Šta je ekshumacija, kada se vrši i šta sve može da se otkrije naknadnom obdukcijom – Sandzaklive.rs\n0 19,492 6 minuta čitanja\nIskopavanje posmrtnih ostataka Muamera Zukorlića, dugogodišnjeg sandžačkog muftije i političara, izvršeno je tačno šest meseci posle smrti zbog sumnje porodice da je bio otrovan.\nSmrt Muamera Zukorlića, lidera islamske zajednice i potpredsednika Narodne skupštine Srbije, u 51. godini mnoge je iznenadila, a kod članova porodice izazvala sumnju da nije bila prirodna.\nDok su mediji preneli da je nekadašnji muftija sandžački preminuo od srčanog udara, porodica je iznela tvrdnju da je otrovan, pa je na zahtev sina Usame Viši sud u Novom Pazaru naredio ekshumaciju, odnosno iskopavanje sahranjenog tela.\n„Indikativno je bilo da umre lider i velikan našeg naroda, a da nemamo uviđaj, izjave date policiji, ustanovljen uzrok smrti i odrađenu obdukciju”, rekao je Usame Zukorlić, naslednik oca na čelu Stranke pravde i pomirenja, za televiziju Nova S.\nU slučaju da postoji sumnja da je krivično delo doprinelo smrti, sud može da naloži ekshumaciju, navodi se u Zakonu o krivičnom postupku.\nNalazi koji se njom dobijaju ipak nisu pouzdani poput onih koji se mogu dobiti obdukcijom neposredno posle smrti, kaže Slobodan Savić, stručnjak sa Instituta za sudsku medicinu „Milovan Milovanović”, za BBC na srpskom.\n„Što više vremena prođe, mogućnost utvrđivanja porekla i uzroka smrti je mnogo manja, pa je važno da se ekshumacija uradi blagovremeno”, navodi specijalista sudske medicine, koji radi i kao profesor na Pravnom fakultetu u Beogradu.\nU Zukorlićevom slučaju prošlo je tačno šest meseci od smrti do ekshumacije, što je, kako kaže Savić, previše vremena da bi se moglo pouzdano utvrditi da li je do smrti došlo trovanjem.\n„Za toksikološku analizu se koriste telesne tečnosti, pre svega krv, a posle ovog perioda je teško pronaći te tečnosti kod preminulog.\n„Stoga sumnjam da se može jasno ustanoviti da li je uzrok smrti trovanje, iako se može zaključiti da li je bilo otrovnih materija u organizmu”, dodaje.\nEkshumacija tela Muamera Zukorlića u Orlju kod Tutina, rodnom mestu gde je sahranjen, izvršena je u petak, 6, maja oko podneva, javio je RTS.\nZbog propisa pravosudnih organa kojima su tačno utvrđeni uslovi u kojima se izvodi ekshumacija, pristup medijima nije bio dozvoljen.\nTelo će biti dopremljeno u bolnicu u Novom Pazaru.\nU popodnevnim satima očekuje se da telo bude preneto ispred najstarije u džamije u gradu i sahranjeno u njenom dvorištu.\nŠta je ekshumacija\nEkshumacija je proces iskopavanja posmrtnih ostataka iz grobnog mesta, navodi se na sajtu enciklopedije Britanika.\nMože se izvršiti radi premeštanja ostataka na drugo mesto po želji uprave groblja ili na zahtev porodice preminulog, za šta nije neophodan nalog tužilaštva ili suda, već samo odobrenje nadležnog lokalnog organa.\nObdukciju pokojnika sud ili tužilaštvo će, prema Zakonu o krivičnom postupku (ZKP), zatražiti u tri slučaja:\nUkoliko se sumnja da je smrt bila posledica krivičnog dela;\nAko se sumnja da je lice u trenutku smrti bilo lišeno slobode;\nUkoliko postoji sumnja u identitet preminulog.\nUkoliko je telo već zakopano, sud će u ovim situacijama naložiti otkopavanje, dodaje se.\nSlobodan Savić navodi još nekoliko situacija u kojima se zakopana tela otkopavaju radi dodatnih analiza koje vrše stručnjaci za sudsku medicinu.\n„Ekshumacija se zahteva ukoliko obdukcija uopšte nije rađena, a naknadno se utvrdi da je trebalo ili ako se sumnja da obdukcija nije urađena adekvatno.\n„U poslednje vreme se radi ekshumacija i radi uzimanja uzoraka za DNK ili toksikološke analize, na primer za utvrđivanje očinstva”, objašnjava stručnjak sa Instituta za sudsku medicinu u Beogradu.\nSlučaj Muamera Zukorlića – šta dosad znamo?\nMuamer Zukorlić umro je 6. novembra 2021. godine u 51. godini u Novom Pazaru, a uzrok smrti bio je srčani udar, prenela je tada Radio-televizija Srbije (RTS).\nBivši potpredsednik Narodne skupštine i nekadašnji muftija sandžački sahranjen je narednog dana u rodnom selu Orlje kod Tutina, u blizini Novog Pazara, oko 300 kilometara jugozapadno od Beograda.\nViši sud u Novom Pazaru naložio je ekshumaciju posle izveštaja stručnjaka za sudsku medicinu iz sudskih medicina iz Beograda, Sarajeva i nemačkog Hamburga.\nOdlučeno je da se iskopavanje sprovede 6. maja 2022. godine, šest meseci posle smrti Zukorlića, objavio je njegov sin Usame.\nPorodica preminulog lidera islamske zajednice u Srbiji sumnja da je uzrok smrti trovanje.\nZukorlićev sin je potom podneo krivičnu prijavu u Višem tužilaštvu u Novom Pazaru protiv NN lica.\n„Ekshumacija i obdukcija nama kao porodici teško pada, ali to je jedini način da se utvrdi uzrok smrti.\n„Istina nam je iznad emocija, pa smo se usaglasili da se ona izvrši”, rekao je Usame Zukorlić za televiziju Nova S.\nPostupak ekshumacije se strogo zabranjuje u islamu, osim u slučaju nužde, navodi se na sajtu Islamske zajednice u Srbiji.\nIzuzetak je moguće napraviti „ukoliko je prilikom ukopa u grob zaboravljeno nešto od vrednosti, ukoliko je telo ukopano bez opremanja po islamskim propisima, ako je umrli okrenut u pravcu suprotno od kible, ili je osoba ukopana u džamijskom haremu, pa je zbog broja džematlija potrebno proširiti džamiju”, objašnjeno je iz Mešihata.\nSlučaj naknadnog iskopavanja zbog utvrđivanja uzroka smrti ne pominje se na stranici Mešihata.\nKako izgleda ekshumacija i šta sve može da otkrije\nKada sud izda nalog za ekshumaciju, na scenu stupaju stručnjaci za sudsku medicinu.\nObdukcija ekshumiranog leša može da se radi na licu mesta, odnosno groblju, ili u instituciji, najčešće na Institutu za sudsku medicinu, kaže Slobodan Savić, koji je učestvovao u obdukcijama posle ekshumacije.\n„Prvo se radi identifikacija grobnog mesta i leša uz pomoć porodice, onda iskopavanje, a obdukcija počinje utvrđivanjem stanja u kojem se telo nalazi.\n„Ukoliko se ekshumacija izvrši vrlo brzo posle sahranjivanja, onda se obdukcija radi po istom postupku kao i obdukcija pre sahranjivanja, jer je telo potpuno očuvano ili ima tek početne promene posle smrti”, priča Savić.\nPokojnici se mogu sahraniti tek pošto lekari utvrde smrt, odnosno najmanje 24 sata posle izdavanje potvrde o smrti, propisuje Zakon o sahranjivanju i grobljima.\nSavić se seća vremena kada je na snazi bio zakon donet još u bivšoj Jugoslaviji, zbog čega su stručnjaci često dolazili do mnogih neočekivanih otkrića posle ekshumacije.\n„Imali smo jednu situaciju da je telo sahranjeno bez obdukcije, jer je lekar izdao potvrdu o smrti za lice koje je već sahranjeno, što je po novom zakonu nemoguće.\n„Priča je bila da se radilo o prirodnoj smrti i da je sin oca sahranio pre pregleda lekara.\n„Na kraju se ispostavilo da to nije bio sin, već pastor, a kada je sin doputovao iz inostranstva platio je ekshumaciju i pokazalo se da se radilo o ubistvu, jer su otkriveni višestruki prelomi kostiju lobanje”, prepričava ovaj stručnjak, koji predaje i na Pravnom fakultetu.\nZašto se iskopavaju tela širom sveta\nEkshumiranju pokojnika pribegavalo se u više navrata usled želje da se utvrdi da li je tokom ratova dolazilo do ratnih zločina ili genocida.\nU zemljama bivše Jugoslavije bilo je više slučajeva masovnog iskopavanja žrtava rata u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj, a najsvežiji primer dolazi iz mesta Međine kod Mostara.\nTamo je ekshumirano pet tela u četvrtak, 5. maja zbog sudsko-medicinske analize i utvrđivanju identiteta, rekli su iz Instituta za nestale osobe BiH, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nTokom prethodnih godina bilo je ekshumacija i u Vukovaru i Srebrenici.\nNaknadna iskopavanja preminulih sprovedena su i u Ukrajini usled ruske invazije na tu zemlju, a najviše ih je bilo u Buči, predgrađu Kijeva, gde su stradali civili i sumnja se da su ruske trupe izvršile ratne zločine.\nBivši španski fašistički diktator Fransisko Franko bio je povod burnih rasprava u Španiji decenijama posle smrti 1975. godine.\nNjegovo telo bilo je sahranjeno u mauzoleju Dolina palih, nadomak Madrida, ali je 2019. godine premešteno pored supruge na groblje El Pardo, severno od Madrida.\nSocijalistička vlast u Španiji je ovim potezom želela da Dolinu palih učini „mestom komemoracije, sećanja i odavanja počasti žrtvama rata”, dok su se desničarske organizacije i Frankovi potomci protivili toj odluci i organizovali su proteste u Madridu.\nŠta će se otkriti naknadnom obdukcijom zavisi od stanja ekshumiranog tela.\nZbog toga je važno da se iskopavanje i analize izvrše blagovremeno, napominje Slobodan Savić.\n„Kada dođe do propadanja mekih tkiva, onda promene i povrede možemo tražiti na kostima, primer su saobraćajne povrede, gde možemo očekivati prelome različitih kostiju, a za DNK analizu se koriste delovi butne kosti”, objašnjava on.\nKod toksikoloških analiza, situacija je suprotna i tada se kao uzorak uzimaju telesne tečnosti, pa je potrebno da telo bude „očuvano”, dodaje.\n„Ako se radi toksikološka analiza tela koje ima poodmakla oštećenja, tačnost rezultata analiza, na primer, trovanja za života je veoma problematična”, objašnjava Savić.\nMogu se uzeti i uzorci dlaka, ali oni mogu samo pokazati prisustvo otrova u organizmu, ne i kada je do trovanja došlo, pa je tako teško utvrditi da li je do smrti došlo usled trovanja, navodi.\nUprkos tome, ekshumaciju je važno sprovesti ako postoje nedoumice oko uzroka smrti, jer „nikada ne možete biti sigurni šta ćete otkriti” pre nego što se ona izvrši, zaključuje Savić.


