Problem Evropskog univerziteta u Moskvi je taj što je on evropski - New York Times\nEvropski univerzitet ima stipendije i izvanrednu reputaciju. Ono što nema od prošlog avgusta, kada su im vlasti oduzele licencu, jesu studenti\nBastion liberalnog učenja vređa nacionaliste. Fotografija: Maksim Babenko za Njujork tajms\nSANKT PETERBURG – U ovo doba godine, hodnici Evropskog univerziteta u Sankt Peterburgu, privatnog umetničkog fakulteta u drugom po veličini gradu Rusije, obično su puni studenata koji se vraćaju sa raspusta.\nDrugu godinu zaredom, amfiteatri fakulteta su prazni i mračni. Jedina akcija vidljiva je u kancelarijama gde nedovoljno zaposleni profesori gunđaju zbog prinudnog odmora.\nEvropski univerzitet ima prvoklasnu ustanovu sa velikim stipendijama i izvanrednom reputacijom istraživačke institucije. Ono što nema od prošlog avgusta, kada su im vlasti oduzele licencu, jesu studenti.\nU poslednje vreme situacija je počela da se poboljšava. Ponovni izbor predsednika Vladimira Putina u martu doveo je do reorganizacije vlade. Aleksej Kurdin, jedan od najmoćnijih liberalnih političara u Rusiji, postao je predsedavajući Revizorske komore koja može da šalje sopstvene inspektore na teren.\nSa postavljenjem Kurdina, revizori obrazovnog sistema nisu uspeli da pronađu nikakve prekršaje kada su sproveli inspekciju univerziteta i prošlog meseca im je data dozvola za predavanje. Univerzitet sada planira da otvori vrata za studente od oktobra.\nAli muke Evropskog univerziteta možda nisu još gotove. Tokom godine nekoliko puta se činilo da će im dozvola biti vraćena i svaki put su im te nade skršene. Univerzitet se našao u središtu sukoba revolucionarnih, nacionalističkih snaga ruske vlade i njenih progresivnijih, naprednijih delova.\n"Problem Evropskog univerziteta je taj što je on evropski", kaže Vladimir Gelman, profesor sa fakulteta. "Principi koje naša škola poštuje – akademske slobode, samouprava i otvorenost ka svetu – u suprotnosti su sa onim koje prati današnja Rusija: centralizovana kontrola, vertikala moći i izolacionizam", rekao je on.\nEvropski univerzitet je proizvod postsovjetske ere kada novca nije bilo ali su inicijative cvetale. Formirala ga je 1994. grupa entuzijasta u pokušaju da zaustave emigraciju talentovanih mladih. Njegov cilj je bio da okupe vodeće ruske stručnjake iz domena društvenih i humanističkih nauka u instituciju koja je modelovana po uzoru na zapadne univerzitete.\nŠkola je bila veoma uspešna i studenti iz celog sveta su tamo dolazili. Za razliku od većine ruskih univerziteta, studenti su ovde morali da razmišljaju kritički i mogli su slobodno da biraju polja interesovanja.\nSovjetski obrazovni sistem proizveo je dobre matematičare i fizičare ali malo šta drugo, a nauke poput ekonomije, sociologije, političke nauke i istorije opterećene su marksističkom dogmom.\nZa ruske nacionaliste čiji je uticaj porastao sa dolaskom Putina na mesto predsednika 2000, univerzitet je bio stecište zapadnog liberalizma koje se ne može tolerisati.\nU žalbi podnetoj 2016. Vjačeslav Dobrohtov, aktivista nacionalističkog pokreta u Sankt Peterburgu, citirao je knjigu političkog naučnika sa univerziteta u kojoj se navodi da je sovjetsko društveno tkanje zasnovano na licemerju.\n"Shvatio sam da je ova organizacija štetna po Rusiju. Njihov glavni organizator su Sjedinjene Države. Oni žele da izvedu obojenu revoluciju u našoj zemlji", rekao je on.\nŽalbu je podneo i Dmitrij Bikbov zbog toga što su radnici ostavili nove plastične prozore u blizini glavne zgrade univerziteta, mermerne palate iz 18. veka koja je istorijski spomenik.\nŽalba je stvorila legalni izgovor za 11 tela – uključujući i Ministarstvo za krizne situacije – da sprovedu svoje istrage. Usledila je pravna zavrzlama.\nNa kraju je gradska skupština iselila univerzitet i palate.\nUniverzitetski zvaničnici kažu da im nikada nije razjašnjeno zašto im je licenca ukinuta.\n"Siguran sam da razlog što ne možemo da studiramo nema nikakve veze sa bezbednosnim regulativama", rekao je Roman Popov, student ekonomije koji je morao da se prebaci na drugi fakultet u Sankt Peterburgu kako bi dobio diplomu. "Možda je političke prirode a možda je neko bacio oko na zgradu."


On je javno napao "drugopozivce" da bi trebalo da ćute i da im je sada jasno zbog čega ne igraju. Sa druge strane mediji spekulišu da će otpisati Alexa, Montoliva, Cercija i Nocerina već u januaru.\nJuče je u Berlusconijevoj vili održan sastanak na kome su uz gazdu, bili Mihajlović i Galliani.\nPostoje dve verzije, jedna da je Berlusconi želeo da pokaže Mihajloviću da ima podršku da zavede red, ali i druga da je srpski trener upozoren da javno ne kritikuje igrače i da ostavi neke stvari za svlačionicu.\nMihajlovićev temperament je takav, on stvari naziva pravim imenom i ne uvija ništa u oblande. Jasno je da je problem u igračima, to je prvo rekao Seedorf, ponovio Inzaghi, i Mihajlović se sada uverio u to.\nIpak, veliki ispit je iza ugla, čeka ga Inter, taj meč bi mogao da pokaže u kom pravcu idu "Rossoneri". Loša vest je povreda Bertolaccija, on će probati sve da se oporavi, ali je mala šansa da počne "Madonninu". Zbog toga je spreman Bonaventura, a De Jong će na mesto zadnjeg veznog...


DSS neće u Savez za Srbiju, vrtešci koja je već viđena i koja nije dala rezultate - Jutarnji GLASnik\nDSS neće u Savez za Srbiju, vrtešci koja je već viđena i koja nije dala rezultate\nPosted on 31/10/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nZaključak većine članova Predsedništva DSS i lidera stranke Miloša Jovanovića , kao i predsednika Političkog saveta Miloša Kovića, jeste da je Srbiji potrebna korenita promena političkog sistem\nDemokratska stranka Srbije definitivno je prelomila da neće prihvatiti pozive iz Saveza za Srbiju da se priključi ovom opozicionom bloku već će nastaviti samostalno da gradi svoj politički put, piše „Politika“, pozivajući se na izvor u vrhu te partije.\n„DSS ne želi da učestvuje u vrtešci koja je već viđena i koja provereno nije dala rezultate“, navodi se prema rečima sagovornika lista.\nZaključak većine članova Predsedništva DSS i lidera stranke Miloša Jovanovića , kao i predsednika Političkog saveta Miloša Kovića, jeste da je Srbiji potrebna korenita promena političkog sistema, ali i ljudi koji učestvuju u političkom životu.\n„Pored vlasti i, kako je nedavno rekao jedan od istaknutih članova DSS-a Aleksandar Popović, njenog odraza u ogledalu oličenog u SzS-u, zemlji je potrebna istinska politička promena s jasnim odgovorima na pitanja rešavanja kosovskog problema, odnosa sa EU, ali i pitanja koje je najpreče, odnosno kako urediti državu“, navodi sagovornik „Politike“.\nDejan Šulkić: Izvršen svojevrsni DRŽAVNI UDAR jer je suspendovan zakon o lokalnoj samoupravi.\nTagged DSS, SAVEZ ZA SRBIJU\nKostić: Potreban novi dijalog o Kosovu sa većim stepenom tolerancije, narod nema elementarne informacije\nBrnabićeva sa Tačijem na marginama konferencije u Minsku o kompromisu


Cryo-Save: 4.000 porodica\nsubota, 14 Decembar 2013 04:27\nU protekle četiri godine 4.000 porodica iz BiH pohranilo je matične ćelije svoje djece u "Krio-sejv" /Cryo-Save / vodećoj evropskoj i svjetskoj banci matičnih ćelija.\nSanja Todorović-Vujčić, generalni direktor "Femili plus" agencije, ekskluzivnog predstavnika "Krio-sejv" banke matičnih ćelija u BiH, rekla je da je od 2009. godine za 43 porodice u BiH obezbijeđeno besplatno pohranjivanje matičnih ćelija.\n"U narednom periodu ćemo se truditi da svim majkama u BiH pružimo dovoljno informacija o značaju pohranjivanja matičnih ćelija i da im kroz različite finansijske pogodnosti stvorimo što bolje uslove za čuvanje matičnih ćelija njihove djece", rekla je Vučićeva novinarima u Banjaluci.\nOna je pojasnila da sve majke koje žele da pohrane matične ćelije treba da se jave dva mjeseca prije poroda da bi bila pripremljena dokumentacija i uslovi za uzimanje ćelija.\nMatične ćelije koriste se u terapiji za više od 73 oboljenja, uključujući određene vrste leukemija, a mogu ih koristiti svi članovi porodice.\nViše iz kategorije: « Javni poziv za zapošljavanje Izbor Najmenadžera »


Online seminar: Digitalni marketing u ekonomiji, ugostiteljstvu i turizmu CG/BiH/MK - Knjižara OKC\nPočetak Seminari CG/BiH/MK Online seminar: Digitalni marketing u ekonomiji, ugostiteljstvu i turizmu CG/BiH/MK\nOnline seminar: Digitalni marketing u ekonomiji, ugostiteljstvu i turizmu CG/BiH/MK količina\nDigitalna marketing kampanja\nVažnost marketing kampanja u distribuciji i prodaji proizvoda i usluga kao i neophodnost ispravno definisanih ciljeva. Kroz primere i lekcije učesnici će steći znanja o definisanju cilja i kreiranju ankete kao instrumenta za ispitivanje tržišta.\nTržište i segmentacija tržišta\nDefinicija i karakteristike tržišta, kreiranje propagandne poruke kao instrumenta za poziv na akciju, odnosno zainteresovanost ili kupovinu.\nKorišćenje društvenih mreža u sprovođenju digitalne marketing kampanje\nDruštvene mreže, najposećeniji sajtovi u službi marketinga, Fejsbuk i Instagram i njihova uloga u digitalnoj kampanji, prednosti i nedostaci servisa Jutjub u digitalnom marketingu.\nIzrada sajta kao instrumenta digitalnog marketinga\nIzrada sajta kao najvažnijeg instrumenta digitalne marketinške kampanje, formati sadržaja i njihovo prilagođavanje sajtu, odnosno sistemima za pretragu i optimizacije sadržaja.\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „Online seminar: Digitalni marketing u ekonomiji, ugostiteljstvu i turizmu CG/BiH/MK“ Odustani od odgovora


