenika gradonačelnika Beograda Gorana) Vesića, pa se na kraju to dogodilo", rekao je Vučić.\nGovoreći o početku dijaloga sa predstavnicima opozicije, predsednik Srbije i Srpske napredne stranke je kazao da mu "ne pada na pamet" da ispunjava nečije želje, ali da planira da uradi nešto što je "pravično i što je suštinski demokratski".\n"(Na platforme koje su objavile opcije okupljene oko Stranke slobode i pravde) slatko sam se smejao. Da oni prave i uređuju prvih 15 minuta (TV) Dnevnika, pa to nije bilo ni devedesete godine", smatra Vučić.\nKomentarišući "non pejper", nezvanični diplomatski dokument navodno potekao iz država članica EU o podeli Kosova, Vučić je kazao da uprkos nekim spornim stvarima to predlog "bolji od Ahtisarijevog plana i od svega što smo do sada dobijali".\n"Za nas je tu teška i neprihvatljiva stvar priznanja, ali ima i drugih... Detalj oko Mitrovice. To je jedina urbana zona koju Srbi imaju i žele da im je oduzmu. Ima i drugih stvari, ali je papir sastavio neko vrlo kompetentatn, ko sve razume", ocenio je Vučić.\n"Kako ćemo u aprilu imati manji deficit nego što smo predviđali, daćemo još 15 milijardi Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje za (lekove protiv COVID-19). To je oko 125 miliona evra... Biću srećan kad dođemo do tri miliona revakcinisanih, ali ćemo to da uradimo", naveo je predsednik.\nVučić je naveo i da kao predsednik Srbije ne može da potpiše Zakon o istopolnim zajednicama, ako ga Narodna skuptšina usvoji, jer je "dužan da štiti Ustav".


U krize se ubrajaju: ratovi, događaji uzrokovani elementarnim nepogodama, tehničko tehnološke nesreće, bolesti, migracije, ekonomski padovi, itd. Zajednička determinanta svih tih događaja su negativne posledice po čoveka i društvenu zajednicu. Krize nisu izraz volje „viših sila“ niti su to događaji bez uzroka. Svaki događaj i pojava u prirodi ima uzrok nastanka, principe razvoja i način delovanja. Upravljati kriznim situacijama znači poznavati ta tri faktora.\nObzirom, da krize ne poznaju granice među državama, cilj nam je da promovišemo bezbednost na lokalnom nivou, preko državnog i regionalnog do globalnog. Samo tako možemo obezbediti da brzo obezbedimo međusobnu pomoć u slučaju velikih nesreća. Najvažniji deo kriznog menadžmenta jeste edukacija. Različitim sistemima za prenos znanja, obezbeđujemo različite vrste obuka, seminara, konferencija i ostalih vidova edukacija u oblasti upravljanja krizama.


POPUSTILE KOČNICE: Nakon što su se cijelu noć LJUBILI, Luna i Marko se upustili u VRELU AKCIJU POD JORGANOM (VIDEO)\npink.rs14.01.2019. u 10:29\nOve noći je u Beloj kući održana žurka za pamćenje povodom dočeka srpske Nove godine. Zadrugari su se opustili i ludo provoveli, a atmosfera je dovela do toga da se Luna Đogani i Marko Miljković konačno prepuste svojim osećanjima.\nOve noći je u Beloj kući održana žurka za pamćenje povodom dočeka srpske Nove godine.\nZadrugari su se opustili i ludo provoveli, a atmosfera je dovela do toga da se Luna Đogani i Marko Miljković konačno prepuste svojim osećanjima.\nPrvo poljubac između njih pao je u dnevnoj sobi, a zatim su nastavili da se ljube u kupatilu bezuspešno pokušavajući da se sakriju od kamera. Kako nisu mogli da se odvoje jedno od drugog, njih dvoje su spavali u istom krevetu gde su nastavili da razmenjuju nežnosti sve dok nisu utonuli u san.\nLuna je Marko su se u jednom momentu prekrili jorganom preko glave i prepustili se strastima, a po njihovim pokretima videlo se da su je jedva suzdržavali da ne odu korak dalje.