Radnici MA: Vlada je u doba pandemije okrenula leđa porodicama 360 zaposlenih – Portal Danilovgrad\nRadnici MA: Vlada…\nRadnici MA: Vlada je u doba pandemije okrenula leđa porodicama 360 zaposlenih\nGašenje nacionalnog avio-prevoznika je posljednja, a ne prva opcija kojoj treba pribjeći, poručili su zaposleni u Montenegro Airlinesu (MA), navodeći da likvidacija kompanije nanosi nesagledivu štetu cjelokupnoj privredi Crne Gore i da su posljedice takve odluke nesagledive.\nSindikat MA je u otvorenom pismu premijeru Zdravku Krivokapiću, ministru Mladenu Bojaniću i državnom sekretaru Zoranu Radunoviću naveo da je izjavom o „gašenju” kompanije izazvana opravdana bojazan da je riječ o ishitrenoj reakciji koju prati odsustvo volje i nepostojanje akcijskog plana Vlade.\nIz Sindikata su kazali da javnost nije imala uvid na osnovu koje analize je to izjavljeno, i da će se negativno reflektovati ne samo na zaposlene u MA, već i na cjelokupnu crnogorsku privredu.\nPrema njihovim riječima, suvišno je ponavljati činjenice o direktnom i indirektnom doprinosu MA.\n„Dovoljno je navesti da je ponajviše zahvaljujući zaposlenim u avio-kompaniji na siguran i bezbjedan način na godišnjem nivou 2019. godine obavljeno oko osam hiljada letova, prevezeno preko 600 hiljada putnika, i u domaćem i međunarodnom tržištu pružen veoma kvalitetan i konkurentan proizvod“, kaže se u pismu Sindikata.\nOni su naveli da su zaposleni u MA ove godine, radeći u veoma otežanim uslovima, kao i cijela svjetska avio-industrija u doba pandemije, vodili brigu o svakom pojedinačnom putniku i „podnijeli izuzetnu žrtvu rizikujući i dovodeći u opasnost svoje i živote svojih najbližih“.\nKako su kazali, u vremenu kada je IATA pozvala vlade zemalja koje imaju svoj udio u avio-kompanijama na hitnu intervenciju podrške avio-industriji, Vlada Crne Gore je riješila da okrene leđa porodicama 360 zaposlenih, i to u periodu pandemije koronavirusa.\n„Gašenje nacionalnog avio-prevoznika je posljednja, a ne prva opcija kojoj treba pribjeći. Likvidacija kompanije nanosi nesagledivu štetu cjelokupnoj privredi Crne Gore, a najviše turističkom sektoru, a posljedice takve odluke su nesagledive“, kaže se u pismu.\nIz Sindikata navode da im je jasno da je održivost poslovanja MA nemoguća bez odobrenja državne pomoći za prevazilažene teške situacije, dodatno uzrokovane pojavom Covid pandemije, kao i primjene Zakona o ulaganju u konsolidaciju i razvoj MA.\n„Svjesni smo da se mora obaviti stvarna restrukturacija za koju je neophodno pripremiti Plan restruktuiranja i finansijske konsolidacije kompanije, racionalizacije poslovanja i utvrđivanje broja zaposlenih u skladu sa veličinom flote“, navodi se u pismu.\nIz Sindikata su ukazali na činjenicu da kompanija raspolaže operativnom flotom modernih aviona, ugovorima koji se tiču te flote, istorijskim pravima, slotovima na aerodromima, članstvu u IATA-i, kao i da imaju status redovnog prevozioca, brojne interlajn i kod-šer ugovore i visokostručno licencirano osoblje.\nOni su naglasili da je restrukturacija legalna i legitimna opcija koju podržava Evropska unija i koja, kako su naveli, predstavlja prihvatljiv obrazac održivosti.\n„A koja uporište ima i u uspješno sprovedenom modelu primijenjenom između ostalih i u Air France, Lot, Al Italia i tako dalje, gdje su za te avio-kompanije države našle model za opstanak i omogućile privremeno finansiranje i likvidnost“, dodaje se u pismu.\nNavodi se da zaposleni u kompaniji, odnosno stručni kadar, Vladi stoji na raspolaganju, „s obzirom na to da upravo na ovom stručnom kadru počiva cjelokupan sistem poslovanja i funkcionisanja već 26 godina“.\n„Sve i da je najava o namjerama Vlade o gašenju MA konačna, zaposleni u kompaniji su s pravom zabrinuti za svoju egzistenciju, s obzirom na činjenicu da ni uprava ni predstavnici Vlade nijesu upoznali zaposlene o namjerama“, kaže se u pismu.\nDodaje se da zaposleni posljednjih mjeseci rade bez ličnih primanja i da im nijesu uplaćeni doprinosi za obavezno socijalno osiguranje unazad par godina, a da su profesionalno obavljali svoje dužnosti sve vrijeme.


Erdogan razmatra opciju da napadne Siriju i izazove opšti rat | WebTribune\nHome SPEKTAR Erdogan razmatra opciju da napadne Siriju i izazove opšti rat\nMesec dana pre nego što je Turska oborila ruski bombarder koji je optužen za upad u turski vazdušni prostor, ruska vojna obaveštajna služba je upozorila predsednika Vladimira Putina da je to bio turski plan. Diplomate upoznate sa događajima kažu da je Putin odbacio ovo upozorenje, verovatno zato što ne veruje da bi Turska rizikovala dublje vojno učešće Rusije u sirijskom ratu.Obaranje prvog ruskog aviona od strane neke NATO članice još od Korejskog rata je važno jer pokazuje koliko daleko je Turska spremna da ide da bi zadržala svoju poziciju u ratu koji besni na južnoj strani njene granice sa Sirijom duge 550 milja. To je bio veoma važan događaj, jer se dva meseca posle njega na severu Sirije Turska suočava sa ratnim dešavanjima koji predstavljaju mnogo ozbiljniju pretnju njenim interesima nego kratki ruski upad u njen vazdušni prostor, iako je Ankara u petak oglasila novu povredu.Sirijski rat se nalazi u ključnom trenutku. U proteklih godinu dana, sirijski Kurdi i njihove visoko efikasne Jedinice narodne zaštite (JNZ)zauzeli više od polovine sirijske granice sa Turskom. One su u junu prošle godine zauzele glavnu liniju snabdevanja Islamske države, preko graničnog prelaza Tal Abijad severno od Rake. Uz podršku SAD intenzivnim bombardovanjem, Kurdi su napreduju u svim pravcima, i odsecaju sever Sirije od Turske u obuhvatu teritorije između Tigra i Eufrata.\nU ovom trenutku, sirijski Kurdi i dalje razmišljaju šta treba da rade. Oni u ovom trenutku imaju iste neprijatelje kao sirijska vojska, ali znaju da će njihova jaka pozicija trajati onoliko dugo koliko traje rat. Ako ne bude turske intervencije u velikom obimu Asad i njegovi saveznici pobeđuju, jer je intervencija Rusije, Irana i libanskog\nHezbolaha okrenula ravnotežu u njegovu korist.\nBOMBA IZ VAŠINGTONA: Putin je vanzemaljac, mi ne znamo s kim imamo posla\nBaka živela od 10 hiljada dinara penzije, a sada je postala milionerka i vlasnica nekretnina u Australiji\nAmerika ima spremno rešenje, nuklearna bomba da smiri Kim Džong Una …\nRUSKI TAJFUN BEZ MILOSTI: Asadova vojska blizu cilja i zauzimanja celog Alepa\nRusija poručila: Nećemo stati, idemo do kraja dok ne završimo posao\nProdao birače: Cipras izgubio popularnost a izgubiće i izbore


Andrićgrad – poklon narodu Srbije i Srpske | 058.ba\nANDRIĆGRAD – Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik poručio je da je danas otvoreni Andrićgrad poklon srpskom narodu u Republici Srpskoj i Srbiji, koji svoju slavnu istoriju nikada neće zaboraviti, niti je prepustiti nekom drugom.\n„Ovdje smo nakon tri godine i pokazali smo da su bile opravdane naše jake ambicije da izdržimo i dođemo do ovog svečanog dana“, naglasio je Dodik u obraćanju nakon otvaranja grada od kamena, čiji je idejni tvorac proslavljeni srpski režiser Emir Kusturica.\n„Iako su drugi uništili zajedničku zemlju, te željeli da izgrade nešto što je samo njihovo, uspjeli smo da se izborimo i da danas imamo nešto čije je ime Srbija, a prezime Republika Srpska“, istakao je predsjednik Srpske.\n„Željeli su to i prije 100 godina i sada to žele, ali na upornosti i volji srpskog naroda nastala je Republika Srpska“, kaže je Dodik.\n„Institut će biti vodilja, ali i kritika onog što radimo, i očekujemo da bude sastavljen od ljudi od kojih ćemo moći mnogo toga da naučimo. To je interes Srbije i zato zajedno sa Republikom Srpskom finansiramo njegovu izgradnju“, rekao je Vučić.\n„Čuvaćemo Andrićgrad vekovima, a to možemo samo ako budemo pametniji, bolji, umniji“, zaključio je Vučić.\n„Ovaj je grad napravljen kao pamćenje i on će biti nova lekcija iz renesanse, grad koji se pretvara u kulturno dobro. Želimo čuti djecu kako trče po ovim trgovima, pjevaju i prave festivale“, rekao je Kusturuca, obraćajući se brojnim gostima u gradu od kamena.\nOznake: Aleksandar Vučić, Emir Kusturica, Milorad Dodik, Vidovdan


Privremeni boravak za državljane Rusije i Ukrajine u Republici Srbiji - Advokatska kancelarija Momčilović\nPočetna > Vesti > Privremeni boravak za državljane Rusije i Ukrajine u Republici Srbiji\nPrivremeni boravak za državljane Rusije i Ukrajine u Republici Srbiji\nPrivremeni boravak za državljane Rusije i Ukrajine\nEvropska migracija predstavlja aktuelnu temu koja zaslužuje posebnu pažnju današnjeg društva. Veliki priliv stranih državljana u Srbiju, pretežno ruskog ali i ukrajinskog porekla, iziskuje potrebu za regulisanjem i određenih upravnih postupaka pred organima Ministarstava unutrašnjih poslova Srbije. Prilikom ulaska u Srbiju, državljanima Ukranije se shodno Odlukom i zaključkom Vlade, omogućava nesmetan ulazak sa pasošem bez pribavljanja vize, omogućujući samim tim i zakonit period boravka na teritoriji države Srbije u trajanju od 90 dana počev od dana ulaska.\nSa druge strane, na boravišni režim državljanja Rusije, ima se primeniti bilateralni sporazum zaključen između Vlade Republike Srbije i vlade Ruske Federacije po kojem se za ulazak u državu Srbiju ne traži pribavljanje vize, već se državljanima omoguće nesmetan ulazak u Srbiju na osnovu pasoša, sa mogućnošću boravka u istoj u periodu od 30 dana od dana ulaska.\nboravak za državljane Rusije\nSvakako, ukoliko strani državljani obeju država, predstavljaju opasnost po bezbednost javnog poretka Republike Srbije ili zdravlje stanovništva Republike Srbije, njihov ulazak na teritoriju države Srbije može biti uskraćen diskrecionom odlukom.\nPrvi korak- Beli karton\nPri ulasku na teritoriju Srbije, Ruski ali i Ukrajinski državljani imaju obavezu da u roku od 24 sata, pristupe nadležnoj policijskoj stanici koja se nalazi na teritoriji njihovog boravišta, u cilju pribavljanja takozvanog ,,Belog kartona“, koji će im služiti kao dokaz o prijavi njihovog boravišta. U pratnji stranih državljanja, neophodno je da se u policijskoj stanici pojave i lica kod kojih će strani državljani boraviti. Ukoliko lice koje je pružalac usluge smeštaja ne prijavi boravište stranca u roku od 24 časa, podleže prekršajnoj odgovornosti i novčanoj kazni. Ukoliko je stranac smešten u hotelu, hotel će mu izdati beli karton.\nDrugi korak- privremeni boravak\nNakon prijavljivanja, a u cilju dužeg ostanka na teritoriji Republike Srbije, strani državljani se odlučuju na pribavljanje dozvole za privremeni boravak, koji se može dobiti za period duži od 90 dana, pa do jedne godine. Po podnošenju celokupne dokumentacije, nadležno Ministarstvo donosi odluku u roku od 30 dana od dana prijema dokumentacije, kojom odobrava ili ne odobrava privremeni boravak stranim državljanima. Ukoliko se strancu odobri privremeni boravak, takva odluka se ima i zabeležiti na putnoj ispravi stranca. Važno je napomenuti da lice ne sme obavljati bilo kakve radne angažmane niti zaključivati bilo koje vrste modaliteta ugovora o radu, dok je u toku postupak za odobrenje privremenog boravka, imajući u vidu da je za zaposlenje stranca u pojedinim slučajevima neophodna i radna dozvola.\nIskustvo iz prakse govori da je trenutno moguće u svakoj banci u Republici Srbiji, otvariti račun za nerezidentno fizičko lice, bez većih komplikacija prilikom otvaranja istih.\nPored podnošenja neophodne dokumentacije, postoje i različiti osnovi utvrđeni pozitivnim propisima zakonodavstva Srbije pomoću kojih stranim državljanima može biti odobren privremeni boravak. Ti osnovi su:\nŠkolovanje ili učenje srpskog jezika\nStudiranje ili učestovanje u programima razmene studenata i učenika\nStručne specijalizacije, obuke i prakse, obavljanje naučno istraživačkih aktivnosti\nObavljanje naučno istraživačkih aktivnosti\nLečenje ili nega na teritoriji Republike Srbije\nOsnivanje kompanije, registracija preduzetničke delatnosti, imenovanje zakonskog zastupnika\nKao i drugi slučajevi predviđeni zakonima i međunarnim sporazumima\nDokumentacija potrebna za odobrenje privremenog boravka varira od svakog osnova pojedinačno.\nZa više informacija u vezi privremenog boravka stranih državljana, možete nas kontaktirati putem e maila na adresu office@mlaw.rs ili putem telefona na broj +381 62 334 504 putem kog Vam naš stručni tim stoji na raspolaganju.\nPrivremena zaštita raseljenih lica iz Ukrajine\neKonzulat- online apliciranje za vizu tipa D radi zaposlenja stranaca u Srbiji