Pompeo: Srbija i Kosovo da izbegavaju provokacije koje podrivaju proces normalizacije - European Western Balkans\nPompeo: Srbija i Kosovo da izbegavaju provokacije koje podrivaju proces normalizacije\nAutor EWB 21. 08. 2019.\nMajk Pompeo; Foto: Stejt Department / Ron Przysucha\nNJUJORK – Srbija i Kosovo bi trebalo da izbegavaju provokacije koje podrivaju proces normalizacije, izjavio je u utorak državni sekretar Sjedinjenih Država Majk Pompeo.\nOva izjava usledila je posle sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u Njujorku.\nPompeo je objasnio da obe strane treba da se angažuju u duhu kompromisa i fleksibilnosti koja je neophodna za postizanje sporazuma i oslobađanje potencijala obe zemlje.\n“Sekretar Pompeo je ohrabrio Srbiju da se fokusira na ovaj strateški cilj ubrzavanjem domaćih reformi i nastavljanjem pregovora sa Kosovom o sveobuhvatnom sporazumu o normalizaciji usmerenom ka međusobnom priznanju”, navodi se u saopštenju Stejt departmenta.\nSekretar i predsednik Vučić razgovarali su i o zajedničkoj bilateralnoj viziji stabilnog, bezbednog i prosperitetnog regiona Zapadnog Balkana, kao i stalnoj podršci Sjedinjenih Država za cilj Srbije za integraciju u Evropsku uniju.\nAleksandar VučićDijalog Beograda i PrištineKosovoMajk PompeoSADSrbija\nMerkel: Istinski ujedinjena Evropa uključuje Zapadni Balkan\nDa li je Srbija preopterećena investicijama u velike koridore?\nVučić: Ili normalizacija odnosa ili zamrznut konflikt prekidan sukobima\nEU osuđuje dešavanja, poziva obe strane da poštuju dogovoreno\nEWB 27. 03. 2018.


inicijativa ne da(vi)mo beograd - Stranica 4 od 6 - Dnevni list Danas\nPočetna » inicijativa ne da(vi)mo beograd » Page 4\nRadomir Lazović: Partije više ne mogu da mobilišu ljude\nNismo zadovoljni time što nismo uspeli da uđemo u gradsku skupštinu, ali ne možemo biti nezadovoljni rezultatom koji je ostvaren u veoma teškim uslovima.\nPiše: L. Valtner 8. 3. 2018.\nRacković: Pipnuo sam ženu i dobio pesnicu u glavu\nNe možemo da podnesemo krivičnu prijavu protiv Nenada DŽonija Rackovića zato što poštujemo volju žrtve.\nPiše: Aleksandra Ćuk 8. 3. 2018.\n„Vojska se povukla, omogućeno održavanje skupa“\nInicijativa „Ne da(vi)mo Beograd“ je uspela da održi završni skup svoje predizborne kampanje u napštenoj, vojnoj zgradi na Dorćolu.\nPiše: Una Miletić, DanasOnline 1. 3. 2018.\nInicijativa Ne davimo Beograd za ukidanje Bus Plusa\nUkidanje sistema BusPlus, odnosno vraćanje naplate javnog prevoza u nadležnost Grada, reintegracija noćnog prevoza u tarifni sistem i prilagođavanje cene karata materijalnim mogućnostima građana jedni su od prioriteta, rekli su danas predstavnici Inicijative Ne davimo Beograd.\nInicijativa Ne da(vi)mo Beograd: Uklonite novogodišnju rasvetu\nInicijativa Ne davimo Beograd uputila je danas zahtev gradskim vlastima da uklone novogodišnju rasvetu.\nNDBG: RTS negativnim komentarima utiče na gledaoce\n„Inicijativa Ne davimo Beograd – Žuta patka – Čiji grad, Naš grad – Ksenija Radovanović“ saopštila je da je predstavljanje njihove izborne liste juče na programu RTS proteklo uz komentar voditelja da program nije po pravilima predstavljanja.\nKada smo pripremali jednu izložbu u Muzeju savremene umetnosti, tamo još 2007, engleski umetnik Adam Čodko zamolio me je da ga za potrebe njegovog projekta povedem na neko mesto koje mi je u detinjstvu bilo važno, i to putanjom kojom bih se tada kretao.\nInicijativa Ne da(vi)mo Beograd : Nećemo dozvoliti da zgradu Ikarusa sruše\nStanovnici Bloka 9a nastavljaju da protestvuju protiv rušenja spomenika i najstarijg objekta na Novom Beogradu, zgrade Ikarusa.\nPiše: U. Miletić 22. 2. 2018.\nPiše: Snežana Čongradin 22. 2. 2018.\nInicijativa: Patkomobilom u „poslednji krug za Malog“\nInicijativa „Ne davimo Beograd“ danas je na ulice Beograda izvezla svoje, kako kažu, novo specijalno oruđe – patkomobil.\nFilip Vukša podržao „Ne davimo Beograd“\nFilip Vukša je izrazio svoju podršku inicijativi Ne davimo Beograd u video poruci, navode iz ove Inicijative.\nSa članskom kartom SNS preko veze i kod lekara\nUoči predsedničkih izbora 2017. godine SNS je postala prva politička partija od pojave višestranačja koja je otvorila kancelariju u bloku 70 u kom živim od rođenja.\nPiše: Dušan Čavić 9. 2. 2018.


Amerikanci u dugovima do guše – zaduženi čak 15,6 biliona dolara - 08.02.2022, Sputnik Srbija\nAmerikanci u dugovima do guše – zaduženi čak 15,6 biliona dolara\nUkupan dug stanovništva SAD dostigao je na kraju 2021. godine 15,6 biliona dolara, prema podacima Federalnih rezervi okruga Njujork objavljenim danas. 08.02.2022, Sputnik Srbija\nSamo u četvrtom tromesečju prošle godine, američki građani su povećali dug za 333 milijarde dolara, a u celoj godini za nešto više od 1.000 milijardi dolara (jedan bilion dolara), prenosi Si-En-Bi-Si.Prema podacima njujorške filijale FED-a, povećanje duga stanovništva u poslednja tri lanjska meseca je najveće u jednom kvartalu od 2007. godine, dok je rast duga na godišnjem nivou najveći ikada, otkako je 2003. počela da se vodi ova evidencija.Povodom visokog duga Amerikanaca, Si-En-Bi-Si predočava da se ove godine očekuje da FED počne da podiže referentnu kamatu kako bi zauzdao inflaciju koja je dostigla najviši nivo u poslednjih skoro 40 godina, što će se direktno odraziti na troškove zaduživanja građana, počev od hipotekarnih zajmova do kreditnih kartica.Na tržištima kapitala se procenjuje da će američka centralna banka početi da podiže kamatu u martu i da će ove godine biti najmanje pet povećanja stope u ukupnom iznosu od 1,25 procentnih poena.Veliki deo povećanja duga stanovništva potiče od hipotekarnih kredita, koji su podigli bilans za 890 milijardi dolara za godinu dana i za 258 milijardi dolara u četvrtom kvartalu, na skoro 11 biliona dolara.Stanje duga po kreditnim karticama uvećalo se za 52 milijarde dolara u poslednja tri meseca prošle godine, što je novi kvartalni rekord koji je ukupan dug u toj kategoriji digao na 860 milijardi dolara.Zbog brzog rasta cena, bilans stanja kredita za automobile povećan je za 90 milijardi dolara, ili za 6,6 odsto, na 1,46 biliona dolara. Cene novih automobila u SAD su skočile za 11,8 procenata lani, dok su polovnjaci poskupeli za vrtoglavih 37,3 posto, prema podacima Ministarstva rada.Jedina kategorija duga stanovništva u kojoj je zabeležen mali rast bili su studentski krediti, koji su povećani za samo 20 milijardi dolara za godinu dana, dok su u četvrtom tromesečju čak neznatno opali, navodi američki medij.\nsvet – ekonomija, ekonomija, svet, sad\n© Sputnik / Anton Denisov / Uđi u foto-galerijuAmerički dolari\nUkupan dug stanovništva SAD dostigao je na kraju 2021. godine 15,6 biliona dolara, prema podacima Federalnih rezervi okruga Njujork objavljenim danas.\nSamo u četvrtom tromesečju prošle godine, američki građani su povećali dug za 333 milijarde dolara, a u celoj godini za nešto više od 1.000 milijardi dolara (jedan bilion dolara), prenosi Si-En-Bi-Si.\nPrema podacima njujorške filijale FED-a, povećanje duga stanovništva u poslednja tri lanjska meseca je najveće u jednom kvartalu od 2007. godine, dok je rast duga na godišnjem nivou najveći ikada, otkako je 2003. počela da se vodi ova evidencija.\nPovodom visokog duga Amerikanaca, Si-En-Bi-Si predočava da se ove godine očekuje da FED počne da podiže referentnu kamatu kako bi zauzdao inflaciju koja je dostigla najviši nivo u poslednjih skoro 40 godina, što će se direktno odraziti na troškove zaduživanja građana, počev od hipotekarnih zajmova do kreditnih kartica.\nNa tržištima kapitala se procenjuje da će američka centralna banka početi da podiže kamatu u martu i da će ove godine biti najmanje pet povećanja stope u ukupnom iznosu od 1,25 procentnih poena.\nVeliki deo povećanja duga stanovništva potiče od hipotekarnih kredita, koji su podigli bilans za 890 milijardi dolara za godinu dana i za 258 milijardi dolara u četvrtom kvartalu, na skoro 11 biliona dolara.\nStanje duga po kreditnim karticama uvećalo se za 52 milijarde dolara u poslednja tri meseca prošle godine, što je novi kvartalni rekord koji je ukupan dug u toj kategoriji digao na 860 milijardi dolara.\nZbog brzog rasta cena, bilans stanja kredita za automobile povećan je za 90 milijardi dolara, ili za 6,6 odsto, na 1,46 biliona dolara. Cene novih automobila u SAD su skočile za 11,8 procenata lani, dok su polovnjaci poskupeli za vrtoglavih 37,3 posto, prema podacima Ministarstva rada.\nJedina kategorija duga stanovništva u kojoj je zabeležen mali rast bili su studentski krediti, koji su povećani za samo 20 milijardi dolara za godinu dana, dok su u četvrtom tromesečju čak neznatno opali, navodi američki medij.