Osnivač WikiLeaks: Velika Britanija je utočište za teroriste i oligarhe Osnivač WikiLeaks: Velika Britanija je utočište za teroriste i oligarhe – Personal magazin\nOsnivač WikiLeaks: Velika Britanija je utočište za teroriste i oligarhe\nOsnivač internet-portala za politička razobičavanja WikiLeaks Džulijan Asanž smatra da Velika Britanija predstavlja utočište za teroriste, odbegle oligarhe i diktatore. Ovo je Asanž izjavio u intervjuu za televizijski kanal Russia…\nOsnivač internet-portala za politička razobičavanja WikiLeaks Džulijan Asanž smatra da Velika Britanija predstavlja utočište za teroriste, odbegle oligarhe i diktatore. Ovo je Asanž izjavio u intervjuu za televizijski kanal Russia Today.\nKao primer naveo je čuveno suđenje čilijskom diktatoru Augustu Pinočeu, kojeg su neki pokušali da izruče iz Velike Britanije, ali se tome suprotstavila tadašnji premijer-ministar Margaret Tačer. Osim toga, u svom intervjuu Asanž je bez licemerja govorio o „gigantima“ internet-prostora. Po njegovom mišljenju, u Facebook, Google, Yahoo su ugrađeni interfejsi za američku obaveštajnu službu.\nOsnivač WikiLeaks: Velika Britanija je utočište za teroriste i oligarhe was last modified: May 5th, 2011 by Redakcija\nRadna grupa preporučila vladi da ne prihvati ponudu Telekoma Austrije


Super Odmor - Vodič kroz Srbiju - Zlatar\nNalazi se istočno od Prijepolja. Svojstva planine Zlatar čine: mirisne livade i bistra jezera okružena omorikama i brezama, spoj mediteranske i planinske klime, maksimalan broj sunčanih dana (951 čas), blagotvorni vazduh obogaćen terpentinom i ozonom, beskrajni vidici... Smeštena je između Lima, Uvca, Mileševke i Bistrice, a najviši vrh Zlatara je Golo brdo 1627 m n.v.\nPlanina Zlatar - Foto: D.Bosnić\nSpada u red planina sa izuzetnom turističkom vrednošću, na kojoj se mogu razvijati sportsko-rekreativni, izletnički, zdravstveno-lečilišni, lovni i seoski turizam. Poslednjih godina Zlatar svoju turističku ponudu upotpunjuje brojnim i raznovrsnim sadržajima, što gostima pruža široke mogućnosti za zadovoljenje njihovih različitih potreba. Uredbom Vlade Republike Srbije planina Zlatar je proglašena vazdušnom banjom.\nVaši utisci - Zlatar


SAD traži izručenje 11 uhapšenih u Nišu, među njima i trudnica u 9. mesecu - Telegraf.rs\nČetvoro od jedanaest optuženih za digitalnu prevaru zastupaju niški advokati Miloš Petrović i Milan Petrović, koji se protive njihovom izručenju u Ameriku.\n- Saslušanje je bilo zakazano već za 21. septembar, prvog radnog dana nakon vikenda, pa smo zatražili odlaganje kako bismo mogli da se pripremimo za saslušanje. Ono što takođe smatramo problemom je što smo imali obećanje da će nam uz ovaj zahtev biti dostavljeni dokazi i optužnica protiv naših klijenata kako bi mogli o njima da se izjasnimo što se nije desilo. Iz tog razloga ne znamo ni ko su niti za koliko su oštećeni američki državljani navodne žrtve digitalne prevare – objašnjava Miloš Petrović.\nIstiče da i optuženi, koji su u pritvoru, imali vrlo kratak rok da se upoznaju sa zahtevom za izručenje, što je bio joj jedan od razloga da advokati zatraže odlaganje.\n- Oni su u ponedeljak u 11 sati dobili zahteve a saslušanje je trebalo da bude u 12… Imali su samo sat vremena da se upoznaju sa dokumentom na 50 strana. Iz tog razloga odlučivanje po zamolnici je odloženo za 30. septembar. Ukoliko odluka Višeg suda bude pozitivna, imamo pravo da se u roku od tri dana na nju žalimo – objašnjava Petrović.\n- Naš zakon prepoznaje ovo krivično delo, imamo tužilaštvo za visokotehnološki kriminal, i sud koji se bavi ovom materijom. Sa druge strane, s obzirom na to da su imali boravište u Srbiji, ispunjen je uslov da se sudi prema mestu izvršenja krivičnog dela bez obzira na to što su oni delovali preko interneta koji ne poznaje teritorijalne granice. Ako im bude suđeno u Americi, biće im uskraćena prava, morali bi da pristanu na branioce koji im budu dodeljeni jer zbog visokih tarifa, ne bi mogli da angažuju izabranog advokata – kaže Petrović.\nOno što situaciju dodatno komplikuje je što je jedna od optuženih programera, u devetom mesecu trudnoće, te što se bez obzira na takvo stanje nalazi u pritvoru. Radi se o državljanki Filipina koja ima tri maloletna deteta, a čiji suprug, koji je takođe uhapšen ima i srpsko i australijsko državljanstvo. Tražili smo da se prema njoj primeni blaža mera, da pritvor izdržava u kućnim uslovima uz meru elektronskog nadzora ali nam to nije uvaženo – rekao je Petrović.\nVideo: Obrenovčani pali zbog trgovine drogom