Robna razmena UNMIK Kosova u 2011. godini – Макроекономија\n13. фебруара 2012.\t2 Kosovo i Metohija Ostavite komentar 634 Pregleda\nU decembru prošle godine, prema podacima Zavoda za statistiku Kosova, plasman robe sa ove teritorije izneo je 21,6 miliona evra, uvoz 248,9 miliona uz deficit od 227,3 miliona evra. U odnosu na decembar 2010. godine izvoz je smanjen za 14,9%, uvoz je povećan za 19,1%, a deficit za 23,9%. Vrednosti uvoza i deficita su rekordne mesečne od kada postoje dostupni podaci.\nU 2011. godini izvoz je vredeo 313,1 miliona evra, uvoz 2.479,6, uz deficit od 2.166,5 miliona evra. U odnosu na 2010. godinu izvoz je povećan za 5,8%, uvoz za 14,9%, a deficit za 16,4%.\nPriložena tabela prikazuje godišnje vrednosti robne razmene (u hiljadama evra) i udele u ukupnoj razmeni izabranih zemalja.\nU 2011. godini KiM je povećalo plasman robe u Srbiju za 78%, sa 3,9 na 7 miliona evra, a uvoz iz Srbije je smanjen za 2%, sa 260 na 255 miliona evra.\nNa osnovu priloženih podataka možemo procenjivati direktnu štetu srpskim preduzećima usled sankcija na plasman robe iz Srbije od kraja jula do početka septembra.\nDok je Srbija povećala relativan značaj za plasman robe sa KiM sa 1,33 na 2,24%, Srbija je smanjila udeo sa 12,05 na 10,27%. Da je zadržala udeo iz 2010. godine plasman bi izneo 298 miliona evra, te je šteta od gubitka udela 44 miliona evra.\nMesečni podaci ukazuju na dinamička kretanja: do sankcija je udeo robe iz Srbije povećavan tokom 2011. godine. U trećem tromesečju 2010. godine plasman je vredeo 76 miliona evra, a u istom periodu 2011. godine 43 miliona evra, pa je razlika od 33 miliona evra. Kada kao kriterijum uzmemo međugodišnji rast u prvoj polovini godine, koji je izneo 33%, plasman robe po istoj dinamici bio bi 345,9 miliona evra, te je učinjena šteta u vrednosti od 89 miliona evra. Šteta nije u punom iznosu, jer je deo robe preusmeren na druga tržišta, a i dodata vrednost u ukupnoj vrednosti robe je daleko manja (sem kod poljoprivredno-prehrambenih proizvoda).\nS obzirom na činjenicu da je i Nemačka smanjila udeo u ukupnoj vrednosti plasmana sa 12,9 na 11,8%, a pri tome joj roba nije sankcionisana, dolazimo do promene u potrošnji koja je posledica pada standarda: više hrane a manje automobila i sličnih proizvoda.\nPrethodna Investicije po stanovniku u 2010. godini, po opštinama\nSledeća POLJOPRIVREDA KAO IZVOZNI ADUT – MIT ILI ZABLUDA (prvi deo)


Radojičić: Sajam knjiga prilika da se razmene iskustva i misli o knjigama | Novosti.RS\n21. 10. 2019. u 14:45\nSajam knjiga u Beogradu je još jedna prilika da se izdavači, pisci i čitalačka publika susretnu, razmene iskustva i misli o knjigama, istakao je gradonačelnik Beograda, prof. dr Zoran Radojičić na otvaranju 64. Međunarodnog sajma knjiga u Beogradu.\nPROČITAJTE JOŠ -Ljiljana Habjanović Đurović: Intelektualna elita ima hladna srca i skvrčene duše\n– Prošle godine smo obeležili 110 godina diplomatskih odnosa između dve zemlje i ovo je još jedna prilika da se kulture naših narodi bolje upoznaju. Posetioci sajma će imati priiku da upoznaju ogromnu kulturu i tradiciju koju Egipat baštini. Takođe i da se upoznaju sa plejadom egipatskih pisaca koji su cenjeni u svetu – istakao je Radojičić.\n- Egipat i Srbija imaju šta da ponude jedna drugoj. To su prijateljske zemlje i dva naroda koji su se u teškim izazovima toplo razumeli, prepoznavali i preko uzburkanih tokova istorije pružali ruke jedni drugima – ukazao je Vukosavljević.\nPROČITAJTE JOŠ -Novosti na Sajmu: Matija je već hit\nKapije sajma za posetioce otvorene su danas u 10 sati, a pod sloganom „Pismo = glava” do 27. oktobra u programima Sajma knjiga predstaviće se 500 direktnih izdavača, od kojih 60 dolazi iz inostranstva.


VRAĆA SE STARO FUDBALSKO PRAVILO | Vojvodina Info\nVRAĆA SE STARO FUDBALSKO PRAVILO\nZvanična procedura je zvanično pokrenuta na inicijativu predsednika Aleksandra Čeferina.\nInfantino je to naveo u pismu predsedniku Uefa Aleksandru Čeferinu, u koje je agencija Asošijejted pres u petak imala uvid.\nInfantino je naveo da Fifa teži „poštenju, doslednosti i transparentnosti“ u vezi sa pravilima o kojima se intenzivno raspravlja.\nČeferin je prošle nedelje pisao Infantinu i tražio da se vrati pravilo koje dozvoljava sudijama da procene da li je igranje rukom fudbalera bilo namerno ili slučajno i da se spreči niz „mnogih nepravednih odluka“.\n„Ovo nije prvi put da je to pravilo u centru diskusije i verujem da neće biti ni poslednji put. Verujem da intenzitet rasprave o ovom određenom delu igre dobro ilustruje strast prema našem sportu i suptilnosti koje ga čine jako privlačnim„, naveo je Infantino u pismu.\nIzmenom pravila 2019. godine utvrđeno je da je prekršaj napravljen ako su ruke fudbalera raširene u neprirodnom položaju u trenutku kada ga pogađa lopta. Tada je utvrđeno da gol ne važi i ako je postignut rukom slučajno.\nTehnički i fudbalski savetodavni odbori IFAB sastaće se ovog meseca uoči Generalne skupštine sledeće godinem a Infantino je rekao Čeferinu da je obavešten da će predlog Uefe o igranju rukom biti na dnevnom redu.\nPrevious articleGreškom bacio 22.000 evra u đubre\nNext articleNesreća na putu Sremska Kamenica-Beočin, poginula jedna osoba


U Memorijalnom centru Potočari danas će biti ukopano 613 žrtava genocida u Srebrenici u julu 1995. godine. Komemoracija će početi u 11 sati, a potom je predviđeno obraćanje zvaničnika. Šesnaest godina od genocida u Srebrenici u Memorijalnom centru Potočari sahranjeno je 5.137 posmrtnih ostataka žrtava.\nNajmlađa žrtva je Nesib Muhić koji je, kada je ubijen, imao samo 11 godina.\nKako je najavljeno, prije kolektivne dženaze govorit će Valentin Inzko, visoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH, Patrick Moon, ambasador SAD-a u BiH, Bakir Izetbegović, član Predsjedništva BiH, Ivo Josipović, predsjednik Republike Hrvatske, Sadik Ahmetović, predsjednik Upravnog odbora Memorijalnog centra, Bulent Arinc, zamjenik premijera Turske i Ćamil Duraković, predsjednik Organizacionog odbora.\nNa osiguranju obilježavanja 16. godišnjice genocida u Srebrenici angažovano je oko 2.000 policijskih službenika iz Federacije BiH. Za nadziranje trase kretanja građana, koji će se danas kretati u pravcu Potočara i Srebrenice angažovan je Helikopterski tim Federalne uprave policije.\nSvi autobusi organizovanog prevoza, na već određenim punktovima, bit će propisno KDZ pregledani.\nPronađite razliku između Srpske i Federacije


Proslava dana RS uprkos odluci suda\nPripadnici MUP-a Republike Srpske tokom proslave 9. januara u Banjaluci\nPredsednik Republike Srpske (RS) Milorad Dodik priredio je danas u Banjaluci svečani prijem povodom Dana Republike u Administrativnom centru Vlade RS, kojem su prisustvovali predsednik Srbije Tomislav Nikolić, patrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej, ministri Vlade Srbije Nebojša Stefanović, Aleksandar Vulin i Nela Kuburović, princ Aleksandar Karađorđević, kao i reditelj Emir Kusturica.\nRepublika Srpska proslavila je 9. januar kao Dan republike paradom kroz centar Banjaluke, uz jake mere obezbeđenja u gradu.\nNepoštovanje odluke Ustavnog suda Bosne i Hercegovine predstavlja kršenje vladavine prava, a oni koji to čine moraju za to da odgovaraju, poručila je kancelariji za odnose s javnošću Ambasade Sjedinjenih Američkih Država (SAD) uoči proslave.\nOvde se ne radi o praznicima, nego o vladavini prava, saopšteno je iz Ambasade SAD u Sarajevu.\n"Sjedinjene Države podržavaju postojanje i status Republike Srpske i Federacije BiH u okviru suverene Bosne i Hercegovine, kao što je i garantovano Dejtonskim mirovnim sporazumom", stav je Kancelarije za odnose s javnošću Ambasade SAD.\nUstavni sud BiH je u novembru 2015. godine proglasio neustavnim i diskriminišućim 9. januar kao Dan republike, jer se na taj dan obeležavala i krsna slava RS – Sveti arhiđakon Stefan.\nNakon što su ukinute odredbe Zakona o praznicima RS, koje su se odnosile na 9. januar, Narodna skupština RS je usvojila novi Zakon o Danu RS, prema kojem se taj dan i dalje obeležava 9. januara, ali kao sekulаrni i neobavezujući praznik.\nBudući da je 9. januar 1992. godine, datum kada je proglašena Republika Srpska kao odgovor na proglašenje nezavisnosti BiH od tadašnje Jugoslavije, a koje je sprovedeno bez podrške bosanskih Srba, jasno je zašto Hrvati i Bošnjaci koji žive na teritoriji BiH ne gledaju blagonaklono na ovu proslavu.\nPredsednik RS Milorad Dodik je pred paradu poručio da "ništa neće zadržati Republiku Srpsku u BiH, ukoliko joj se ne vrate ovlašćenja predviđena Dejtonskim sporazumom".\nPredsednik Nikolić rekao je da nije bilo dileme da li će da dođe na proslavu Dana RS. Nikolić je izjavio da je RS danas multietnička država. Ovo je veliki dan za sve nas i pokazuje našu volju i odlučnost, poručio je i ocenio da su Srbi s obe strane Drine jedan narod i da se tako osećaju i tako žive.\nHrvatski član Predsedništva BiH Dragan Čović rekao je da se bez potrebe dižu tenzije oko obležavanja Dana RS.\n"Bez potrebe stalno dižemo tenzije, bez obzira ko kakve osjećaje ima prema bilo kojem datumu, pa i 9. januaru. Bojim se da nas takav pristup neće daleko odvući," rekao je Čović.\nČović, koji je i predsednik HDZ-a BiH, rekao je nakon sednice predsedništva ove stranke da je više zagovornik ideje da se političari bave životnim pitanjima.\n"Cijelu godinu smo posvetili obilježavanju Dana Republike Srpske, koji se do juče obilježavao da niko nije obraćao pažnju, a sada samo pričamo o tome. I o tome treba neko razgovarati, ali ne na način da pravimo tenzije koje će nas vidno vratiti nazad kada je u pitanju politika u BiH", rekao je Čović.\n"Član Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović će tražiti da se ispitaju sve činjenice u vezi s angažmanom pripadnika OS BiH u okviru obilježavanja Dana RS, i u odnosu na Zakon o odbrani, Zakon o službi u OS, Pravilnik o pukovima i Pravilnik o svečanostima i ceremonijama, te zatražiti utvrđivanje odgovornosti svih onih koji su na bilo kakav način počinili kršenja zakona i propisa OS BiH, kao i instrukcije komandantice NATO Štaba u BiH", saopšteno je iz Predsedništva BiH.\nLider LDP Čedomir Jovanović ocenio je da poruke poslate iz Banjaluke ugrožavaju Srbe i Republiku Srpsku.\n"Sve što prati Dan RS, dodatno konfrontira srpski narod sa Bošnjacima i Hrvatima, umesto da sa njima popravlja odnose, kako bi od Bosne i Hercegovine, nakon godina sukoba, napokon bila stvorena funkcionalna država. Republika Srpska i Srbi koji tamo žive će razlog za slavlje imati onda kada ih budu poštovali oni na koje su najupućeniji, a to su Bošnjaci i Hrvati u Bosni i Hercegovini", rekao je Jovanović.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić je dan ranije čestitao Dan RS i poručio da će RS u Srbiji uvek imati iskrenu podršku naroda i Vlade.\nNa ulicama je prema procenama lokalnih medija bilo više od 1.000 policajaca, a bila su raspoređena i oklopna vozila.\nDefile kroz Banjaluku je počeo u ranim popodnevnim časovima uz taktove "Marša na Drinu", a u povorci su bili studenti, pripadnici MUP RS i boračkih organizacija.