Press Online :: Beograd :: "Mrnjau vikend" u Domu omladine Beograda / print=true\n"Mrnjau vikend" u Domu omladine Beograda\nČetvrti po redu "Mrnjau vikend", u kojem će posetioci moći da udome mačke, biće održan u nedelju 24. septembra od 11 do 18 sati u holu Doma Omladine Beograda (DOB), a ulaz je potpuno bespalatan.\nOrganizatori humanitarne manifestacije, felinološko društvo Le PETit, DOB i Veterina Beograd, pozvali su sve mačkoljupce da "pronađu i udome macu svog života".\n- Na "Mrnjau vikendu" će biti ponuđene lepe i zdrave mace spremne za udomljavanje, sve spasene sa ulica. Odnegovala ih je i postavila na šapice ekipa odgovornih i predanih volontera koji nesebično ulažu veliku ljubav, trud i značajna sredstva da mace spremne i zdrave odu u nove domove. Sve mace su prošle veterinarski pregled, odnegovane su i socijalizovane - napisali su organizatori.\nKako su naveli organizatori, Veterina Beograd će ozvaničiti ugovore o odgovornom vlasništvu, donirati mikročipove i vakcine protiv besnila, ali i obaviti besplatnu sterilizaciju ljubimaca kada za to dođe vreme, dok će društveno odgovorne firme darivati ljubimce i njihove vlasnike za srećan početak.\nPosetioce, pored udomljavanja, očekuju predavanja veterinara, tribine, izbor najšarmantijeg mačijeg lica i prezentacija rasa.\nPomoć za skoro 2.000 mačaka\nMrnjau staratelji su neformalna grupa ljubitelja životinja koji se predano i savesno bave problemom napuštenih i odbačenih domaćih mačaka u Beogradu, tvrde organizatori.\n- Neki od staratelja imaju volonterski staž od čak 15 godina. Mrnjau staratelji su ličnim angažovanjem, svako u svom delu grada, izlečili i sterilisali skoro 2.000 uličnih mačaka. Za mnoge su pronašli i siguran stalni dom - napisali su organizatori.


Rezovi - Ino ulaganja: Više deviza od rođaka, nego od investitora - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKragujevac: Isključenja vode 20. januara\nIno ulaganja: Više deviza od rođaka, nego od investitora\nServis Sreda, 8. februar 2017.\nDoznake ili novac naših ljudi iz inostranstva godišnje dostiže oko devet odsto bruto domaćeg proizvoda. „Politika” navodi da su "rođaci iz sveta" u 2016. godini poslali 2,7 milijardi evra, dok su stranci investirali 1,9 milijardi evra ili 5,4 odsto BDP-a.\nU Narodnoj banci Srbije navode da se u novac koji dolazi preko doznaka, ne ubraja samo novac koji rodbina šalje, nego i penzije i invalidnine koje su stizale na bankovne račune onih koji su se vratili u otadžbinu.\nU proseku od 2010. godine svake godine iz inostranstva stigne od 2,6 do tri milijarde evra na adrese oko 800.000 ljudi, tako da je svaki od njih u proseku dobio 3.370 evra. Za razliku od stranih deviznih investicija koje variraju, 2010. godine - 1,13 milijardi, 2011. godine - 3,31 milijarda, 2012. godine - 750 miliona, 2013. godine - 1,29 milijardi, 2014. godine - 1,23 milijardi, 2015. godine -1,8 milijardi i 2016. (bez decembra) - 1,61 milijarda, Srbija od doznaka svake godine ostvaruje stabilan neto devizni priliv.\nNovac koji ovako dolazi od naših ljudi ili ga primaju „devizni” penzioneri, omogućava stanovništvu da se zaštiti od siromaštva, jer u proseku čini trećinu njihovih prihoda.\nOčekuje se da se narednih godina nastavi rast doznaka iz inostranstva jer se povećava broj emigranata iz Srbije.\nizvor: politika, foto: pixabay\nVaži do: Utorak, 25. januar 2022.\nNa osnovu Odluke v.d. direktora Instituta za javno zdravlje Kragujevac broj 01-226 od 17.01.2022. godine, člana 7. stav 1. tačka 3. Posebnog ...\nFirma: Institut za javno zdravlje Kragujevac.\nPomoćnik menadžmenta za stratešku komercijalu\nVaži do: Ponedeljak, 31. januar 2022.\nFori Tehtile Ser d.o.o. Kragujevac traži pomoćnika menadžmenta za stratešku komercijalu Očekujemo: • VI ili VII nivo obrazovanja tehničke, ...\nFirma: Fori Tehtile Ser d.o.o. Kragujevac\nNa osnovu Odluke v.d. direktora Instituta za javno zdravlje Kragujevac broj 01-217 od 17.01.2022. godine, i u vezi sa članom 7. stav 1. tačka 3. ...\nFirma: Institut za javno zdravlje Kragujevac\nKragujevac: Isključenja struje najavljena za 18. januar


BalkanMagazin :: BiH: Smanjen izvoz gvožđa i čelika\nutorak, 08. decembar 2020 17:45\nIndustrija gvožđa i čelika i proizvodnja ovih materijala tokom godine je zbog pandemije virusa korona i smanjene potražnje na svetskom tržištu pretpela udarac u BiH. U prvih devet meseci ove godine izvoz gvožđa i čelika i proizvoda od gvožđa i čelika manji je za 19 odsto, dok je uvoz opao za 12 odsto u odnosu na prethodnu godinu. (foto, Pixabay)\nProizvođači gvožđa i čelika, suočavaju se s brojnim izazovima u svom poslovanju, a do kraja trećeg kvartala beleži se i pad trgovanja ovim metalima. Situaciju otežava i to što je i bez uticaja korona virusa, samo nastavljen prošlogodišnji negativni trend u metalskoj industriji.\nZbog uvođenja kvota i za uvoz čelika u EU, uvođenja stopostotnih carina na robu koja se izvozi na Kosovo, kao i turbulencija na drugim tržištima, prošle godine je značajno smanjen izvoz gvožđa i čelika iz BiH. Istovremeno, izvoz obojenih metala je za prvih jedanaest meseci 2019. godine, u odnosu na isti period 2018. godine imao veliki pad od 32,7 posto, ali je uvoz beležio rast od 10,9 posto.\nKategorija gvožđa i čelika beleži veći pad kako u izvozu, tako i uvozu u odnosu na proizvode od gvožđa i čelika. To se objašnjava time što je razmena sirovina i repromaterijala većeg stepena dorade sporije padala u odnosu na primarne sirovine.\nAdela Vukotić Terek, sekretarka Asocijacije metalske i elektro industrije Spoljnotrgovinske komore BiH, istakla je za "Nezavisne novine" da je u prvih devet meseci ove godine izvoz gvožđa i čelika i proizvoda od gvožđa i čelika manji za 19 odsto, dok je uvoz opao za 12 odsto, u odnosu na prethodnu godinu.\nIstiče da je u prvih devet meseci ove godine obim spoljnotrgovinske razmene u kategoriji gvožđa i čelika smanjen i to na skoro svim vodećim izvoznim tržištima, u Srbiji 27 odsto, Crnoj Gori 37, Turskoj 29 i Hrvatskoj 22 odsto, dok je rast izvoza na tržište Rumunije devet odsto.\n"U prošloj godini izvoz gvožđa i čelika i proizvoda od gvožđa i čelika je iznosio 1,36 milijarde, a uvoz 1,12 milijarde KM. Pandemija je negativno uticala na obim razmene, posebno u periodu lockdowna u martu i aprilu. Ova grana industrije se suočava i s drugim problemima, što se pre svega odnosi na kvote i carine koje su nametnuli EU i SAD na određene proizvode. Iako je izvoz ostao stabilan, pritisak od strane određenih zemalja na BiH tržište je veliki u vidu nižih cena i kvaliteta koji zbog neusvojenih direktiva i tehničkih propisa, kao i nedostatka prateće infrastrukture kvaliteta i pravi velike distorzije na našem tržištu", objasnila je Vukotić Terekova.\nMladen Jelača, direktor "ArcelorMittala" u Prijedoru, rekao je da je zbog smanjene potražnje čelika i rude gvožđa na svetskom tržištu, proizvodnja u ovoj kompaniji u toku ove godine manja za 10 odsto.\n"Mislimo da ćemo završiti ovu godinu sa proizvedenih 1.400.000 tona rude gvožđa, što je za 10 odsto manje od planiranih 1.550.000 tona, kakava je bio plan preduzeća. Smanjenje proizvodnje je u toku ove godine bilo u drugom kvartalu, kada je uticaj virusa korona bio najizraženiji za tržište čelika", naveo je Jelača.\nPrema njegovim rečima, stanje je sada stabilnije i povoljnije, tako da sada nema odstupanja od planirane proizvodnje i mesečnih planova.\nOn napominje da je uzrok smanjene proizvodnje smanjeni zahtev Železare u Zenici, zbog toga što ona na tržištu nije mogla da proda sve to što je proizvodeno. To je i razlog što je u Prijedoru došlo do smanjivanja proizvodnje rude gvožđa u rudniku, uz snabdevanje Železare u Zenici.


Suzana Vasiljević: Video poruka Đilasa 'jeftin politički performans'\nOna je zamolila sve medije u Srbiji da ne diraju ničiju decu, jer ona nisu kriva zbog onog što im roditelji rade.\nVasiljević je, govoreći o medijima, rekla da su se, u ratu onih opozicionih protiv vlasti ili provladinih protiv opozicije, lekari našli na udaru, oni krivi ni dužni i od njih se traži da se izjasne da li su za ili protiv vlasti.\n"Zašto dovoditi ljude u situaciju da se izjašnjavaju politički. Novinari su dolazili da im postavljaju politička pitanja", naglasila je ona.\nOdgovarajući na pitanje o zamerkama ambasadora Evropske unije, Vasiljević je konstatovala da oni Srbiji zameraju "tabloidizaciju", a zaboravljaju da tabloidi nisu nastali u Srbiji, nego su "uvezeni" sa Zapada.\nOna je, komentrarišući proteste građana u 20:05 uveče, kao i "bakljade" pristalica vlasti, naglasila da te proteste nije uvela vladajuća stranka, nego opozicija, pa su oni koji podržavaju vlast uzvratili.\nVasiljević nije konkretno odgovorila na pitanje zašto je pristalicama vlasti dozvoljeno da u vreme policijskog časa nesmetano organizuju "bakljade" i puštaju uvredljive poruke sa razglasa, rekavši samo da je Vučić pozvao sve da poštuju zabranu kretanja.\nOna je opoziciji poručila da prestanu da "maltretiraju ljude" koji su zatvoreni više od šest nedelja i da im "ne igraju po živcima" lupanjem u šerpe, što čine njihove pristalice.\n"Imaćete izbornu kampanju, pa onda izađite na ulice, lupajte i šetajte", rekla je Vasiljević.


Kao u “dobra stara vremena”: Dačić i Šešelj napadaju Beograd! – Gerila\nGerila > Društvo > Kao u “dobra stara vremena”: Dačić i Šešelj napadaju Beograd!\nobjavljeno na Dec. 21, 2017 u 4:23 pm 21/12/2017\nPredsednik Socijalističke partije Srbije Ivica Dačić izjavio je da će ta stranka prvo razgovarati sa Srpskom naprednom strankom o eventualnoj koaliciji na izborima za Skupštinu Beograda.\n“Prvo ćemo razgovarati sa SNS-om i videćemo da li ćemo ići u koaliciju s njim”, rekao je Dačić komentarišući medijske napise da bi SPS mogao da pored tradicionalnog partnera Jedinstvene Srbije na beogradskim izborima bude u koaliciji i sa Srpskom radikalnom strankom.\nKako govore izvori iz SPS-a ta stranka razmišlja o “kombinacijama” za predstojeće izbore za Skupštinu grada Beograda, da će razgovarati sa SNS-om, ali i da je moguća koalicija sa SRS-om.\nPosle ovih vesti, koje će verovatno biti ozvaničene narednih dana, jasno je da je koalicija za lokalne izbore u Mionici, o čijem smo sastavljanju pisali nedavno, bila samo probni balon pred dolazak izbora u prestonici.\nKada se uzme u obzir i da Dačić još uvek ne govori otvoreno o koaliciji sa SNS-om, koja se doskora činila gotovo izvesnom, jasno je da scenario koaliranja sa Šešeljem dobija na jačini. Dačić, koji se tokom svoje karijere pokazao kao sposoban da ispliva iz svih gluposti u koje se prethodno uvali, vrlo je vešt političar. Moguće da je namirisao da ideja SNSa koji ide na izbore sa “timom za Beograd” (a ne sa jednim kandidatom), znači i gubitak prestonice, pa računa da je dobro da na vreme pobegne sa broda koji tone.\nNa kraju krajeva, šta je prirodnije nego savez SPS-a i radikala, kombinacija koju smo nebrojeno puta videli tokom devedesetih godina? Verujemo i da bi Ivicin i Vojin stari šef bio presrećan da može da ih vidi zajedno u napadu na Skupštinu grada.