Gasovod Balkanski tok stigao iz Srbije do Mađarske › Made-in-Germany.rs\nGasovod Balkanski tok stigao iz Srbije do Mađarske\nNa granici Srbije i Mađarske radnici Javnog preduzeća “Srbijagas” i mađarske kompanije FGSZ povezali su poslednje cevi i tako kompletirali gasovod „Balkanski tok“, kojim će ubuduće gas iz Turske preko Bugarske i Srbije stizati sve do srednje Evrope.\n„Od sutra Mađarska zakupljuje kapacitete, dok Srbija postaje važna tranzitna zemlja za srednju Evropu, a prve količine tranzitnog gasa kroz našu zemlju za srednju Evropu krenuće 1. oktobra“, prenosi RTS.\n– U ovoj struci kada se spajaju dve cevi na granici, koje dolaze iz dve države, to se naziva zlatno povezivanje. Kada već dođemo do zlatnog povezivanja, to znači da vidimo kraj ovog projekta i da će uskoro početi snabdevanje gasom – rekao je predsednik Uprave “FGSZ” Ferenc Sabolč.\nGeneralni direktor Srbijagasa Dušan Bajatović je ovim povodom izjavio da je na ovaj način stavljena tačka na dugogodišnji veliki posao kojim je naša zemlja i konačno rešila pitanje snabdevanja gasa iz drugog pravca, a ne samo preko Ukrajine.\n– Niko se više u Srbiji neće smrzavati, a cena gasa se za domaćinstva neće ni od jeseni menjati. Poskupljenje zbog cene nafte koju prati cena gasa će se preliti na Srbijagas – objasnio je Bajatović.\nPovezivanjem dela gasovoda u Srbiji i Mađarskoj završen je kompletan linijski deo ovog postrojenja, počev od turske obale Crnog mora, preko Turske, Bugarske i Srbije, do ulaza u Mađarsku. Na ovaj način do srednje Evrope će stizati 15,75 milijardi kubnih metara gasa godišnje.\nCela trasa gasovoda od Crnog mora duž turske teritorije iznosi 130 km, kroz Bugarsku se proteže 498 km cevi, dužina kroz našu zemlju iznosi 403 km, dok će deonica od granice na Horgošu do Varošfelda u Mađarskoj biti duga još oko 85 km. Prečnik gasovoda je 1.200 mm, maksimalni pritisak iznosi 75 bara, a ukupna vrednost projekta je 1,8 milijardi eura.\nPočelo testiranje gasovoda „Balkanski tok“\nBalkanski tok završen i spojen na Turski tok\nOd MiG na 05/07/2021 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nNemački MTU počeo gradnju fabrike u Staroj Pazovi\nOglašeno emitovanje prve srpske digitalne valute "Lazar“


Olimpijski centar "Jahorina": Za modernizaciju još 16 miliona KM - Akta.ba\nOlimpijski centar "Jahorina": Za modernizaciju još 16 miliona KM\n16.04.2009. 10:05 / Izvor: Nezavisne novine\nSkupština akcionara Olimpijskog centra "Jahorina" donijela je 15. aprila 2009. godine odluku da centar bude ponovo dokapitalizovan u vrijednosti od 16 miliona KM.\nNa osnovu te odluke biće emitovano 16 miliona akcija vrijednosti od jedne KM.\nBranko Koroman, direktor Olimpijskog centra "Jahorina", podsjetio je da je već obavljena dokapitalizacija u vrijednosti od deset miliona KM i da je nove akcije kupila Investiciono-razvojna banka (IRB) RS. Koroman očekuje da IRB ponovo kupi akcije kako bi i druga dokapitalizacija bila uspješna.\nOn je podsjetio da će 16. aprila 2009. godine biti otvorene ponude prispjele na oglas za nabavku dvije šestosjedne žičare na lokacijama Poljice i Ogorjelica jedan. Koroman se nada da će tri vodeće firme u svijetu predati tendersku dokumentaciju i da će izabrati najpovoljniju kako bi ubrzo mogli krenuti u izgradnju šestosjeda za čiji završetak je rok 1. decembar 2009. godine.\nMinistar trgovine i turizma RS Predrag Gluhaković rekao je nakon sastanka s predstavnicima Olimpijskog centra "Jahorina", Turističke organizacije grada Istočno Sarajevo, gradonačelnikom Istočnog Sarajeva Vinkom Radovanovićem, predstavnicima opštine Pale i hotelijerima da se mora pokazati da Jahorina može imati turističku ponudu tokom cijele godine, jer neće opstati kao olimpijska planina ako funkcioniše samo u zimskoj sezoni.\n"Na Jahorini 275 dana nema događanja, zbog čega je potrebno formirati marketinšku agenciju, koja će, uz Turističku organizaciju grada Istočno Sarajevo, promovisati tu planinu", istakao je Gluhaković.\nOn je naglasio da se mora formirati koordinaciono tijelo koje će tačno uspostaviti dijagnozu stanja na Jahorini, svaki mjesec održavati sastanke i odmah rješavati evidentne probleme.\n"Dogovoreno je da se pokrene velika akcija javnih radova na uređenju staza i njihovom kompletnom čišćenju, te rekonstrukciji kosog transporta, kako bi se sve završilo do 1. decembra i spremno dočekala naredna sezona", rekao je Gluhaković.\nKoroman je rekao da se odmah nakon ove zimske sezone mora krenuti s pripremama za narednu, navodeći da ima dosta otvorenih pitanja, preklapanja nadležnosti i nedefinisanih stanja koja treba riješiti.\n"Nadamo se da će nadležne institucije preuzeti svoje obaveze i da ćemo tokom ljeta sve probleme riješiti i novu turističku sezonu dočekati u novom svjetlu", naglasio je Koroman.\nDirektor Turističke organizacije grada Istočno Sarajevo Savo Kovač rekao je da je ova zimska sezona lošija od prethodne, jer je na Jahorini evidentirano 15 odsto manje noćenja. Kovač je naglasio da je mnogo razloga za to, ali je kao glavne faktore naveo nedovoljno snijega na početku sezone i ekonomsku krizu koja se prvo reflektuje na turizam.\nRadovanović je naglasio da se ne smije praviti pauza u djelovanju na Jahorini i da je ovo pravo vrijeme za nastavak aktivnosti i za početak priprema za narednu sezonu.


Šta je sporno u predlogu Zakona o zaštiti podataka o ličnosti - Nedeljnik\nPravno ograničenje kojim se policiji, obaveštajnim agencijama ili privatnim kompanijama omogućava da zadiru u privatnost građana samo kada je to propisano zakonom, izbrisano je iz Predloga zakona o zaštiti podataka o ličnosti, koji je Vlada Srbije usvojila na sednici 24. septembra, a koji se trenutno nalazi u skupštinskoj proceduri\nPredlog zakona o zaštiti podataka o ličnosti, koji je u skupštinskoj proceduri, ostavlja jako veliki prostor za zloupotrebe, upozorio je Rodoljub Šabić, poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti za N1.\n"Teško mogu da se setim nekog zakonskog teksta koji je tako loš, i mislio sam da je teško pokvariti taj predlog zakona, ali pokazalo se da je to ipak moguće", rekao je Šabić.\nOn je objasnio da je iz Zakona izbačena jedna reč na dva mesta - zakon.\n"To znači da ono što je zakonom osigurano da ta ograničenja podrazumevaju, da se neće više utvrđivati zakonom nego - nekako, a nije najjasnije ni ko će to raditi. Ko je tu reč obrisao. Ko personalno?", upitao je Šabić.\n"Ustav je jasan, a prema njemu nijednim drugim aktom, osim zakonom, ne može se uređivati oblast obrade ličnih podataka", istakao je Šabić\nAko zakon prođe, "moći će i Kurta i Murta da rade šta hoće", rekao je Šabić. "Nisam verovao da je tako loš zakon moguće pokvariti, ali kao što vidimo, neko je uspeo", zaključio je on.


TO: PREDSTAVLJANJE PONUDE NA SAJMU TURIZMA U PRISTINI | Najnovije vijesti iz Ulcinja i regiona – UL – Info\nTO: PREDSTAVLJANJE PONUDE NA SAJMU TURIZMA U PRISTINI\nPosted by: Admin on May 6, 2015 in Ekonomija Leave a comment\nTuristička Organizacija Ulcinj i ove godine nastupa na Sajmu turizma u Prištini koji se održava od 06. do 09. maja. Ove godine je u saradnji sa Ministarstvom turizma, Nacionalnom turistickom organizacijom CG, lokalnim organizacijama Budve i Bara objedinjena cjelokupna ponuda Crne Gore na ovom sajmu.\nDelegaciju Ulcinja je predvodio predsjednik Opstine Fatmir Gjeka i direktorica TOU Zana Sarvan koji su imali cast da zvanicno otvore ovogodisnji sajam. Na ovom sajmu koji se odrzava vec 12 godina ima oko 30 izlagaca, a posjećenost prvog dana je bila zaista velika. Vladalo je takodje veliko interesovanje za Ulcinj, ali i za druge gradove u Crnoj Gori.\nTuristicka Organizacija Ulcinj je takodje organizovala press konferenciju za medije sa Kosova gdje su bili prisutni poznate televizije, kao sto su RTK, KTV, TV21, novine: Tribuna, Tema, Express, Bota sot i mnogi drugi.\nPredstavljena je turisticka ponuda Ulcinja za ovu sezonu i pozvani su jos jednom svi gradjani Kosova da i ove godine izaberu Ulcinj kao njihovu destinaciju za ljetnje odmore.\nTakodje, u okviru press konferencije NTO Crne Gore je imala prezentaciju turisticke ponude za ovu godinu. Svi prisutni su imali prilike da uzivaju u koktelu koji je priredjen poslije konferencije sa tradicionalnim poslasticama naseg grada.\nOd privrednika koji su predstavili svoju ponudu u sklopu naseg standa su bili hoteli Mediteran, Albatros, Grand, Sahara, Giovani Trade, plaza Copacabana i mnogi drugi.\nTreba napomenuti da su gosti TO Ulcinj bili i ambasador Crne Gore na Kosovu Radovan Miljanic i predsjednikaTuristickog saveza Kosova Shkelzen Riza.\nSvakako se nadamo da ce broj turista sa Kosova ove sezone biti veci u odnosu na proslu godinu, navodi se u saopštenju Stručne službe TO Ulcinj.\nSajam u Pristini TO Ulcinj Turisticka organizacija Ulcinj\nTagged with: Sajam u Pristini TO Ulcinj Turisticka organizacija Ulcinj\nPrevious: Opstina Ulcinj: OBJAVLJENA LISTA PORESKIH DUZNIKA\nNext: V.R: BRIGA ZA PSE U ULCINJU


GDE ĆE MARKO GRUJIĆ? Holanđani ušli u trku za srpksim fudbalerom | Blok vesti\nHome Sport GDE ĆE MARKO GRUJIĆ? Holanđani ušli u trku za srpksim fudbalerom\nGDE ĆE MARKO GRUJIĆ? Holanđani ušli u trku za srpksim fudbalerom\nMARKO GRUJIĆ sigurno napušta iverpul ovog leta, ostaje sam opitanje gde će srpski reprezentativac nastaviti karijeru.Original Article\nPrevious articleRadnici RTS-a evakuisani nakon dojave da je u zgradi neko iz opozicije\nNext articleNOVAK JE NEPOBEDIV! Španac koji je prošle godine “sprečio” Đokovića da osvoji Ju-Es open nema dilemu ko je favorit za olimpijsko zlato


Američki porez od 220 odsto za Bombardije | Novine Toronto\nAmerički porez od 220 odsto za Bombardije\nPrema odluci američkog ministrstva kompanija Bombardije (Bombardier) čije sedište je u Montrealu koristi nefer državne subvencije da prodaje svoje avione po veštački niskim cenama u SAD.\n"SAD pridaje veliki značaj svojim vezama sa Kanadom ali čak i naši najbliži saveznici moraju da se drže pravila", rekao je američki ministar trgovine Vilbur Ros i dodao da su državne subvencije koje daju strane vlade nešto što administracija predsednika Donalda Trampa vrlo ozbiljno shvata.\nBoing je u aprilu naveo da je Bombardije dobio najmanje tri miliona dolara subvencija od vlada Velike Britanije, Kanade i kanadske provincije Kvebek. Boing, čije sedište je u Čikagu, zatražilo je od američkog ministarstva trgovine da istraži "predatorske cene" kanadskog proizvođača.\nOdluka američkog Ministarstva trgovine, koja treba još definitivno da bude potvrđena 12. decembra, dodatno će pogoršati odnose Otave i Vašingtona, već delimično nategnute oko ponovnog pregovaranja severnoameričkog sporazuma o slobodnoj trgovini (Nafta), koji obuhvata SAD, Kanadu i Meksiko.


Usvojen budžet za 2019. godinu na XXV redovnoj sednici Skupštine Opštine\n24.12.2018 Usvojen budžet za 2019. godinu na XXV redovnoj sednici Skupštine Opštine\nOdbornici u Bogatiću zasedali su danas na XXV redovnoj sednici Skupštine Opštine. Na dnevnom redu našlo se dvanaest tačaka, a najznačajnija među njima, Odluka o budžetu Opštine Bogatić za 2019. godinu, sa projekcijama za 2020. i 2021. godinu, usvojena je jednoglasno. Predsednik Opštine, Nenad Beserovac, obrazložio je prisutnima pozicije iz budžeta.\n“Najvažnija odluka koju skupština donosi u toku kalendarske godine jeste odluka o budžetu i njen predlog je donet u skladu sa uputstvom Ministarstva finansija za izradu budžeta lokalne vlasti. Reper nam je bio rebalans budžeta, s tim što smo na zasedanju Opštinskog veća doneli odluku za kapitalne investicije, za koje smo izradili projekte u toku ove godine, a to je pre svega, prva faza sekundarne mreže kanalizacije, za koju je izdata i građevinska dozvola, zatim puteve i trotoare u prvoj zoni Bogatića i u mesnim zajednicama, pa se nadam da ćemo u saradnji sa Vladom Republike Srbije uspeti da realizujemo ove kapitalne investicije u sledećoj godini. Imao sam već sastanak sa zamenicom direktora Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima, Sandrom Nedeljković, obzirom da smo mi još prošle godine konkurisali na javni poziv za komunalnu infrastrukturu, oni su nas upiutili na koji način možemo doći do tih sredstava i već se krećemo u tom pravcu”, rekao je predsednik Opštine Bogatić, Nenad Beserovac.\nNa sednici je podržana i odluka o usvajanju akcionog plana za mlade od 2018. do 2023.godine, a obrazložila ju je Ivana Đukić, načelnik odeljenja za finansije i lokalno-ekonomski razvoj. Izglasana je i odluka o usvajanju strategije bezbednosti saobraćaja na putevima u opštini Bogatić za period narednih pet godina. Predstavnik Auto-moto saveza Srbije, Petar Tasić, predstavio je prisutnima prednosti ovog strateškog dokumenta.\n“Ovakvi dokumenti pokazali su se kao najefikasniji oblik za upravljanje bezbednosti saobraćaja i u praksi i dobro je što ste i vi u opštini Bogatić prepoznali njen značaj. Strategija je neophodna za postavljanje sistemskog prisutpa u radu i delovanju u poboljšanja bezbednosti saobraćaja i uključuje veliki broj institucija i organizacija. Usklađena je sa brojnim dokumentima usvojenim u svetu i kod nas. Pre izrade strategije, stručni tim sproveo je sveobuhvatnu analizu. Cilj nam je da doprinesemo bezbednosti saobraćaja ovde, a u periodu do 2022.godine vizija nam je nula, što znači bez smrtnih ishoda i teško povređenih lica”,rekao je u svom izlaganju Petar Tasić.\nOdbornik Srpske napredne stranke iz Badovinaca, Aleksandar Ilijašević, istakao je da je saobraćaj u opštini Bogatić posebno opterećen teretnim vozilima. Prema njegovim rečima, transport šljunka sa Drine doprineo je novim oštećenjima kolovoza, što u zimskim uslovima dodatno otežava vožnju.\nJednoglasno je usvojen i poseban program korišćenja subvencija i sredstava budžeta Opštine, a odbornici su dali saglasnost i odluci nadzornog odbora JKP “Bogatić” o kreditnim zaduženjima. Izglasana su i razrešenja predsednika Upravnog odbora Doma zdravlja, kao i imenovanje novog.\nVi ste posetilac br: 14 322 528