OTIŠAO JE VELIKAN SRPSKOG FUDBALA: Sahranjen Vladica Popović, čovek koji je popeo Zvezdu na krov sveta (FOTO) | Novosti.rs\nČuvenom asu srpskog i južnoameričkog fudbala poslednje pozdrave su uputili prijatelji i porodica, a pre nego što je Popović sahranjen, u prostorijama na stadionu „Rajko Mitić“ je održana komemoracija preminulom velikanu.\n- Otišao je velikan, fudbaler, trener, sportski radnik, Vladimir Vladica Popović, ličnost čiji je život obeležio rad, odanost i predanost onome šta je i gde radi. Svuda je dao svoj pečat, blagost i osmeh, optimizam i veru u uspeh, ono po čemu ga svi pamte i zbog čega su ga voleli i poštovali. Najviše u njegovoj Crvenoj zvezdi – poručio je predsednik crveno-belih Svetozar Mijailović.\nPoslednje reči čuvenom Vladici, uputio je i predsednik veterana Zvezde, Aleksandar Marković.\n- Otišao je, onako uvek žureći, veliki čovek, veliki zvezdaš, igrač, trener i fudbalski gospodin i džentlmen, kapiten Crvene zvezde, vođa jedne generacije, uzor brojnim generacijama. Učitelj, nasmejani perfekcionista, disciplinovani zaljubljenik u fudbal i napredak fudbalskog sporta, ali pre svega toga najbolji muž i otac, najpouzdaniji prijatelj i saradnik – emotivno je pričao Marković.\nOd oca se u prostorijama stadiona oprostio i Miodrag Popović, sin čoveka koji će zauvek biti deo istorije našeg najtrofejnijeg tima.\n- Drago mi je da se, bez obzira na trenutne okolnosti u kojima živimo, kod nekih ljudi ipak prepoznaje odanost, rad, privrženost, emocija i pre svega ljudskost. Moj otac je bio neko ko je negovao odanost i bezgraničnu ljubav prema grbu, dresu i navijačima ovog velikog kluba – rekao je sin čuvenog Vladice.\nPopović je igračku karijeru započeo u omladinskim selekcijama Crvene zvezde, odakle je uznapredovao i do prvog tima, gde ga je jedan nastup delio od jubilarnog 500-tog. Posle epizode u Štutgartu, otisnuo se put Južne amerike, gde je završio igračku, a započeo trenersku karijeru. I tamo je ostavio dubok trag, a krunu na trofejnu karijeru je stavio u Tokiju 1991, kada je na mestu trenera crveno-belih nasledio LJupka Petrovića i osvojio titulu svetskog prvaka.\nODBIO ČAK I PABLA ESKOBARA\nIMAO je Vladica Popović veoma uspešnu trenersku karijeru u Južnoj Americi. Posebno se proslavio u Kolumbiji, gde je sa različite ekipe bio šampion, što mu je donelo poziv i čuvenog narko-bosa Pabla Eskobara, koji želeo Popovića na klupi njegovog tima Medeljina. Ipak, naš stručnjak je tada odbio Eskobara, koji je na sve načine pokušavao da ga imenuje za trenera, ali je legendarni Vladica ostao odlučan u svojoj odluci.\nVladica Popović FK Crvena zvezda sahrana fudbal


Vesti Archives – Page 466 of 581 – RTVSANTOS\nVesti (Page 466)\nOsnovni sud u Zrenjaninu otvorio je u sredu svoja vrata svim zainteresovanim sugrađanima koji su su želeli da se upoznaju sa radom ovog suda. U prostorijama uprave Osnovnog suda posetiocima su dobrodošlicu poželeli vršilac funkcije predsednika suda i portparoli suda.Read More →\n”Ritovi donjeg Potisja” proglašeni za specijalni rezervat prirode i dati na upravljanje JP ”Rezervati prirode Zrenjanin”\nProcedura dobijanja saglasnosti za status upravljača prirodnim dobrom je završena, tako da je, nakon što su Ritovi donjeg Potisja u opštinama Titel, Zrenjanin i Žabalj proglašeni za specijalni rezervat prirode, Vlada Srbije upravljačem imenovala JP „Rezervati prirode“ Zrenjanin. Tim povodom u Multimedijalnoj sali Gradske kuće javnosti se obratio ispre JPRead More →\nVršio nuždu u centru Zrenjanina na zaprepašćenje prolaznika\nU centru Zrenjanina kod pešačkog mosta nepoznata osoba izvršila je dužu nuždu u 13 časova. Na veliko zaprepašćenje prolaznika i sugrađanina koji je napravio ove slike, čovek (ako se tako može nazvati) je bez oklevanja uradio na najgorem mogućem mestu. Preko ovog mosta prođe hiljade ljudi dnevno kao i malaRead More →\nMini sajam knjiga u Gradskoj biblioteci\nU Gradskoj biblioteci Žarko Zrenjanin održaće se Mini sajam knjiga od 10. do 15. novembra. Tokom ovih 6 dana naši sugrađani moći će da nabave knjige za 20 do 50 odsto jeftinije nego što im je redovna cena, a u ponudi su i naslovi koje je biblioteka prvi put izložilaRead More →\nTribina “Duh palanke i fašizacije društva”\nObeležavajući Međunarodni dan borbe protiv fašizma i antismeitizma, u Pozorišnom klubu “Zeleno zvono” u Zrenjaninu , pokret Novi optimizam organizovao je tribinu pod nazivom “Duh palanke i fašizacija društva”. I ovom prilikom ukazano je na značaj dela pisca i filozofa Radomira Konstantinovića.Read More →\nNovoustanovljeni praznik u Srbiji, Dan primirja u Prvom svetskom ratu, praznuje se 11. novembra. Ove godine na inicijativu predsednika Republike i odlukom Vlade, obeležiće se na vidljiv i upečatljiv način i preporučuje da se na vidnom delu garderobe nosi amblem na kome je cvet Natalijina ramonda. Na ovaj dan istorijskimRead More →\nLicitacija državnog zemljišta privukla mnoge poljoprivrednike\nLicitacija za izdavanje u zakup državnog poljoprivrednog zemljišta počela je danas u prostorijama Poljoprivredne Stručne službe u Zrenjaninu. Poljoprivrednici će licitirati ukupno 14.000ha zemljišta, po ceni koja se kreće između 500 i 25.000 dinara.Read More →\nZrenjaninci u velikom broju idu na miting podrške Vojislavu Šešelju\nSrpska radikalna stranka najavila je danas da će povodom povratka lidera radikala Vojislava Šešelja iz Haga održati u subotu 15. novembra miting u centru Beograda pod nazivom“Pozdravimo pobednika“ i pozvala građane Zrenjanina da se prijave za put u Beograd. Predsednik GrO SRS Darko Vujčin, član odbora za doček potvrdio jeRead More →\nRadno vreme tokom obeležavanja državnog praznika\nZbog obeležavanja državnog praznika, 11. novembra, pojedine službe u Zrenjaninu radiće po izmenjenom režimu. Pošte u Zrenjaninu neće raditi na ovaj dan, izuzev pošte koja se nalazi u prostorijama Univerexporta, koja će raditi po uobičajenom radnom vremenu od 7 do 20 časova. Pojedine apoteke radiće sa izmenjenim radnim vremenom, dokRead More →\nPrevious 1 … 465 466 467 … 581 Next


Kakva je zarada Crvene zvezde od prolaza u treće kolo? - Sportske.net\nKakva je zarada Crvene zvezde od prolaza u treće kolo?\nNagrade i bonusi za plasman u treće kolo kvalifikacija za Ligu Evrope nisu preveliki, ali će svakako značiti crveno-belima.\nNavijači oduševljeni, evo ko je najveće pojačanje Zvezde! (TVITOVI)Zvezda naučila lekciju - Kazahstanci su prošlost, a sad - Sparta!Dok se Zvezda pribilžava trećem kolu, Sparta angažovala sjajno pojačanje!Poluvreme - Solidna Zvezda (TVITOVI)Slika koja se ne viđa - Delije na jugu stadiona "Rajko Mitić"\nCrvena zvezda je večeras uspela da izbaci iz kvalifikacija za Ligu Evrope ekipu Irtiša, bilo je 2:0 na našem najvećem stadionu, nakon što je u Pavlodaru bilo 1:1.\nTo znači da će naš najtrofejniji tim igrati protiv Sparte iz Praga u narednoj fazi, biće to veliki zalogaj za izabranike Vladana Milojevića koji su večeras odigrali solidan meč.\nPored toga, Crvena zvezda je i zaradila od plasmana u treće kolo.\nUčešće u trećem kolu kvalifikacija za Ligu Evrope vrednuje se sa 235 hiljada evra, ali problem Crvene zvezde je taj što će čitav novac morati da prosledi menadžeru Ćalasanu, kako je naveo Zvezdan Terzić, na ime dugovanja.\nProlazak do plej ofa za Zvezdu će značiti i dodatnih 245 hiljada evra, a prolazak u grupnu fazu znači i 2,6 miliona evra.


U hotelu Grand na Kopaoniku, 01. oktobra, svečano je otvoren drugi stručni seminar pod nazivom "Unapređenje sistema bezbednosti saobraćaja", koji organizuje Agencija za bezbednost saobraćaja u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova.\nSeminar je namenjen prdstavnicima svih lokalnih samouprava u Srbiji i članovima lokalnih Saveta za bezbednost saobraćaja. Organizuje se u okviru nacionalne Strategije bezbednosti saobraćaja na putevima Republike Srbije za period od 2015. do 2020. godine.\nOsnovni cilj seminara je podizanje kapaciteta rada lokalnih Tela za koordinaciju poslova bezbednosti saobraćaja uz podršku svih subjekata koji deluju i sistemu bezbednosti saobraćaja na nacionalnom nivou. Teme stručnog seminara biće razrađene kroz primere dobre prakse koji su realizovani u lokalnim samoupravama u Republici Srbiji i Republici Srpskoj, a treba da posluže za primer kako i na koji način bi trebalo da se realizuju aktivnosti koje doprinose unapređenju bezbednosti saobraćaja.\nUvodne govore održali su:\n- Nebojša Arsov, načelnik Uprave saobraćajne policije MUP-a Srbije\n- dr Milan Tešić, Agencija za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske\n- Ana Tešić, v.d. pomoćnik ministra, Sektor za budžetsku inspekciju, Ministarstvo finansija Republike Srbije\n- Ivan Zečić, Sektor budžeta, Ministarstvo finansija Republike Srbije\n- Jasmina Milošević, v.d. direktora Agencije za bezbednost saobraćaja Republike Srbije\nSeminaru prisustvuje oko 350 učesnika. NJima su se, u okviru uvodnog izlaganja, obratili Dušan Borković, srpski automobilista, Dea Đurđević, novinarka i voditeljka TV Pink, Nenad Okanović, glumac i Mladen Alvirović, direktor NAVAK-a. Poznate ličnosti bile su u kongresnoj sali hotela Grand, jer su ispričale svoja iskustva, prenele važne poruke i ukazale kako treba da se ponašamo u saobraćaju, da bi sačuvali sebe i druge.\nDrugi stručni seminar "Unapređenje sistema bezbednosti saobraćaja" traje do 03.10. 2019. godine.


Skup Arhiva - Far\nPočetnaPosts Tagged "Skup"\nSrbija je, za razliku od nekih drugih vremena, poštovala slobodu okupljanja, izražavanja, nikad nismo narodu ugrozili to pravo, rekao je na početku konferencije za novinare u Beogradu predsednik Srbije Aleksandar Vučić. „Sinoć smo bili svedoci agresivnog političkog protesta, neki su to pravdali koronavirusom. Taj protest je\nmediji, vesti, video\nVIDEO: Tokovi lokalnih finansija – važna tema za lokalne medije\nLokalne finansije u lokalnim sampoupravama još jedan su „tamni vilajet“ iz koga može nekontrolisano da se troši ono što stanovnici nekog grada ili opštine izdvajuju preko poreza na imovinu, taksi, poreza na plate, rudnih renti, ili iz drugih osnova. Kako imati uvid u „lokalni tok novca“,\nProtest “Novinari protiv fantoma” održan u Nišu\nNekoliko desetina novinara večeras je u Nišu podržalo beogradski protest pod nazivom „Novinari protiv fantoma“, čiji su povod napadi, pritisci i zastrašivanja novinara Televizije N1. U protesnom okupljanju u niškom Media reform centru učestvovali su i predstavnici pojedinih nevladinih organizacija i opozicionih stranaka, kao i građani. Gordana\nSkup podrške slobodnoj reči i TV N1 pred zgradom Vlade Srbije\nNa skupu "Novinari protiv fantoma" održanom pred Vladom Srbije podražana je TV N1, a govorili su novinarka Tamara Spajić, predsednik NUNS-a Željko Bodrožić i novinari Vuk Cvijić i Slobodan Georgijev. Tamara Spajić je poručila da televiziji N1 treba dati podršku jer radi posao javnog servisa umesto\nNovinari i pravosuđe o slobodi medija\nU Zadužbini Ilije Kolarca u Beogradu održana je jednodnevna međunarodna konferencija „Mediji i pravosuđe - partneri ili suparnici“. Glavni uvodničari su bili ambasadorka Australije u Beogradu Rut Stjuart i zamenik šefa Misije OEBS-a u Srbiji Džozef Melot. Rut Stjuart je rekla da u australijskom ustavu čak\nNe za MHE uz “Vostani Serbie” u Pionirskom parku u Beogradu\nProtest protiv izgradnje derivacionih mini-hidroelektrana u Pionirskom parku u Beogradu počeo je pesmom „Zaplakala Stara planina“, posle čega su predstavnici pokreta „Odbranimo Reke Stare planine“, Saveza mesnih zajednica Stare planine i onih koji brane Grzu i potkopaoničke reke, zajedno sa velikim brojem ljudi koji su\nVIDEO: Novinari ni(su) bez zaštite\nU hotelu „88 Rooms“ u Beogradu predstavljeno je istraživanje o položaju novinara nazvano „Kritične tačke u sistemu zaštite novinara“. Učesnike skupa je najpre pozdravila počasna predsednica Fondacije „Slavko Ćuruvija“ i njegova ćerka Jelena Ćuruvija, a posle nje se svima kratko obratila Ivana Stevanović, programska direktorka, objasnivši\nU četvrtak u Beogradu o kritičnim tačkama zaštite novinara, FAR učesnik panela\nU četvrtak, 19. septembra u hotelu „88 Rooms“ u Beogradu održaće se skup na temu „Kritične tačke u sistemu zaštite novinara u Srbiji“. Uvodničar će biti Jelena Ćuruvija, ćerka i počasna predsednica Slavko Ćuruvija fondacije. Potom će govoriti Ivana Stevanović, izvršna direktorka i Rade Đurić,\nTroje građana Dimitrovgrada okupilo se večeras na trgu Zorana Đinđića u centru grada na prvom protestu „1 od 5 miliona“ kako bi prema, njihovim rečima, iskazali nezadovoljstvo radom lokalne vlasti. Organizator skupa Goran Hristov rekao je za portal Far da su glavni problemi sa kojima se


OSM Televizija - Počinje 22. festival malih scena i monodrame Srpske\nPočinje 22. festival malih scena i monodrame Srpske\nU Istočnom Sarajevu danas će biti otvoren 22. međunarodni festival malih scena i monodrame Srpske na kojem će u takmičarskom dijelu biti izvedeno pet pozorišnih predstava i četiri monodrame.\nFestival će otvoriti glumci Narodnog pozorišta Republike Srpske, koji će u Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo izvesti predstavu "Podvala" u režiji Đurđe Tešić, a po tekstu Milovana Glišića.\nPozorišna publika u Istočnom Sarajevu imaće priliku da gleda i predstave "Budala na večeri" u izvođenju Narodnog pozorišta iz Tuzle, "Koštana" Slavija teatra iz Beograda, "Prah" u izvođenju Nataše Ninković i Zorana Cvijanovića, a u režiji Veljka Mićunovića, te "Malo blago" u izvođenju Gradskog pozorišta "Јazavac" iz Banjaluke, a u režiji Slađane Kilibarde.\nPredstave i monodrame ocjenjivaće stručni žiri u sastavu Predrag Bjelošević, Miljan Vuković i Vitomir Mitrić, a i ove godine biće dodijeljene četiri festivalske nagrade - za najbolju predstavu, najbolju monodramu, najboljeg glumca i najbolju glumicu, saopšteno je iz Kulturnog centra Istočno Novo Sarajevo.\nU Galeriji Kulturnog centra za sve vrijeme trajanja Festivala biti izložene slike akademske slikarke Biljane Elčić, dok će dio programa biti realizovan i u Kulturnom centru Pale.\nNa svečanom otvaranju i zatvaranju Festivala učestvovaće profesori i studenti Muzičke akademije Univerziteta u Istočnom Sarajevu.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva i predsjednik Organizacionog odbora Festivala Nenad Vuković rekao je ranije da je ovaj festival jedna od najznačajnijih kulturnih manifestacija koja krasi Grad Istočno Sarajevo.\nOn kaže da će Festival koštati oko 35.000 KM, od čega će Vlada Republike Srpske izdvojiti 15.000 KM, dok će preostala sredstva obezbijediti Grad Istočno Sarajevo, lokalne zajednice na ovom prostoru, kulturni centri i sponzori.\nSvečano otvaranje festivala predviđeno je u 19.30 časova u Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo.\nJoš iz iste kategorije: « Pale: O zakonskoj zaštiti ćirilice kao srpskog identitetskog pisma Srpsko kolo na Uneskovoj listi nematerijalnog nasljeđa »


Izvor: RTS, 29.Jun.2020, 20:12\n"Neću dozvoliti da ove lažne optužbe >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << odvrate pažnju Kosova sa zauzimanja svog mesta u međunarodnoj zajednici, kao članice Ujedinjenih nacija, NATO-a i Evropske unije", rekao je Tači.\nPredlog optužnice protiv Tačija i Veseljija ozbiljno je uzdrmao političku scenu u Prištini.\nSpecijalno tužilaštvo Suda za ratne zločine Oslobodilačke vojske Kosova predalo je veću ovog tribunala predlog optužnice kojim se nekadašnji politički lider OVK Hašim Tači i šef njegove tajne policije Kadri Veselji terete za ubistvo 100 osoba, kao i za niz drugih nedela.\nDanas: Tači: Podneću ostavku ako Specijalni sud potvrdi optužnicu protiv mene\nBlic: SASTANAK SA RAMOM, PA OBRAĆANJE JAVNOSTI Tači: Podnosim ostavku, ako potvrde optužnicu\nVečernje novosti: Tači posle razgovora sa Ramom izjavio: Ukoliko potvrde optužnicu, podnosim ostavku\nIzvor: Radio Slobodna Evropa, 29.Jun.2020\nSpecijalizovani tužilac u Hagu protiv predsednika Kosova je podneo optužnicu na razmatranje koja ga tereti za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti\nTAČI NAJAVIO OSTAVKU NAKON PODIZANJA OPTUŽNICE\nIzvor: SrbijaDanas.com, 29.Jun.2020\nTzv. Kosovski predsednik Haši Tači rekao je da će podneti ostavku ukoliko Specijalni sud za zločine OVK potvrdi optužnicu, čiji je nacrt načinilo tužilaštvo tog suda...- Sledećih dana, konsultovaću se sa političkim liderima oko narednih koraka. Uveravam vas još jednom, neću se suočavati...


U Vladi Srpske zadovoljni prihodima - Leutar.net\n4. oktobra 2020. LEUTAR Magazin, Nadripsihologija 0\n– Svjesni važnosti domaćih resursa, značajna sredstva smo uložili u poljoprivrednu proizvodnju. Obezbijedili smo sjetvene pakete vrijedne dva miliona KM, te po pet miliona KM usmjerili smo na otkup povrća, junadi i svinja i za kapitalne investicije, dok smo za subvencije za nabavku mašina i opreme planirali izdvojiti još osam miliona KM – precizirala je Vidovića.\n– Jedna od novijih mjera je i Garantni program Ministarstva finansija. To je prvi put u našoj državi da je takav program osmišljen. On se realizuje preko Garantnog fonda, tako da za svakog pojedinačnog privrednika koji hoće da dobije kredit država daje svoju garanciju na 70 odsto visine tog kredita. Riječ je o iznosu od 238 miliona KM koji se može podijeliti preko banaka, a da država bude garant sa 70 odsto. Taj projekat je u toku, ugovor je sklopljen sa većinom banaka i mikrokreditnih organizacija, a odziv je dobar – rekla je Vidovićeva.Ona je izrazila uvjerenje da će se to veoma pozitivno odraziti na poslovanje mikro, malih i srednjih preduzeća kojima je ova mjera prvenstveno i usmjerena.