JKP "Vodovod i kanalizacija"Zrenjanin - "Fabrika vode" odgovorna za raskid ugovora - RTV Santos\nJKP „Vodovod i kanalizacija“ izdalo je saopštenje povodom raskida ugovora sa „Fabirkom vode“ u Zrenjaninu. Saopštenje prenosimo u celosti.\n-Ugovor o usluzi prečišćavanja pitke vode se smatra raskinutim na dan 15.12.2020. godine, krivicom same „Fabrike vode“, a na osnovu važećeg Sporazuma i Ankesa sporazuma koji su potpisani na osnovu njihove molbe u momentu kada su nastupili uslovi za raskid Ugovora, a u želji da im omogućimo dodatno vreme za dokazivanje svih definisanih parametara. Uslovi za raskid ugovora su se stekli danom eksplozije u postrojenju, jer do gore pomenutog datuma nisu dokazali ispunjenost svih parametara, a postupak protiv osumnjičenih u „Fabrici vode“ za pomenutu eksploziju se vodi u nadležnom tužilaštvu.\nSporazumom je definisano da u slučaju da Izvršilac usluge, tj. „Fabrika vode“, ne ispuni obaveze definisane istim, samim protekom rokova će se smatrati da je Ugovor raskinut krivicom Izvršioca i nikakva dalja obaveštenja od strane Naručioca, odnosno JKP „Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin, tim povodom nisu više potrebna, niti će se primenjivati druge odredbe Ugovora o raskidu istog.\nPodsećamo javnost da je detaljnom analizom, koju su sprovele stručne službe JKP „Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin, utvrđeno da „Fabrika vode“nije ispunila niti jedan od uslova utvrđenih javnom nabavkom. Napominjemo da je u radu stručne komisije učestvovao i prethodni zakonski zastupnik „Fabrike vode“.\nJKP „Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin je dana 13.05.2021. godine dostavila „Fabrici vode“ predlog o kompenzaciji međusobnih dugovanja i potraživanja, a dana 06.07.2021. je podneta tužbaza naknadu potraživanja po osnovu izvršenih komunalnih usluga odvođenja otpadnihvoda. Zbog blokade tekućih računa „Fabrika vode“ od 02. juna ove godine nije u mogućnosti da izmiruje svoje obaveze. Za preostali dug koji ima prema našem preduzeću „Fabrike vode“ će biti utužena ukoliko isti ne izmiri do roka dospeća- navodi se u saopštenju JKP „Vodovod i kanalizacija“.\nSledećeTreći dan „Dana piva“ u znaku rok zvuka\n19. januara 2022.\t19:22


Bela knjiga 2020: Umeren, ali stabilan napredak u poboljšanju poslovne klime - Cansee\nBela knjiga 2020: Umeren, ali stabilan napredak u poboljšanju poslovne klime\n20. November 2020. Type: News\nSavet stranih investitora predstavio je “Belu knjigu 2020” najvišim predstavnicima Vlade Republike Srbije i time obeležio 18 godina svog postojanja.\nUsled epidemiološke situacije i poštovanja svih mera, ovogodišnje izdanje predstavljeno je putem onlajn platforme predstavnicima brojnih državnih organa, ambasada, kao i privrednoj i društvenoj zajednici.\n“Bela knjiga”, napisana od strane članica Saveta, već skoro dve decenije ključni je proizvod kojim Savet daje preporuke usmerene da podrže privredni rast i bolji životni standard građana Srbije. Onlajn konferencija otvorena je uvodnim govorima predsednika Saveta i generalnog direktora Telenora Majka Mišela, zatim uvidom u Belu knjigu za 2020. godinu od strane njenog urednika Miroljuba Labusa i obraćanjima šefa Delegacije EU u Srbiji Sema Fabricija i predsednice Vlade Ane Brnabić.\nU svom uvodnom obraćanju, predsednik Saveta i generalni direktor Telenora Majk Mišel naveo je da mu je drago što nova Vlada i Savet dele iste prioritete, a to su bezbednost i zdravlje ljudi, borba protiv COVID-19, ekonomski oporavak, vladavina prava i dalja digitalizacija.\n“Tim prioritetima treba da se bavimo u svim oblastima poslovanja. Svesni smo izazova sa kojima se suočava Vlada Republike Srbije, ali naša očekivanja ostaju ista: dalje ubrzanje reformi, odnosno nastavak i ubrzanje pristupnih pregovora sa EU, rad na održivoj fiskalnoj konsolidaciji i unapređenje primene zakona. Ovogodišnja analiza obuhvata oblasti koje vidimo kao prioritetne, a to su: porezi, rad, inspekcija i bezbednost hrane, infrastruktura i građevinarstvo, zdravlje, stečaj i devizno poslovanje, sa digitalizacijom i e-trgovinom kao ovogodišnjim glavnim prioritetima”, zaključio je Mišel.\nPosle tri godine od uvođenja nove metodologije i rangiranja na osnovu ispunjenosti preporuka iz prethodnog izdanja Bele knjige, tzv. “FIC indeksa”, ove godine nisu davane ocene s tim da će se nastaviti sa njihovim objavljivanjem u 2021. godini. Razlog za to je promena prioriteta Vlade i potpuni fokus na pomoć privredi i stanovništvu radi ublažavanja negativnih posledica krize. S druge strane, uvedeno je novo poglavlje u svim tekstovima koje se odnosi na COVID-19, kako bi se opisao uticaj vanrednog stanja na sektore i izazove sa kojima se suočavaju kompanije, kao i odgovor države na iste. S obzirom na to da je dalje unapređenje poslovnog okruženja dugoročna nužnost, Savet je u ovom izdanju Bele knjige rangirao preporuke prema njihovoj hitnosti. Tako su za članice Saveta najhitnije promene neophodne u sledećim oblastima: zaštiti podataka o ličnosti, trgovini, centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, hipoteci i javnim nabavkama.\nU aktivnoj panel diskusiji o tome kako unaprediti poslovno okruženje u Srbiji, koju je vodio predsednik Saveta i generalni direktor Telenora Majk Mišel, mišljenja su razmenili predsednica Vlade Ana Brnabić, potpredsednica Vlade i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović i šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici.\nSa ciljem da uhvatimo korak sa erom digitalizacije, ali i da pokažemo odgovornost prema životnoj sredini, Savet je ponovo odlučio da ne štampa publikaciju “Bela knjiga” koja je dostupna za besplatno preuzimanje na internet stranici Saveta (www.fic.org.rs).\nIzvor: CorD Magazine, eKapija


Biznis Autor:Beta12. maj. 202114:49 > 14:51\nMarko Čadež Foto:Dragan Mujan/Nova.rs\nPredsednik privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež izjavio je da privrednici u Srbiji očekuju da će u ovom kvartalu doživeti prekretnicu u svom poslovanju nakon godinu dana neizvesnosti zbog pandemije, a čak 90 odsto njih planira isti ili veći obim investicija, saopšteno je iz PKS.\nČadež je naveo na panelu „Makroekonomski i socijalni uticaj poslovanja kompanije Delez (Delhaize) Srbija na privredu zemlje“, da Delez u svom dobavljačkom lancu ima oko 600 kompanija, a dobavljači iz Srbije zapošljavaju gotovo 16.000 ljudi.\n„To je 16.000 porodica koje imaju mogućnost da svakodnevno rade i stvaraju, i da proizvode plasiraju kroz sistem Deleza, period od godinu dana iza nas je bio kritičan, a država je bila faktor stabilnosti koji je omogućio da ovih 16.000 ljudi sačuva posao“, istako je Čadež.\nPredsednik PKS je rekao i da se akcija „Moja prva plata“ u kojoj učestvuje i Delez, nastavlja, i najavio da će u narednom periodu privreda učestvovati sa većim sredstvima u finansiranju prvog radnog mesta za mlade.\nIstraživanje „Makroekonomski i socijalni uticaj poslovanja kompanije Delez Srbija na privredu zemlje“, pokazalo je da je ta kompanija u proteklih 10 godina u državni budžet uplatila 413 miliona evra, a samo prošle godine 54,7 miliona evra, dok je u lokalne budžete za deset godina ušlo 35 miliona evra.\nČadež: Za Srbiju važno jedinstveno tržište Zapadnog Balkana\nGeneralni direktor kompanije Delez Srbija Jan-Vilem Dokhejr rekao je da je ta kompanija povećala ulaganja u prošloj godini uprkos pandemiji i najavio nove investicije u ovoj godini, kao i da Delezove investicije čine oko 21 posto u ukupnoj trgovini na malo u Srbiji od 2011. do prošle godine.\n„Verujemo da postoji velika šansa za nas u Srbiji jer postoji velika potražnja za profesionalnom prodajom. Investiraćemo u otvaranje 40 do 60 prodavnica godišnje u Srbiji i razvijaćemo e-trgovinu“, rekao je Dokhejr najavljujući velika ulaganja Deleza u sferu digitalizacije poslovanja kompanije u narednim godinama.\nDelez je najveći privatni poslodavac u Srbiji sa više od 13.000 zaposlenih u 60 opština i gradova. U poslednjih deset godina, broj zaposlenih povećan je za 33 odsto, odnosno za 3.224 radnika, a prošle 2020. godine – za 442 radnika, navodi se u saopštenju PKS-a.\ninvesticijemarko čadežPrivredna komora Srbijeprivrednici


Vrućina spalila rasad kupusa - Povrtarstvo\nMnogi taraški povrtari potpuno su odustali od rasađivanja na otvorenom, jer je rasad izgoreo usled velikih vrućina. Čak i tamo gde je uspeo da preživi, sadnja na temperaturi od 35 ili 38 stepeni nema nikakvog smisla.\n„Mlad rasad još u maju je ušao u previsoke temperature, pa je izgoreo“, kaže poljoprivrednik iz Taraša Ratinko Vučetić, i dodaje da on ove godine kupus neće rasađivati, jer mu se ne isplati.\n„Temperature su visoke, kiše nema uopšte i mnogi su odustali od sadnje, i to ne samo ove godine, nego su izbrisali kupus iz setvene kulture. Navodnjavanje je skupo, a na kraju kupus bude na veliko 10 dinara. To se ne isplati i nećemo ga saditi“, kategoričan je Vučetić.\nNa površinama predviđenim za kupus, Vučetići neće kažu sejati ništa.\nPoslednja izmena 21 Jul, 2017 19:43\nTagovi: kupus rasad isplati nećemo kažu mnogi vrućina odustali dinara nema povrtari neće veliko skupo navodnjavanje