Ministarka odbrane Francuske u Beogradu: Zapadni Balkan je susjed koji treba da bude uključen u Evropu - Florence Parly je navela da je prije proširenja EU potrebno da sama Unija bude reformisana, što će biti dobro i za stare i za nove članice\n13. 12. 2019. u 14:24 Face.ba\nFranuska tretira Zapadni Balkan kao susjeda i smatra da je bitno da i taj dio bude uključen u Evropu, ali Evropska unija prvo mora da bude reformisana prije nego što bude dodatnih proširenja, izjavila je danas u Beogradu ministarka odbrane Francuske Florence Parly, javlja Anadolu Agency (AA).\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, Parly je navela da Francuska nije protiv proširenja, ali da je za nastavak proširenja EU potrebno da metod pregovaranja bude politički i reverzibilan.\n"Tako će biti još bolji za zemlje koje ulaze u EU, a to će biti dobro i za Srbiju i Crnu Goru", kazala je ona u Predsjedništvu Srbije.\nKao drugi uslov je navela da se EU reformiše u smislu budžeta, politike i načina odlučivanja, za šta će, kako je rekla, biti potrebno više godina.\nMinistarka je kazala i da Francuska tretira Zapadni Balkan kao susjeda.\n"Zapadni Balkan je naš susjed i bitno je da bude uključen u Evropu i da se izuzme od negativnih uticaja, a sama Evropa ima da obavi sopstvene poslove u vezi sa svojim funkcionisanjem dok ne dođe do proširenja", navela je.\nGovoreći o bilateralnim odnosima Srbije i Francuske, ona je rekla da postoje veoma dobre istorijske veze i bliskost naroda još od vremena Prvog svjetskog rata.\nParly je ocijenila i da su bilateralni odnosi Srbije i Francuske u oblasti odbrane dobri, da postoji otvoreni i slobodni dijalog i da je Pariz veoma zainteresovan da čuje na koji način Beograd vidi svoju budućnost na kontinentu i u regionu.\n"U oblasti naoružanja - helikopteri Erbas su već isporučeni, a radi se i na formiranju centra za njihovo održavanje. Drugo, saradnja se razvija i na osnovu kupovine raketa Mistral 3. Srbija učestvuje u mirovnim misijama EU i UN i mi pozdravljamo njeno angažovanje na teškim terenima gdje mnogi ne žele da idu. Hvala Srbiji, na ulozi u misijama u Africi, kvalitet srpskog uticaja je veoma cijenjen, ne samo u domenu medicine", dodala je.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izrazio je zadovoljstvo što je prvi put posle 35 godina ministar odbrane u posjeti Srbiji, naglasivši da dvije zemlje dobro sarađuju u raznim međunarodnim misijama, te da su za Srbiju Francuzi uvijek bili prijatelji.\nOn je zahvalio Francuskoj na podršci Srbiji na njenom evropskom putu, te dodao da Srbija ima veliko povjerenje u predsjednika Francuske, koga smatra iskrenim prijateljem, koji će, osim o francuskim, voditi računa i o srpskim interesima.\n"Srbija će da čuva svoju vojnu neutralnost, ali da razvija sve veze sa Francuskom", kazao je.\nOn je zahvalio Francuskoj što sa Srbijom želi da radi u oblasti odbrane.\n"Ima još mnogo oblasti u sferi vojne industrije i kupovine naoružanja gdje smo mi zainteresovani za francuske proizvode i o tome smo razgovarali. Vjerujem da ćemo u narednim nedeljama i mesecima imati još neke pozitivne stvari kojima bi mogli da vas iznenadimo", naveo je Vučić.


Ostalo je da se završi levi poluprofil na lotu 2 od Brancareva do Crvene Reke u dužini od 2,3 kilometra, i očekuje se da će svi radovi, osim radova na kosini T-6, biti završeni do kraja avgusta\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović razgovarala je u Beloj Palanci sa investitorima i izvođačima o završetku radova istočnog kraka Koridora 10 i obišla radove na deonici Bancarevo - Crvena Reka. Zorana Mihajlović u narednih pet dana obilazi radove na istočnom kraku Koridora 10. Sa izvođačima radova razgovarala je o dinamici preostalih radova, ali i o merama kako bi se oni efikasno završili.\nNakon obilaska jedine preostale deonice, Bancarevo - Crvena Reka, na kojoj su radovi u toku, Mihajlovićeva je istakla je da očekuje da kompletan istočni krak Koridora 10 bude završen do jeseni.\n-Od tog celog istočnog kraka, jedan odsto još nije završen. Postoji nekoliko tačaka, nekoliko klizišta, nekoliko kosina na kojima se radi i to je ono što u stvari čekamo da se završi. To je važan krak za Srbiju, koji nas spaja sa Bugarskom i najbliža ruta ka Turskoj, samim tim i ka Bliskom istoku - rekla je Mihajlovićeva i dodala da nijedan metar auto-puta neće biti pušten dok ne bude potpuno bezbedan za saobraćaj.\n-Na trasi imamo 87 mostova, pet petlji, pet tunela, od čega su svi izgrađeni i opremljena su četiri tunela - rekao je Senić.


JEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČA: Multietnička policija – prvi korak ka demokratizaciji (44.deo) - VOM\nNaslovnaReč po rečFELJTON: JEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČAJEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČA: Multietnička policija – prvi korak ka demokratizaciji (44.deo)\nJEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČA: Multietnička policija – prvi korak ka demokratizaciji (44.deo)\npetak, 2. jula 2021 : 15:00\nUporedo sa svim inicijativama za demokratizaciju društva i veći stepen ličnih i kolektivnih sloboda i prava, Albanci su kod predstavnika međunarodnih organizacija, pre svega kod predstavnika OEBS, ali i kod ambasadora SAD i Velike Britanije, Vilijama Montgomerija i Čarlsa Kraforda, tražili da promene počnu od „srpske policije“.\nTo insistiranje da promene krenu od lokalne policije, potkrepili su brojnim primerima maltretiranja i zlostavljanja Albanaca koje je prikupio Odbor za ljudska prava iz Bujanovca, na čijem je čelu bio diplomirani pravnik Šaip Kamberi. Ovaj odbor je inače prva organizacija građanskog društva na jugu Srbije, registrovana 1999. godine.\nDokumentovani podaci iz Odbora za ljudska prava brzo su dospeli do aktivista Fonda za humanitarno pravo i Helsinškog odbora za ljudska prava iz Beograda. Ove dve organizacije građanskog društva izvršile su dodatni pritisak kako na predstavnike međunarodne zajednice, tako i na nove demokratske vlasti u Srbiji, kojima je bilo stalo da se na jugu Srbije pokrenu pitanja demokratizacije društva.\nTako su stvoreni uslovi da se na predlog Misije OEBS u Jugoslaviji, u Bujanovcu potpiše dokument o stvaranju jedinica multietničke policije pod nazivom „Principi za multietnički policijski elemenat u Preševu, Medveđi i Bujanovcu“. Dokument su 27. juna 2001. godine, potpisali šef Misije OEBS Stefano Sanino, ministar unutrašnjih poslova Srbije Dušan Mihajlović, predsednik Koordinacionog tela Nebojša Čović i predsednik opštine Preševo Riza Halimi.\n„Multietnička lokalna policija“, kako je u svakodnevnoj komunikaciji nazvan ovaj projekt, predstavljala je prvi konkretan korak ka ravnopravnom učešću Albanaca u vršenju javnih poslova. Ovim projektom je u lokalne policijske snage triju opština, uključeno oko 300 pripadnika albanske nacionalne zajednice, uglavnom mladih.\nOni su, podeljeni u grupe, prošli nekoliko nivoa višenedeljne obuke za vršenje policijskih poslova od patroliranja, komunikacije sa građanima do službenih veština. Za njih je posebna obuka organizovana u Nastavnom centru Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije (MUP) „Mitrovo polje“ kod Kruševca.\nOd tada na području opština Bujanovac, Prešvo i Medveđa, posebno u mešovitim sredinama, sve policijske patrole sastavljene su od pripadnika obe nacionalne zajednice.\nMeđutim, i danas, posle 20 godina, pripadnici albanske zajednice nisu adekvatno zastupljeni na svim nivoima službe, a posebno na višim položajima. Zbog toga se vlastima u Beogradu politički subjekti Albanaca na jugu Srbije i Nacionalni savet albanske nacionalne zajednice često obraćaju i traže da se u ovoj oblasti ispoštuju evropski standardi.\nPrema podacima iz 2012. godine, u Bujanovcu, Preševu i Medveđi u policije je bilo 697 zaposlenih. Od toga Srba je bilo 451 ili 64,7 odsto. Procenat zaposlenih Albanaca po opštinama bio je sledeći: Preševo: 50,4, Bujanovcu 34,8 i Medveđi 4,9 odsto, što je daleko od učešća ove nacionalne zajednice u ukupnom broju stanovnika.\nPrethodni tekstPoznata imena dobitnika nagrade „Slađana Veljković“\nSledeći tekstObjava iz vranjskog Doma zdravlja postala internet senzacija


Aukcija: Porezna uprava FBiH prodaje suknje, tunike, hlače, džempere… – Kakanj-X\nAukcija: Porezna uprava FBiH prodaje suknje, tunike, hlače, džempere…\nNa 3 jun, 2017 325\nPorezna uprava Federacije BiH objavila je oglas za prodaju suknji, tunika, majica, košulja, ženskih hlača, jakni, džempera, marama, ženskih torbi…Nije riječ o promjeni djelatnosti ove federalne institucije, koja je inače zadužena za ubiranje javnih prihoda, već o obavještenju o novoj aukciji.\nPrema objavljenoj specifikaciji, na prodaji je ukupno 97 artikala vrijednosti 7.215 KM. Oni su zaplijenjeni u posljednjim akcijama Porezne uprave.Tako se, prema podacima iz oglasa, tri suknje prodaju po cijeni od 84 KM, sedam tunika za 245 KM, dok deset kravata košta 100 KM. Muške bokserice se prodaju po 4,50 KM po komadu, a ženske farmerice po cijeni od 49 KM. Na listi su i mnogi drugi artikli.\nNajniža cijena postavljena je za ženske gaćice, koje po komadu koštaju tri KM. Najveći iznos treba izdvojiti za žensku jaknu i to 110 KM.Ovu aukciju bi 20. juna trebao provesti kantonalni ured PU u Zenici, prenosi radiosarajevo.ba.


Od 2000. do 2012. godine kompanija "Jugoimport SDPR" je u proizvodne kapacitete svojih zavisnih preduzeća uložila 5,8 miliona evra, dok su u poslednjih osam godina ukupne investicije dostigle nepunih 100 miliona. Među najznačajnijim investicijama upravo su bila ulaganja u "Borbene složene sisteme" (BSS) u Velikoj Plani - jedinoj fabrici u Srbiji koja samostalno i u zaokruženom ciklusu proizvodi najmodernija oklopna vozila i sredstva artiljerije.\nOvo je jedina fabrika u Srbiji koja samostalno i u zaokruženom ciklusu proizvodi oklopna vozila i sredstva artiljerije\nA pre samo osam godina fabrika u Velikoj Plani nije postojala. Svečano je otvorena krajem 2012. godine na prostoru bivše fabrike "Goša Montaže", gde je u to vreme postojala samo jedna ruinirana hala. Danas u ovoj fabrici namenske industrije, na više od 20.000 moderno sagrađenih kvadrata, radi više od 300 radnika, a ono što naprave kupuju i najudaljenije zemlje sveta - od Kipra, preko zemalja Afrike, do Dalekog istoka.\nVeć za dva meseca imaće ova fabrika u Velikoj Plani, gradu gde nezaposlenih gotovo da nema, i više od 360 radnika. Menadžment preduzeća, uz podršku "Jugoimporta" i države, uveliko radi na formiranju nove fabrike u Kuršumliji. Obuka radnika je u toku, a na jugu Srbije radili bi logističku podršku. U prvoj fazi bili bi to svi bravarsko-zavarivački radovi, a potom i proizvodnja komponenata koje će "Borbeni složeni sistemi" koristiti u procesu montaže.\nU "Borbenim složenim sistemima" poslednjih godina lansirani su novi proizvodni programi poput "lazara 3", "miloša", "aleksandra", samohodnih haubica koje su u završnom stepenu ispitivanja, ali i čitava familija raketa.\n- Ovo je jedina fabrika u Srbiji koja samostalno i u zaokruženom ciklusu proizvodi oklopna vozila i sredstva artiljerije. Postoje pojedini svetski dobavljači komponenata, ali ih imaju i druge fabrike u svetu i po tome se ne razlikujemo. U BSS se radi i montaža, i ispitivanje sredstava, i proizvodnja najsloženijih borbenih sistema, oklopnih borbenih vozila, i artiljerije, cevi za tenkovske topove i druge podsisteme, ali i rakete poput "tamnave" i "šumadije"... Fabrika raspolaže najsavremenijom opremom koju smo kupovali i u Srbiji, ali i u najrazvijenijim evropskim zemljama. Fabrika cevi je sigurno najsavremenija u Evropi - kaže za "Blic" Aleksandar Lijaković, pomoćnik direktora u "Jugoimport-SDPR".\nFabrika u velikoj plani počela je da radi krajem 2012. godine\nKako dodaje, "lazar" je prvi borbeni složeni sistem domaće proizvodnje koji je ušao u Vojsku Srbije posle 30 godina. Takođe, sistem "nora" je prvi domaći sistem u artiljeriji koji je ušao u naše naoružanje posle nekoliko decenija.\nA značaj fabrike u Velikoj Plani je višestruk. Namenska industrija važna je za BDP i razvoj srpske ekonomije. S druge strane, opremanje naše vojske i policije, te odbrambenih snaga, znači i snažnu prevenciju za svakoga ko bi pomislio da ugrozi bezbednost, suverenitet i nezavisnost Srbije.\n"Miloš" - poslednja reč oklopnih vozila\n"Miloš" je moćno oklopno vozilo namenjeno za široki dijapazon misija iz domena delokruga jedinica policije i oružanih snaga. Može da se koristi za patrolne i izviđačke misije, kao komandno vozilo, za prevoz i podršku jedinica za specijalne operacije, protivgerilsku i protivterorističku borbu, protivoklopnu borbu, kontrolu granica i teritorija. "Miloš" i slična vozila danas se najviše koriste na Bliskom istoku. Brzina vozila je 120 kilometara na sat, uz maksimalnu borbenu masu veću od 14 tona.\nMILOŠ, LAZAR, NORA Srpska oklopna vozila prezentovana premijeru\n"Miloš" je projekat koji je nastao u fabrici BSS. Opremljen je sa pet puškarnica, ima balistički zaštićene osmatračke prozore, sistem za klimatizaciju i nuklearno-biološko-hemijsku zaštitu, savremenu komunikacionu opremu, komandno-informacioni sistem i kamere za noćno osmatranje i vožnju.


source.ba | Filmska potjera za Mercedesom: Uhapšene dvije osobe, treća pobjegla u šumu i još uvijek je u bijegu\nDvije osobe su uhapšene nakon prave filmske potjere pripadnika MUP-a BPK Goražde za Mercedesom A klase, koja je okončana u mjestu Osanica kod Goražda. Treća osoba napustila je vozilo, pobjegla u obližnju šumu i još je u bijegu, prenosi danas Dnevni Avaz.\n"Policajac se morao baciti u kanal kako bi izbjegao da i njega ne pregaze. Učesnici saobraćajne nesreće su bili u vidno alkoholiziranom stanju"\nPrema prvim informacijama, radi se o švercerima cigareta iz Zvornika.\nNezvanično Avaz saznaje da su u akciji švercera učestvovala dva vozila i da je policija u Foči uspjela zaustaviti jedno od njih, tzv. čistača, a da se vozač Mercedesa s cigaretama u gepeku dao u bijeg.\nŠef Ureda komesara policije MUP-a BPK Goražde Emko Rizvanović potvrdio je za Avaz da je policija u Goraždu u petak oko 14.30 sati obaviještena da se vozilo s trojicom bjegunaca nije zaustavilo po naredbi patrole policije u Foči te su u bijegu, velikom brzinom, prešli na teritorij BPK Goražde.\n- Službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) sinoć su na području Foče i Milića uhapsili dvije osobe zbog postojanja osnova sumnje da su počinile krivično djelo nedopušten promet akciznih proizvoda. Izvršenim pretresima osoba, pokretnih stvari i stambenih objekata otkriveno je i privremeno oduzeto oko 10.800 kutija raznih cigareta koje nisu obilježene akciznim markicama i čija vrijednost iznosi oko 60.000 KM. U toku dana službenici SIPA-e izvršit će kriminalističku obradu nad uhapšenim osobama - saopćeno je iz SIPA-e.\nTagovi: MUP BPKPotjeraHapsenjeSIPAGorazde


Naslovna Emisije Đorđe Tomić: Bata Mirković će biti Partizanov Dijego Simeone! (VIDEO)\nGost emisije Meridian UŽIVO bio je Đorđe Tomić, nekadašnji vezista Partizana, koji je u dva navrata nosio crno-beli dres. Sa Tomićem smo razgovarali o radu Miroslava Đukića, njegovom nekadašnjem saigraču i Đukićevoj zameni, Zoranu Mirkoviću, Partizanovim i Zvezdinim šansama u Evropi, Dijegu Simeoneu, ali i Mladenu Krstajiću. Takođe, prisetili smo se njegovih partija u crno-belom dresu.\nNaš gost je imao samo reči hvale za Miroslava Đukića i smatra da je Partizan pod njegovom komandnom palicom ličio na ozbiljan tim. Tomić je takođe istakao da nije trebalo da uprava Partizana otpusti nekadašnjeg trenera brojnih španskih klubova,ali da mu je drago što ga je nasledio njegov nekadašnji saigrač.\n„Bata Mirković je imao od koga da uči trenerski posao s obzirom da je radio sa trenerskim veličinama poput Vujadina Boškova i Marčela Lipija. On je neko ko zahteva izrazitu disciplinu i mislim da će Partizanova igra s njim na klupi dobiti na čvrstini. On i Dijego Simeone imaju jako sličan karakter“.\nŠTA ĆE URADITI PARTIZAN PROTIV NORŠELANDA?\nUsledio je, naravno i osvrt na dane provedene u Atletiko Madridu. Tomića je u redove Jorgandžija doveo Radomir Antić, a dotakao se i tadašnjeg saigrača i sadašnjeg trenera Dijega Simeonea, za kojeg je rekao da se još tokom igračke karijere videlo da je predodređen za trenera.\nTomić je pomenuo i šanse večitih rivala u kvalifikacijama za evropska takmičenja. Istakao je da je Partizan ostvario dobar rezultat u anskoj protiv Noršelanda i da bi voleo da se crno-beli u slučaju prolaska sastanu sa ekipom Bešiktaša, jer je, kako on tvrdi, atraktivniji protivnik od LASK-a.\nŠTA ĆE URADITI CRVENA ZVEZDA NA GOSTOVANJU U TRNAVI?\nŠto se Crvene zvezde tiče, nekadašnji vezista Partizana i Atletiko Madrida smatra da su crveno-beli na dobrom putu, ali da kazna UEFA-e u vidu mečeva bez publike može da ozbiljno oteža posao aktuelnom šampionu.\nPred kraj emisije, iznet je komentar o selektoru reprezentacije Srbije, Mladenu Krstajiću i njegovom prethodnku Slavoljubu Muslinu.\nPrethodni tekstRunijeva majstorija podsetila na poteze velikana (VIDEO)\nSledeći tekstMesi, Nadal i nedelja u kojoj su objedinili broj 33


Biznis prodajna mesta OVLAŠĆENI PARTNERi Mapa prodajnih mesta\nNašim poslovnim korisnicima, malim preduzećima i preduzetnicima, omogućili smo da u svim većim gradovima brzo i lako dobiju sve neophodne informacije i upoznaju se sa poslovnim rešenjima iz oblasti mobilne i fiksne telefonije, interneta i ICT servisa. U našim prodajnim centrima su Vam na raspolaganju naši Savetnici za mala preduzeća koji će sagledati vaše potrebe i predložiti Vam odgovarajuće poslovno rešenja u skladu sa vašim potrebama.\nU Beogradu smo otvorili i prvi mts Biznis centar koji Vam pruža jedinstveno korisničko iskustvo kroz mogućnost da se sa našim poslovnim rešenjima upoznate u više korisničkih zona i kroz interaktivan način preko digitalnih displeja i video wall-ova.\nZnamo da je Vaše vreme veoma dragoceno i zato smo Vam omogućili da u našim prodajnim centrima zakažete sastanak u terminu koji Vama najviše odgovara. U zakazanom terminu sačekaće Vas naš Savetnik za mala preduzeća i pružiti vam sve neophodne informacije.\nBeograd , mts Biznis centar\nBačka Topola , Ovlašćeni partner\nBaćevac , Ovlašćeni partner\nBeograd , Ovlašćeni partner\nDespotovac , Ovlašćeni partner\nKragujevac , Ovlašćeni partner\nLeskovac , Ovlašćeni partner\nNovi Sad , Ovlašćeni partner\nObrenovac , Ovlašćeni partner\nPančevo , Ovlašćeni partner\nPrijepolje , Ovlašćeni partner\nRaška , Ovlašćeni partner\nRuma , Ovlašćeni partner\nBiznis prodajna mesta\nUčitavanje stranice za zakazivanje, molimo Vas za strpljenje.