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Prava CG će biti više od partije"\n29. 01. 2018. 14:53 >> 14:21 5\n"Prava CG će biti više od partije"\nPrava Crna Gora biće mnogo više od političke partije, kazao je predsjednik te stranke Marko Milačić u Podgorici.\nMilačić je na predstavljanju stranke rekao da je Ministartsvu javne uprave predata dokumentacija potrebna za osnivanje političke partije koja se zove "Prava Crna Gora".\n"Prava Crna Gora će biti mnogo više od partije, ja sam najdublje ubijeđen, ovo što smo započeli je važan društveni projekat i proces, ovo je pionirski poduhvat tranzicije jedne velike, vjekovne ideje na novu generaciju političara", rekao je Milačić.\nOn je kazao da je došlo vrijeme da nova, čista, stručna i neistrošena lica preuzmu baklju i nastave političku lozu Petrovića i Marka Miljanova.\n"Došlo je vrijeme za moderni patriotizam i civilizovano rodoljublje. Duh predaka za 21. vijek. Zvaćemo se Prava Crna Gora jer ne pristajemo na ovakvu Crnu Goru kakva je danas, dominantno lažnu i falsifikovanu", poručio je Milaćić.\nOn je kazao da u toj stranci ne pristaju na kriminalizovanu Crnu Goru nesmjenjive vlasti, na državu ogromne nezaposlenosti.\n"Ne pristajemo na državu u kojoj se siluje većinski identitet i razdvaja jedan isti, pravoslavni narod. Ne pristajemo na Crnu Goru u kojoj se planski uništava jezik, u kojoj se sisitemstski cijepa kanonska crkva. Ne pristajemo na anti-srpsku i anti-rusku Crnu Goru", kazao je Milačić.\nOn je naveo da ne pristaju ni na zemlju u kojoj se manjine osjećaju zapostavljene i marginalizovane.\n"Crna Gora mora da se vrati sebi i da ponovo postane Prava Crna Gora. Pristojna, ponosna i hrabra, okrenuta pravim vrijednostima i vjekovnim pravim prijateljima, i u ova moderna vremena. Moramo se okrenuti stvaranju novih radnih mjesta. Boljoj zdravstvenoj zaštiti i boljem obrazovanju", rekao je Milačić.\nOn je ocijenio da se naprijed ne može sa političarima koji su na vlasti 30 godina, koji dijele Crnu Goru.\n"Mladim i novim ljudima je dosta vječitih političara, kako u vlasti, tako u opoziciji. Dosta nam je isključivosti profesionalnih političara. Vrijeme je za nova lica, novu energiju, nove političare, nove ljude, ali sa stavom!", kazao je Milačić.\nOn je rekao da će "Prava Crna Gora" okupiti onu Crnu Goru koja se ne stidi da, osim ekonomskih pitanja, kaže kojim jezikom govori, šta misli o NATO savezu, o Mitropoliji crnogorsko-primorskoj, i o svakoj temi od nacionalnog značaja.\n"Na unutrašnjem planu zalagaćemo se za demokratizaciju i de-kriminalizaciju. Na spoljnom planu za prijateljske odnose sa svima, ali bratske sa Srbijom i Rusijom, što nam nalažu nacionalni intresi i vjekovna tradicija", rekao je Milačić.\nOn je naveo da će se "Prava Crna Gora" u ekonomiji boriti za okretanje domaćim faktorima razvoja i za pošten i fer odnos prema svim investicijama, i sa Istoka, i sa Zapada.\n"Snažno ćemo pokazati da je neophodno boriti se i za ekonomski prosperitet, ali, istovremeno, i za očuvanje tradicije i duhovnosti. Pred nama je velika borba za odbranu i novčanika, i Njegoša", naveo je Milačić.\nOn je kazao da je cilj da u narednom periodu bude stvorena najorganizovanija partiju u Crnoj Gori.\n"Cilj nam je još veći: stvoriti najbolje kontakte u regionu, Evoropi, ali i šire. Bićemo most mira, gradićemo most mira, pružićemo ruku prijateljstva svima, ali ne odričući se svog identiteta i svojih korijena", poručio je Milačić.\nO rezoluciji o Srebrenici pričaju otkad su izgubili vlast\nMA pretvoriti u niskotarifnu kompaniju\nNova Vlada sanira štetu koju je SDP napravio


Kina uzvrća udarac: Pokrenuli ISTRAGU protiv američke kompanije "FEDEKS"\nKineske vlasti su pokrenule istragu protiv američke kompanije "Fedeks", za koju se sumnja da je narušila prava i pravne interese kineskih kupaca. Logističke greške mogu skupo koštati "Fedeks" ako Kina odluči da zabrani usluge kompanije na svojoj teritoriji.\nJedan od primalaca, kako pišu mediji, bio je tehnološki gigant "Huawei". Kineska kompanija je optužila "Fedeks" da je preusmerila svoju poštu u SAD, koja je poslata iz Japana u nekoliko kancelarija u Kini. Pored toga, "Huawei" je izvjestio da je "Fedeks" pokušao da preusmeri još dva paketa u SAD, koji su poslati iz Vijetnama u Hong Kong i Singapur.\nU "Fedeksu" su izrazili žaljenje zbog ovog incidenta, tvrdeći da su to bili izolovani slučajevi. Prema američkoj poštanskoj kompaniji, preusmeravanje je izvršeno slučajno i trebalo je da paketi budu vraćeni pošiljaocima.\nMeđutim, u "Huawei" se pitaju da li su se ti propusti desili nevoljno, javlja agencija AP.\n"Ako su naša prava zaista prekršena, imamo pravne razloge da se branimo", rekao je "Huawei"glavni advokat Song Liuping.\nPrema ruskom portalu "Top vor", "Fedeksove" logističke greške mogu dovesti do toga da Peking odluči da zabrani prisustvo američke kompanije na kineskom tržištu.\n"Kina je odlučila da ne bude puki posmatrač i odgovorila je na američke sankcije koje su uvedene kako bi destabilizovale "Huawei" piše autor članka.\nSredinom maja je američka vlada stavila "Huawei" na crnu listu i ograničila kupovinu rezervnih dijelova i usluga na američkom tržištu bez odgovarajućeg odobrenja iz Vašingtona.\nFedEx se sprema za praznike\nPilotima nude bonuse od 110 hiljada dolara


Jelena Bojic Obradovic\t 19.09.2019. 12:05h\nU delu sednice na kojem postavljaju pitanja i upućuju sugestije i predloge Vladi Srbije, poslanici su govorili o izborima na Kosovu i Metohiji, evrointegracijama, omladinskim radnim akcijama, televizijama N1, Nova S i Sportklub.\nPoslanik Srpske radikalne stranke Aleksandar Šešelj kazao je da je krajnje vreme da se Skupština Srbije i vlast izjasne da li su opredeljeni za učlanjenje u EU ili da urade sve što može da zadrže Kosovo i Metohiju u sastavu Republike Srbije.\nKako je naveo, pogodba koju nam nudi EU je da priznamo nezavisnost Kosova, a za uzvrat će Kosovo priznati Srbiju.\n- Imajući u vidu da je nastavak naših evrointegraciji u velikoj koliziji sa aktivnostima srpske diplomatije, pre svega govorimo o ovih 15 zemalja koje su povukle priznanje Kosova, ja mislim da je krajnje vreme da se i Narodna skupština i vlast u Srbiji opredeli da li je opredeljena učlanjenju u EU kojoj priznavanje Kosova ne smeta ili mi želimo da uradimo sve što možemo da sačuvamo Kosovo u Srbiji tako da nema šta više da tražimo u EU, kazao je Šešelj.\nPoslanik Socijaldemokratske partije Srbije Milorad Mijatović uputio je pitanje predsednici Vlade Ani Brnabić, koje se tiče omladinskih radnih akcija, specifičnog vida dobrovoljnog rada koji ima tradiciju i rezultate:\n- Da li je Vlada Srbije pripremila nacrt zakona o dobrovoljnim radnim akcijama, upitao je Mijatović podsećajući da je i Novi Beograd sagrađen radnim akcijama, kao i autoput "Bratstva i jedinstva", te da potrebe za dobrovoljnim radom i dalje postoje, a to je postalo vidljivo pogotovu za vreme katastrofalnih poplava 2014. godine.\nPoslanik Pokreta socijalista Đorđe Komlenski postavio je pitanje Vladi, Ministarstvu finansija i REM, da li je program N1 televizije koji se emituje u Srbiji reemitovani program, kao i da li se istovremeno takav emituje na području Slovenije ili Luksemburga.\nKomlenski je kazao da je utvrđeno da televizije N1, Sport klub i Nova S nisu registrovane u Srbiji, da im nisu izdate dozvole za pružanje medijskih usluga od strane REM, te da im je dozvola izdata na teritoriji EU u Luksemburgu.\n- Iskreno se nadam kao i Tužilaštvo da Ministarstvo finansija radi na ovim predmetima i vrši proveru da li su poreski obveznici u Srbiji ili nisu i imaju li način i metodologiju da utvrde da li se radi o reemitovanju. Ukoliko se ne radi o tome, onda poreska policija i drugi nadležni organi imaju obavezu da reaguju, kazao je Komlenski.\nPoslanica Socijalističke partije Srbije Danijela Stojadinović uputila je pitanje ministru zdravlja Zlatiboru Lončaru da li postoje mogućnosti da se senzori za merenje šećera u krvi za dijabetičare registruju u našoj Agenciji za lekove odnosno da Ministarstvo zdravlja te senzore uvrsti na pozitivnu listu.\nKako je kazala, oni koji boluju od dijabetesa tipa 1, imaju obavezu da svakodnevno, kontinuirano vrše kontrolu u kućnim uslovima uz pomoć testova.\n- Postoji mnogo bezbolniji način za merenje šećera u krvi, a to su senzori kojima se bez uzimanja krvi može utvrditi nivo šećera, kazala je Stojadinović.\nPoslanik Dragan Šormaz je podsetio da je u nedelju obeleženo 75 godina od operacije Halijard u kojoj je spašeno 512 američkih avijatičara navodeći da je ta akcija od građana Srbije decenijama bila sakrivana.\nPostavio je pitanje kada će se zvanično priznati da smo imali dva antifašistička pokreta za vreme Drugog svetskog rata i izjednačiti ta dva pokreta, kao i kada će to ući u istorijske udžbenike.\nPoslanik Đorđe Vukadinović uputio je pitanja predsedniku Vlade i Kancelariji za Kosovo i Metohiju, napominjući da vladina kancelarija ne odgovara na pitanja poslanika Skupštine, kao što nije ni na prethodno, koje se odnosilo na izlazak Srba na izbore na Kosovu.\n- U vezi sa tim sam imao konkretan predlog da ih Vlada pozove da bojkotuju te izbore, iz bezbroj razloga, a ključni je što ne može da se glasa sa srpskim dokumentima, što je prvi put da se na kosovskim izborima ne može glasati sa srpskim dokumentima, kazao je Vukadinović.\nIstakao je da to nije dovoljno samo osuditi i reći da je to za žaljenje.\n- Ovim činom, zabranom građanima Srbije na delu teritorije naše države da izađu na izbore, pozivanjem na glasanje - institucije ove zemlje indirektno priznaju da je Kosovo i Metohija jedna eksteritorijalna teritorija, da je izuzeta iz ustavnog sistema Srbije, ocenjuje Vukadinović.\nSkupština Srbijeizbori na KiMizbori na Kosovu i Metohijičlanstvo u EUEUKiMKosovo i Metohijapitanja poslanikaVlada Srbijeomladinske radne akcije


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Zajednički do boljeg položaja srpskog naroda\nMANDIĆ - DODIK 04. 09. 2018. 13:59 >> 13:48 18\nMANDIĆ - DODIK\nJedinstvo i sloboda srpskog naroda trebalo bi da budu zajednički cilj svim Srbima, ocijenili su tokom razgovora lider Nove srpske demokratije Andrija Mandić i predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik.\nKako je saopšteno iz NSD na poziv Dodika, lider Nove srpske demokratije Andrija Mandić prisustvovao je svečanom otvaranju “Dana Srpske u Srbiji” u Beogradu.\n“Srbi iz Crne Gore i njihovi politički predstavnici treba da održavaju stalnu komunikaciju sa političarima iz Republike Srpske, kako bi zajedno unapređivali položaj srpskog naroda u Srpskoj, Crnoj Gori i čitavom regionu”, saopšteno je iz NSD.\nMandić i predsjednik Izvršnog odbora NSD Milutin Đukanović, a kako se navodi u saopštenju, sastali su se i sa Darkom Mladićem, sinom Ratka Mladića.\n“I pored teške situacije i stalnih međunarodnih pritisaka na porodicu Mladić, on je poslao posebne pozdrave Srbima u Crnoj Gori, pozivajući ih da budu jedinstveni i među sobom i sa Srbima u Srpskoj i Srbiji, jer ovakvo teško stanje nije održivo na duže staze i da moramo izdržati”, saopšteno je iz NSD.\nMilorad Dodik Andrija Mandić\n17. 06. 2019. 18


Samsung je blizu statusa najprofitabilnije kompanije na svijetu – BiGportal.ba\nSamsung je blizu statusa najprofitabilnije kompanije na svijetu\nVelika je verovatnoća da značajan broj proizvoda koje imate, u sebi sadrži nešto što je proizveo Samsung. Ovakva dominacija južnokorejskoj kompaniji bi uskoro mogla doneti status najprofitabilnije kompanije u drugom tromesečju 2017. godine.\nPrema navodima sajta ET News, Samsung će uskoro objaviti rekordne brojke za drugo tromesečje, koje će prevazići 11,6 milijardi do 12,3 milijardi dolara, koliko su analitičari predvideli za Samsung tokom ovog perioda.\nSamsungov glavni rival Apple je pozicioniran iza, sa zaradom od 10,5 milijardi dolara. Za petama Samsungu su industrijski giganti Facebook, Google, Netflix i Amazon, od kojih se očekuje zarada od oko 11,1 milijarde dolara.\nSamsungova finansijska dominacija dolazi kao rezultat brojnih uspeha na polju telefona, laptopova, NAND-a, DRAM-a, AMOLED displeja i drugih segmenata tržišta.


„Jandeks“ pokrenuo prvi u Evropi samovozeći taksi\nIzvor: AutoBlog, 29.Avg.2018, 00:18\nKompanija „Jandeks“ i vlada ruske republike Tatarstan potpisali su sporazum o razvoju saobraćaja prevoznim sredstvima bez vozača, pa su u skladu sa tim u „gradu budućnosti“ Inopolisu pokrenuli prvi u Evropi samovozeći taksi. Ovo se navodi u saopštenju za štampu koje je ruski IT gigant „Jandeks“ uputio medijima. Sporazum su potpisali predsednik Tatarstana Rustam Minihanov i generalni direktor „Jandeksa“ u Rusiji Jelena Bunjina. Predsednik se potom provozao samovozećim taksi vozilom i rekao: „Siguran sam da je automobil bez vozača pouzdaniji od vozila kojima upravljaju oni koji su kupili vozačku dozvolu“. Postoji pet mesta na kojima putnici mogu da uđu ili izaću iz vozila u blizini univerziteta, stadiona, medicinskog...\nMladi ruski grad Inopolis, koji se nalazi u blizini Kazanja, dobio je prvi u Evropi taksi servis sa samovozećim automobilima...Foto: YouTube/screenshot/Яндекс.Такси..Kompanija Jandeks i vlada ruske republike Tatarstan potpisali su sporazum o razvoju saobraćaja prevoznim sredstvima bez vozača....


Naslovna/Politika/Srpski blok sve bliže realnosti\nPolitičke stranke iz RS su, po svemu sudeći, blizu dogovora o formiranju bloka stranaka iz RS na nivou BiH, nakon što je Izvršni komitet SNSD-a pozvao dvije najveće opozicione stranke – PDP i SDS, da im se pridruže u formiranju vlasti.\nIako SNSD kao glavni motiv ovog poziva ističe odbranu interesa Srpske u nadolazećem periodu i mogućim razgovorima o eventualnim promjenama uređenja BiH, govori se i o mogućem zajedničkom preuzimanju odgovornosti za teške odluke koje bi se mogle donositi u narednom periodu.\nNaime, međunarodni predstavnici pozivaju na sprovođenje reformi, posebno u oblasti pravosuđa, kako bi zemlja bila bliže EU, a sa druge strane pozivaju na ubrzanje evroatlantskog puta BiH, što za predstavnike RS može biti problematično.\nMilorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH, i Željka Cvijanović, predsjednica RS, smatraju da je njihova obaveza pozvati sve stranke iz RS na borbu za očuvanje Republike Srpske.\nDodik ističe da je zbog promjena izvornog Dejtona od strane međunarodnog faktora i djelovanja visokih predstavnika BiH došla u stanje paralize, i da SNSD želi širu koaliciju kako bi se osigurali interesi RS u narednom periodu.\n“Bošnjaci misle da RS treba da nestane, da BiH bude cijeli prostor i da Sarajevo postane epicentar svih dešavanja. Hrvati su potpuno nezadovoljni stanjem u Federaciji i najradije bi, kada bi bili u mogućnosti, da formiraju svoju političku cjelinu, a mi Srbi ne vidimo nikakvu budućnost u BiH. Prema tome, mislim da je važno da zbog toga budemo okupljeni i da definišemo naše ciljeve i da oni budu jasni svima, jer je RS stvorena voljom ovog naroda”, rekao je Dodik.\nVukota Govedarica, predsjednik SDS-a, podsjeća da su SDS i SNSD već bili u koaliciji na nivou BiH, ali da ih je SNSD, kako tvrdi, uz pomoć Bakira Izetbegovića, predsjednika SDA, istjerao.\nUprkos prošlom iskustvu, kako kaže Govedarica za “Nezavisne”, oni su spremni da razgovaraju sa SNSD-om, da vide šta SNSD nudi, ali da to, kako navodi, ne prejudicira ishod i moguće dogovore niti da je postignut bilo kakav dogovor.\n“SDS je spreman da razgovara sa svim parlamentarnim političkim partijama iz RS samo iz jednog razloga. Taj razlog se zove interes i zaštita RS u institucijama BiH i bili mi sa SNSD-om u tom partnerskom odnosu ili ne, uvijek ćemo braniti interese RS na državnom nivou. To je obaveza svake, a ponajviše državotvorne stranke kao što je SDS”, kaže Govedarica.\nCvijanovićeva kaže da sve stranke iz RS treba da nastupe zajedno kako bi bio skinut pritisak sa RS.\n“To ne znači da mi moramo da budemo jedna politička grupacija i da nismo više u različitim političkim partijama, ali onda kada su nacionalni interesi u pitanju i onda kada treba da se oduprete izazovima te vrste, sasvim je logično i prirodno, a posebno u zemlji kakva je BiH, gdje izvodite vlast sa nivoa entiteta na nivo BiH, da onda okupite sve da nastupe zajedno”, rekla je Cvijanovićeva.\nPodsjećanja radi, trenutno na nivou BiH vlast iz RS čine SDS i PDP, dok su im glavni partneri u FBiH SDA i HDZ.\nBranislav Borenović, predsjednik PDP-a, rekao je za ATV da je PDP uvijek bio i ostaje partija koja je za dogovor u vezi s onim što čini srpske nacionalne interese.\nBranislav Borenović Milorad Dodik PDP Sarajevo SDA SDS SNS SNSD SP Vukota Govedarica Željka Cvijanović\nDNS na Laušu: Najvažniji cilj život dostojan čovjeka\nŠta jedu u Parlamentu i po kojoj cijeni (FOTO)\nŠarović: BiH još ne razmišlja o arbitraži zbog prištinskih taksi\nBrnabić: Okrenimo se budućnosti, saradnji, miru i stabilnost za drugačiji region


Ekonomisti: Železara pokreće oporavak metalskog sektora | Gde Investirati\nEkonomisti: Železara pokreće oporavak metalskog sektora\nPrvenstveno zahvaljujući Železari Smederevo, metalski sektor u Srbiji oporavlja se nakon 36 godina stagnacije, prenosi časopis Nacionalna poslovna revija.\nNekada je ovaj sektor koji zapošljava svakog desetog radnika u privredi Srbije, proizvodio petinu ukupne proizvodnje, više od 20 odsto, a danas je proizvodnja pala na polovinu. Nezavršena privatizacija velikih sistema i dugotrajna reorganizacija, ključni su problemi i ovog sektora. Kako navode ekonomisti, reforme koje bi donele oporavak ove grane, moraju da obuhvate i obrazovanje, tržište rada, javnih preduzeća, penzionog sistema, kao i poreski reforma, piše Nacionalna poslovna revija.\nU metalskom sektoru radi oko 130.000 radnika, a ekonomski i tehnološki maksimum dostigao je 1980. godine, a zatim je ušao u fazu stagnacije i pada proizvodnje.\nŽelezara Smederevo, koja je u najbolje vreme, između sedamdesetih i osamdesetih godina, proizvodila oko dva miliona tona čelika godišnje, noseći je stub ove industrije, slažu se ekonomisti i pozitivno ocenjuju potpisivanje ugovora sa kineskim He Steelom.\n“Najvažnije, obezbediće tržište za Železaru”\nDirektor Republičkog zavoda za statistiku Miladin Kovačević smatra da je to veoma dobro rešenje.\nFoto: Miladin Kovačević\n“Kineski partner će u Smederevo doneti novu tehnologiju, organizaciju, pa i filozofiju rada. To je ogromna svetska kompanija koja će za čelik iz Smedereva obezbediti tržište, a to je najvažnije. Iskreno se nadam da će investirati i u druge proizvodne linije, na primer za galvanizaciju, što bi onda omogućilo prodaju čelika iz smedereva kragujevačkom Fijatu”, naveo je Kovačević, piše u novom broju Nacionalne poslovne revije.\nKako je kazao, to je dobro za ukupne privredne prilike u Srbiji.\nProfesor Univerziteta u Luvenu i ekonomski savetnik u Vladi Srbije Vladimir Krulj takođe ukazuje na ogroman značaj prodaje Železare.\nFoto: Vladimir Krulj\n“Privatizacija Železare Smederevo u ekonomskom smislu je izuzetno značajna sa više aspekata. Na ovaj način u Srbiju dolazi jedan od najvećih svetskih proizvođača čelika, koji će obezbediti da čeličana radi maksimalnim kapacitetom većim od dva miliona tona godišnje. To će imati veoma pozitivan uticaj na rast bruto domaćeg proizvoda, ali i na rast izvoza”, rekao je Krulj.\nU najbolja vremena Železara je učestvovala u ukupnom izvozu Srbije sa čak 13 odsto.\nDolazak strateškog partnera znači očuvanje više od 5.000 radnih mesta u Železari, kao i nesmetano poslovanje firmi koje sarađuju s njom, ističu ekonomisti.\nProfesor ekonomije Miroslav Prokopijević kaže da ovo rešenje ima veliki značaj jer zaposleni zadržavaju radna mesta, ostaju kooperanti u poslu, a štedi se skoro 100 miliona evra budžetskih sredstava godišnje.\nPravno – ekonomski konsultant Milan Parivodić naglašava značaj prodaje Železare Smederevo za celu privredu, a posebno za Smederevo.\n“Nadam se da će kineski vlasnik umeti da napravi profitabilno preduzeće investirajući u programe proizvodnje limova za auto -industriju i druge industrije kojima su potrebni proizvodi Železare”, naveo je Parivodić.\nSunovrat srpske crne metalurgije počeo je 1985. godine. Slede sankcije, neefikasna privatizacija i reorganizacija (restrukturiranje), tehnološka zastarelost, preuranjena liberalizacija, visoko učešće sive ekonomije, nestabilnost valute čiji je kurs prvenstve no okrenut zadovoljavanju uvoznika, opterećenje dugovima, pa i izostanak stranih investicija. Osnovni problemi i ograničenja poslovanja su, pre svega, opšta nelikvidnost i izuzetno visoka zaduženost preduzeća. Inostrana i domaća tražnja su smanjene, a troškovi poslovanja visoki.\nPrevious Beogradska berza: Najveći dnevni skok od početka godine\nNext Vučić: Iza rušenja u Savamali stoje najviši organi gradske vlasti Beograda\nTags He SteelmetalMiladin KovačevićMiroslav ProkopijevićVladimir KruljŽelezara Smederevo\nMMF smanjio prognozu privrednog rasta Srbije na 2,3 odsto\nEkonomska aktivnost u Srbiji nastavlja da raste, uprkos privremenom usporavanju u prvoj polovini godine i suši, procenjuje MMF.\nAgencija Moody’s Investors Service Inc. pristala je da plati ukupno 16,25 miliona dolara kazne zbog propusta u unutrašnjoj kontroli i nejasnih definicija i nedosledne primene simbola u kreditnim rejtinzima, objavila\nAna Brnabić: “Lepo je videti ‘made in Serbia'”\nPremijerka Ana Brnabić posetila je Vranje i otvorila novi pogon kompanije Jumko – “Balistika” koji će proizvoditi zaštitnu balističku opremu.


SKUPŠTINSKO ZASJEDANJE - Trebinjskoj vlasti važniji BH organi od ministarstva Srpske | Trebinje Live\nSKUPŠTINSKO ZASJEDANJE - Trebinjskoj vlasti važniji BH organi od ministarstva Srpske\nTrebinjska skupština ostala je bez odbornika SNSD– a, DNS– a i NDP– a koji su napustili zasjedanje lokalnog parlamenta, jer grad nije uvažio naredbu Ministarstva lokalne samouprave da se ponište sve odluke sa prethodne sjednice.\nTime je, kažu, grubo prekršen zakon zbog čega oni više ne žele da učestvuju u bezvlašću koje mogu da riješe samo sud i policija.\nMinistarstvo lokalne uprave nevažećom je proglasilo verifikaciju mandata Nebojše Rudana, a bez njegovog glasa nema ni skupštinske većine.\nSkupštini Trebinja dalo je rok do 10. juna da se odredi prema njihovim preporukama. Gradski oci u potpunosti su ignorisali depešu iz Banjaluke – i danas nastavili da sa radom, pozivajući se na Centralnu izbornu komisiju i organe na BH nivou.


Lux stan kod Spensa moj - krov.com\nStanLux stan kod Spensa Lux stan kod Spensa\nDimitrija Tucovića, Novi Sad 58.000€ Lux stan kod Spensa Prodaja\nProdajem luksuzno renoviran stan kod Spensa. Dvostrano orijentisan, pvc stolarija, sigurnosna vrata, led osvetljenje, moderno kupatilo, kvalitetan parket, Američki plakari, zvučna i toplotna izolacija, najkvalitetnija oprema,… U cenu su uračunati ugradni plakari, kuhinja bez tehnike i klima uređaj. Moguća je i prodaja sa kompletnim nameštajem, sve je novo. Vredi pogledati!\nKontakt: 063 1095110\nPrikaži na Google mapi Adresa: Dimitrija Tucovića, Novi SadGrad: Novi SadDržava: VojvodinaPoštanski broj: 21000Država: Srbija Detalji\nAžurirano mart 2, 2017 u 7:34 am ID oglasa: 9396Cena: 58.000€Kvadratura nekretnine: 49 m²Br. soba: 2Kupatila: 1 Dodatni podaci\nVrsta grejanja:: Daljinsko grejanje Ostale karakteristike\nInterfonInternetKablovskaKlimaUknjiženo Kontakt podaci\nPoštovani, zainteresovan/a sam za [Lux stan kod Spensa]\nOpatija — Elitne nekretnine u prvom... Opširnije Lux stan kod Spensa - Dimitrija Tucovića, Novi Sad Loading Slider...