Hotel Michele je mali, udoban, porodični boutique hotel kategorije 4 zvezdice u mirnom delu Sarajeva, koji gostima pruža odlične uslove za upoznavanje ovog divnog grada, uz uživanje u elegantnom i luksuznom ambijentu i istovremenom doživljaju kao kod kuće. Hotel Michele Sarajevo se nalazi u maloj uzanoj sarajevkoj ulici, veoma tipičnoj za glavni grad Bosne i Hercegovine, par stotine metara od glavne pešačke zone i samo par minuta šetnje od čuvene Baščaršije – čuvenog istorijskog dela Sarajeva, kao i njegovih brojnih turističkih znamenitosti.\nHotel Michele Sarajevo pruža udoban smeštaj u 6 apartmana, 2 luksuzne sobe i 12 standard soba, koje odišu skladom udobnih i modernih sadržaja i tradicije. Sve sobe Hotela Michele Sarajevo su opremljene stilskim nameštajem, slikama čuvenih umetnika i detaljima koji se mogu pronaći u antikvatnicama, što pruža jedinstveno prijatan utisak gostiju i toplu atmosferu. Sobe su prostrane, udobne i moderne, sa istorijskim i pomalo ekstravagantnim uređenjem i sadržajima koji pruža udoban : udobni ležajevi i posteljina, osvetljenje, ogledala, potpuno opremljena i prostrana kupatila, LCD TV sa kablovskim programima, bežični internet, mini bar, klima uređaj, direktan telefon. Za udobnost gostiju su u apartmanima Hotela Michele na raspolaganju opremljene kuhinje, trpezarija i dnevni boravak. Neki apartmani Hotela Michele Sarajevo imaju dodatni prostor sa dve spavaće sobe, balkonom i baštom, što veoma doprinosi unapređenju doživljaja gostiju.\nOsoblje Hotela Michele Sarajevo govori engleski jezik i predusredljivom ljubaznošću izlazi u susret zahtevima i željama gostiju. Otvoren 2006. godine, Hotel Michelle Sarajevo pruža visok kvalitet usluga i smeštaja, te je ugostio mnoge poznate goste koji su boravili u Sarajevu – Bono Vox sa porodicom, Richard Gere, Kevin Spacey, Morgan Freeman, Steve Buscemi, Terence Howard, Michael Moore, James Brolin, itd.\nSadržaji Hotela Michele Sarajevo : opremljena kuhinja, svakodnevno spremanje, usluge pranja, peglanja i čišćenja, slanje faxa, čuvanje dece, najam vozila, pokriveni i otvoreni parking, turističke informacije, turističko razgledanje Sarajeva i Bosne i Hercegovine….


Policija uveliko kontroliše autobuse i vozače u turističkim agencijama | Niške Vesti\nPočetak » Društvo » Policija uveliko kontroliše autobuse i vozače u turističkim agencijama\nPolicija uveliko kontroliše autobuse i vozače u turističkim agencijama\n19. 05. 2017 (15:59) Kategorija: Društvo Izvor: Radio City\nBudući da su najčešći uzroci saobraćajnih nezgoda premoreni vozači, saobraćajna policija primenjuje represivnije kontrole prevoznika i organizatora putovanja. Međutim, kako su nam kazali u jednoj turističkoj agenciji koja dugi niz godina prevozi putnike širom Evrope, ovakve koktrole su uobičajene godinama.\n<!—->„To je godinama tako, ništa nije represivnije. Sada je novina samo da se popunjavaju obrasci da bi kontrola imala lakši uvid, sa podacima koliko je vozač vozio, kada je odmarao, ranije se to očitavalo sa tahografskih traka. Pravila propisana zakonom moraju da se poštuju, inače je krajnje neozbiljno. U našoj agenciji radi 13 vozača a nedavno je saobraćajna policija kontrolisala njih, autobuse, kompletnu dokumentaciju. Dakle, kontrola nije ništa represivnija, to su zakoni usklađeni sa EU, ko se bavi autoprevozom mora da poštuje to, a zna se da su kazne astronomske“, kažu u jednoj niškoj turističkoj agenciji.\nNačelnik saobraćajne policije u Nišu Dragan Pešić kaže za City radio da je kontrola turističkih agencija koje poseduju autobuse počela pre 15 dana.\n„S obzirom na predstojeću sezonu do sada smo izvršili kontrolu u sedištima pet niških agencija i tom prilikom podneto je osam zahteva za pokretanje prekršajnog postupka a dva prekršajna naloga izdata su vozačima“, kaže Pešić. On dodaje da se u ovim slučajevima radilo uglavnom o nepoštovanju predviđenog vremena za odmor vozača, ali i tehničke neispravnosti autobusa.\nPešić ističe da je policija tek počela kontrolu na području koje „pokriva“ PU Niš, i da će još intenzivnije nastaviti kontrolu kako u sedištima agencija tako i na putevima. Podseća i da je osim tehničke ispravnosti veoma važno da se vozači pridržavaju zakonom propisanog vremena za odmor i da će policija svakodnevno tokom letnje sezone kontrolisati autobuse, kako bi sprečila saobraćajne nezgode.\nKada je reč o ekskurzijama dodaje da je u školskoj 2016/2017 godini bilo prijavljeno 238 ekskurzija, da je pregledano 405 autobusa od kojih je jedan bio isključen iz saobraćaja zbog tehničke neispravnosti.\n<!—->Kada je reč o proceduri, Pešić pojašnjava da je direktor škole dužan da 48 sati pre polaska obavesti o tome saobraćajnu policiju, posle čega, na dan putovanja, pripadnici policije na dogovorenom mestu kontrolišu papire o tehničkoj ispravnosti autobusa koji za autobuse do 5 godina starosti ne smeju da budu stariji od 6 meseci, a za starije agencija mora da ima zapisnik o izvršenog tehničkom pregledu koji ne sme da bude stariji od 5 dana.\nTakođe agencije su dužne da za vozača dostave na uvid policiji prethodno korišćene nosače podataka iz tahografa svih autobusa kojim je upravljao u poslednjih 6 dana. Takođe, vrši se i alkotestiranje vozača a ukoliko saobraćajni policajac i pored ispravne dokumentacije posumnja u ispravnost ima pravo da pošalje autobus na vanredni tehnički pregled, kaže Pešić.\nDetaljnije: Policija uveliko kontroliše autobuse i vozače u turističkim agencijama / Društvo – Radio City\nMaturanti plesali u Nišu\nOdržano takmičenje u bacanju bumeranga


Izložba „Nomadi“ umetnika Alekseja Dmitrijeva u Ruskom domu - 09.11.2021, Sputnik Srbija\nIzložba „Nomadi“ umetnika Alekseja Dmitrijeva u Ruskom domu\nIzložba slika „Nomadi“ umetnika Alekseja Dmitrijeva biće otvorena večeras u Galeriji Ruskog doma u Beogradu. Izložba je deo međunarodnog projekta koji... 09.11.2021, Sputnik Srbija\nSvetske seobe kao lično iskustvoŽivotni put Alekseja Dmitrijeva je svojevrsna ilustracija teme svetskih seoba, gledana kroz prizmu ličnog iskustva. Prožimanje sa svetom arhetipova drevnog Altaja, zabeleženo je u radovima umetnika, saopšteno je iz Ruskog doma.U traganju za prirodom, koja bi odgovarala njegovom unutrašnjem svetu, prošavši kroz iskušenja prestoničkog života u Moskvi, izabrao je mesto za svoj boravak planine Altaja, prapostojbinu nomadske kulture Skifa i Turkijaca, čije tragove čuvaju stene i stepe ovog kraja, na granici Kine, Mongolije, Kazahstana i Rusije.Filozofsko razmišljanje o životu i čovekuAleksej Dmitrijev, slikar izuzetnog talenta, poznat je ne samo u Republici Altaj, gde živi i radi više decenija, već i van njenih granica.Diplomirao je na pozorišno-umetničkom fakultetu Univerziteta u Taškentu i po profesiji je pozorišni scenograf. Bavi se i pozorišnom scenografijom, kostimografijom i ilustracijama.Prema rečima njegovih kolega slikara, radovi Dmitrijeva su drugačiji od onih, koje smo navikli da vidimo, razlikuju se od radova umetnika realista. Njegove slike su filozofsko razmišljanje o životu i čoveku.Njegovo stvaralaštvo je odgovor na savremene tendencije u slikarstvu, koje se udaljava od sižea, postaje uslovno, obraćajući nam se znacima i simbolima.Živopisni kraj sa sedam hiljada jezeraČini se da nije slučajno što je slikar našao nadahnuće za svoj rad upravo u Gornom Altaju. Prirodu ovog Sibirskog kraja „opevao“ je poznati ruski slikar Nikolaj Rerih. To je živopisni kraj sa sedam hiljada jezera, kraj brzih reka i nemih pejzaža, u kojem su se u davna vremena presecali putevi nomadskih plemena.Međunarodni umetnički projekat „Nomadi“ je organizovan uz podršku Komiteta za nacionalnu politiku i medije Republike Altaj i Doma Prijateljstva naroda.\nkultura, izložba, ruski dom, društvo\n© Ustupio Ruski dom u BeograduIzložba "Nomadi" ruskog umetnika Aleksandra Dmitrijeva\n© Ustupio Ruski dom u Beogradu\nIzložba slika „Nomadi“ umetnika Alekseja Dmitrijeva biće otvorena večeras u Galeriji Ruskog doma u Beogradu. Izložba je deo međunarodnog projekta koji ujedinjuje umetnike iz raznih zemalja, bliskih duhom i bliskih po shvatanju uloge slikarstva i kulture kao sredstava spoznaje svoje suštine i veze sa spoljnim svetom.\nSvetske seobe kao lično iskustvo\nŽivotni put Alekseja Dmitrijeva je svojevrsna ilustracija teme svetskih seoba, gledana kroz prizmu ličnog iskustva. Prožimanje sa svetom arhetipova drevnog Altaja, zabeleženo je u radovima umetnika, saopšteno je iz Ruskog doma.\nU traganju za prirodom, koja bi odgovarala njegovom unutrašnjem svetu, prošavši kroz iskušenja prestoničkog života u Moskvi, izabrao je mesto za svoj boravak planine Altaja, prapostojbinu nomadske kulture Skifa i Turkijaca, čije tragove čuvaju stene i stepe ovog kraja, na granici Kine, Mongolije, Kazahstana i Rusije.\nFilozofsko razmišljanje o životu i čoveku\nAleksej Dmitrijev, slikar izuzetnog talenta, poznat je ne samo u Republici Altaj, gde živi i radi više decenija, već i van njenih granica.\nDiplomirao je na pozorišno-umetničkom fakultetu Univerziteta u Taškentu i po profesiji je pozorišni scenograf. Bavi se i pozorišnom scenografijom, kostimografijom i ilustracijama.\nIzložba "Nomadi" ruskog umetnika Aleksandra Dmitrijeva\nPrema rečima njegovih kolega slikara, radovi Dmitrijeva su drugačiji od onih, koje smo navikli da vidimo, razlikuju se od radova umetnika realista. Njegove slike su filozofsko razmišljanje o životu i čoveku.\nNjegovo stvaralaštvo je odgovor na savremene tendencije u slikarstvu, koje se udaljava od sižea, postaje uslovno, obraćajući nam se znacima i simbolima.\nŽivopisni kraj sa sedam hiljada jezera\nČini se da nije slučajno što je slikar našao nadahnuće za svoj rad upravo u Gornom Altaju. Prirodu ovog Sibirskog kraja „opevao“ je poznati ruski slikar Nikolaj Rerih. To je živopisni kraj sa sedam hiljada jezera, kraj brzih reka i nemih pejzaža, u kojem su se u davna vremena presecali putevi nomadskih plemena.\nMeđunarodni umetnički projekat „Nomadi“ je organizovan uz podršku Komiteta za nacionalnu politiku i medije Republike Altaj i Doma Prijateljstva naroda.