Kina spasava Evropu | Autonomija\nU vreme krize, Evropljani i evropske vlade čeznu za spasiocem. Kina ima velike devizne rezerve, pa bi mogla biti potencijalni kandidat.\nU isto vreme, u Evropi raste i zabrinutost zbog povećanja kineskog uticaja. Kina u Evropi istovremeno budi i nadu i strah.\nUprkos ulaganju činjenica je da su kineska ulaganja u Evropi još uvek relativno mala. Rečenica koju je izrekao kineski premijer Ven Điabao 14. septembra na Svetskom ekonomskom forumu u Dalianu u Kini, izazvala je veliko uzbuđenje.\n„Evropa je naš važan strateški partner. Mi pratimo tamošnje probleme i dužničku krizu. Kina je spremna da pomogne Evropi i pojača investicije“, rekao je tada Ven.\nMediji su spekulisali da bi kineska devizna sredstva mogla da odigraju ulogu spasioca zadužene Evrope. Činjenica jeste da Kina investira u Evropi – 2009. je državna kineska firma Kosko, jedan od najvećih operatera luka na svetu kupila koncesiju za pretovar kontejnera u Pireusu u Grčkoj. 2010. godine kineski proizvođač automobila Džili kupio je Volvo.\nProšlog juna, Peking je najavio kupovinu mađarskih državnih obveznica, uz obećanje da će omogućiti Mađarskoj da postane transportno i logističko čvorište u centralnoj Evropi.\nU Kelnu je za 100 miliona evra podignuta fabrika kineske firme građevinskih materijala Sani, u avgustu je kineska centralna banka obezbedila tri odsto udela u minhensko reosiguranje.\nŠef nemačke privredne komore u Šangaju Jan Nether potvrđuje da sve više kineskih fondova teče kao Evropi, posebno Nemačkoj.\n„Sve više kineskih kompanija zainteresovano je za ulaganje u Nemačkoj. Zanima ih tehnologija ili pristup na evropsko tržište, a Nemačka na tom planu nudi odličnu osnovu“, kaže on.\nSamo 1,7 odsto svih stranih direktnih investicija na kontinentu dolaze iz Kine. Tako su u Nemačkoj Kinezi do sada investirali 1,3 milijardi dolara. Nemačka je u Kini investirala 13 puta više. Kina je postala investiciona destinacija broj jedan, nalazi se ispred EU. Kineske kompanije su još uvek jako daleko od takvih pozicija na evropskom tržištu, kaže Džang Haibing iz Instituta za međunarodne studije u Šangaju.\n„Pravne prepreke na evropskom tržištu su velike. Isti je slučaj i sa standardima koji vladaju u socijalnom sektoru, radnoj sredini i zaštiti životne sredine. Većina kineskih kompanija nije u stanju da ispuni te standarde. Evropa nije dobro mesto za kineske privatnih kompanije. U situaciji kada veliki broj evropskih firmi nisu u stanju da prežive, kako onda mogu kineske firme da to urade“, navodi on.


Žene najviše izložene psihičkom i ekonomskom nasilju – Radio Požega 94.7 FM\nUžice, 26. novembar 2019. – U toku ove godine na SOS telefon za osobe sa iskustvom nasilja u porodici, koji radi u okviru Ženskog centra u Užicu, javile su se 72 žene. Od toga je 46 je novih klijentkinja. Među njima ima i Požežanki, koje su smogle snage da potraže pomoć.\nDosadašnje iskustvo angažovanih u Ženskom centru pokazuje da su žene najviše izložene psihičkom i ekonomskom nasilju, a odlučuju se da potraže pomoć najčešće kada nasilje preraste u fizičko. Gube samopouzdanje, često su bez pomoći primarne porodice, emotivno ucenjene preko dece i ekonomski neobezbeđene. U takvim situacijama se teško odlučuju za iskorak i borbu za sebe, kaže za naš radio Radmila Gujaničić iz Zenskog centra u Užicu.\nPoziv na SOS telefon se pokazao kao dobar prvi korak u njihovoj rešenosti da promene život. Pozivom na broj 0800-333-445 pored razumevanja i reči utehe one mogu dobiti i psihološku i pravnu pomoć, kaže Radmila Gujaničic.


Od gripa obolelo 20.000 Beograđana za nedelju dana – Nadlanu.com\nOd gripa obolelo 20.000 Beograđana za nedelju dana\nObjavljeno 2. okt 2013. / 12:07:05\n“Stomačne tegobe su letnja boljka, tako da je njih sve manje. S druge strane, broj respiratornih infekcija se povećava i to će trajati do decembra. To je uobičajeno za ovo doba godine kada se ljudi vraćaju na posao sa odmora, a deca kreću u školu i vrtić”, objašnjava dr Branka Lazić, specijalista opšte medicine u Domu zdravlja “Stari grad“.\nDeca su najkritičnija grupa jer odlaskom u kolektiv sa virusom rizikuju da pogoršaju svoje stanje, ali i da zaraze ostale mališane.\n“Respiratorne infekcije se lakše leče kada su oboleli u kućnim uslovima. Odrasli, a posebno deca, dva do tri dana moraju da ostanu kod kuće ako imaju simptome. Ako im je bolje četvrtog dana, mogu se vratiti u kolektiv, a ako se stanje pogorša, obavezna je poseta lekaru”, upozorava dr Lazić.\nU Domu zdravlja “Zvezdara“ potvrđuju da je broj pacijenata porastao, ali da je to očekivano za ovo doba godine.\n“Priliv pacijenata je ogroman. Gužve nisu pravi pokazatelj stanja jer se ljudi masovno leče kod kuće, pa se pravi broj obolelih i ne može znati”, kaže prim. dr Dragana Trifunović Balanović, direktorka ovog doma zdravlja.\nMeđu obolelima od respiratornih infekcija najdominantniji je školski uzrast.\n“Najviše je obolele dece jer se ona kreću u kolektivu i virusi se brzo šire. Prošle nedelje registrovano je preko 20.000 akutnih respiratornih infekcija, a početkom septembra bilo je oko 9.000 obolelih, dok tokom avgusta broj nije prelazio 7.000”, kaže epidemiolog Predrag Kon iz Instituta za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut”.\nOprez zbog promene vremena\nNa prehlade utiču i nagle promene temperature. “Građani imaju problem sa oblačenjem, ujutru obuku toplu odeću, a tokom dana grane sunce, pa se preznoje, onda uveče dune vetar i – eto prehlade. Promenama vremena lako se prilagođava mlad i zdrav organizam, ali hronični bolesnici moraju da idu na redovnu kontrolu”, navodi doktorka Lazić.


„Severnom toku 2“ opet komplikuju život - Sputnjik Srbija\n12:37 18.02.2019 (osveženo 12:54 18.02.2019) Preuzmite kraći link\nPredstojeće izmene evropskog zakonodavstva mogu stvoriti dodatne probleme prilikom realizacije projekta izgradnje gasovoda „Severni tok 2“, prenosi list „Komersant“ pozivajući se na amandmane u Gasnoj direktivi.\nList je došao u posed celog dokumenta, za koji će se u najbliže vreme glasati u Savetu Evropske unije, gde ima velike šanse da bude odobren. Nakon toga će ostati samo „proceduralne formalnosti“, kako ih karakterišu sagovornici lista.\nIzmene i dopune Gasne direktive u sadašnjem obliku podrazumevaju da će međunarodni projekti, u kojima učestvuju neevropske kompanije (u ovom slučaju „Gasprom“), morati da budu u skladu sa unutrašnjim normama Evropske unije.\nOperater „Severnog toka 2" je firma „Nord strim 2 AG“ registrovana u Švajcarskoj. Njen jedini akcionar je „Gasprom“, a njegovi evropski partneri imaju svojstvo investitora, u cilju izbegavanja sankcija. List prenosi da je teoretski moguće da se stvori nezavistan operater. Međutim, nemoguće je obezbediti pristup gasovodu nezavisnim snabdevačima gasa, jer samo „Gasprom“ ima pravo da izvozi gorivo iz Rusije.\nPre nekoliko godina dogodila se slična situacija u vezi sa gasovodom „Opal“, koji povezuje prvu granu „Severnog toka 2“ sa Zapadnom Evropom. Evropska komisija odbila je da obezbedi „Gaspromu“ potpuni pristup objektima gasovoda, ali su na kraju strane ipak pronašle obostrano prihvatljivo rešenje.\nRanije je saopšteno da su se Nemačka i Holandija snažno protivile izmenama Gasne direktive u njenom sadašnjem obliku i pokušali su da naprave sopstvene izmene. Oni su lobirali mogućnost da se naprave izuzeci od opštih pravila za pojedinačne kompanije. Međutim, kao što je napisano u konačnoj verziji dokumenta, takvi izuzeci će postati duga i komplikovana birokratska procedura, koja će se protezati u nekoliko faza. To najverovatnije znači da će „Gasprom“ moći da koristi samo deo kapaciteta gasovoda. Prema planovima, izgradnja „Severnog toka 2“ biće završen do kraja ove godine. Nakon toga, ruski gas će moći da se isporučuje u Evropu bez tranzita preko teritorije Ukrajine.


O nama - Istorija - Vaš partner - Biz Up Team d.o.o.\nBiz Up Team — Vaš partner ka poslovnom uspehu\nMi smo jedinstvena i veoma uspešna kompanija koja poslovnim korisnicima na jedinstven način pruža sveobuhvatna rešenja na polju telekomunikacija, internet konekcije i printing servisa.\nSa sedištem u Beogradu i regionalnim centrima u Novom Sadu, Čačku i Kragujevcu i preko 60 zaposlenih pokrivamo teritoriju cele Srbije i postavljamo nove standarde korisničkog iskustva.\nNaš uspeh postižemo brzim i pravovremenim reakcijama na zahteve korisnika donoseći predloge za razvoj i unapređenje poslovanja svakog od njih posvećujući im apsolutnu pažnju i analizirajući njihove potrebe i zahteve za unapređenje.\nVrednujemo i podržavamo naše zaposlene. Stvaramo izazovno okruženje, u kojem se prepoznaje kvalitetan i timski rad. Promovišemo kontinuirano učenje i usavršavanje zaposlenih, razvijanje lične kulture i prihvatanje promena, kao i otvorenost za nove inicijative.\nPodstičemo zaposlene da demonstriraju posvećenost timskom radu, zajedničkim timskim ciljevima, da pomažu jedni drugima, da budu uspešni i da sarađuju i grade partnerske odnose sa našim klijentima.\nTežimo da u korisniku dobijemo partnera u rešavanju njegovih poslovnih izazova jer je briga o korisniku srž naših aktivnosti. Korisnik u centru pažnje — jedna od vrednosti koju posebno negujemo.


Rešeni odnosi sa Srbijom i zemljama u okruženju, najveći su izazovi Kosova na putu ka Evropskoj uniji, izjavio je ambasador Nemačke na Kosovu Peter Blomajer.\nU ekskluzivnom intervjuu za Glas amerike, povodom godišnjicie ujedinjenja Nemačke, on je rekao da Srbi na severu Kosova izslaskom na predstojeće lokalne izbore određuju svoju budućnost.\nGlas Amerike: Bliže se kosovski lokalni izbori. Ovo je prvi put da je Beograd jedinstven u stavu da Srbi treba da izadju na te izbore. Kako ocenjujete taj potez vlasti u Beogradu?\nPeter Blomajer: Veliko učešće na ovim izborima će biti garantovano. Mislim da je dobar znak što Srbija podržava izbore, i ja verujem da mi tražimo mnogo od stanovnika Severa, ali oni moraju da daju poverenje njihovoj budućnosti na Kosovu. Ako žele da odrede svoju budućnost kako treba, oni treba da izađu na ove izbore, koje i Srbija promoviše.\nGlas Amerike: Da li su i koliko po vama Beograd i Priština iskreni u sprovodjenju briselskog sporazuma i kako vi ocenjujete njegovu dosadašnju implementaciju da li je moglo više?\nPeter Blomajer: Mislim da nema načina da se ide nazad u vezi sa dogovorom. Treba da se primeni i obe strane će se držati dogovora. Primena je već realizovana, neki u potpunosti, a neki delovi će se tek ispuniti. Mislim da će sada uslediti integracija policije i sudskog sistema i nadamo se da ćemo videti više napretka jer se već kasni.\nGlas Amerike: Jedan od ciljeva sporazuma iz Brisela je da dodje do normalizacije odnosa Beograda I Prištine i istorijskog pomirenja Srba i Albanaca. I vaša nacija, Nemci, su vekovima ratovali sa Francuzima, a danas su saveznici, kakva je perspektiva srpsko-albanskih odnosa u budućnosti?\nPeter Blomajer: Postojalo je jako neprijateljstvo između Francuza i Nemaca ili je barem to nešto u šta su ljudi verovali. Bilo je i mnogo ljudi koji su bili skeptični da Nemci i Francuzi mogu ikada da se pomire, ali je to postalo moguće jer je bilo političke volje, ali je došlo i do razmene na svim nivoima društva, u kulturi, nauci, medijima, religiji i najvažnije je da se desilo među mladima. Mladi Nemci išli su u Francusku, a mladi Francuzi u Nemačku. Ovo može da bude model za Albance i Srbe jer su obe zemlje krenule na put za Evropsku Uniju kako bi postali članovi EU, a predulsov za to je pomirenje. Dakle, svako od nas treba da razmotri kako će da doprinese pomirenju koje treba zaista da se dogodi i ovo je zadatak, a ne nešto što će pasti sa neba. To je nešto na čemu treba raditi i moguće je.\nGlas Amerike: Šta su najveći izazovi Kosova na daljem putu ka EU?\nPeter Blomajer: Najvažnije je rešiti odnos sa Srbijom i susednim zemljama zato što članice EU ne žele nikakve probleme, tako da je pomirenje neophodno i na Kosovu, među zajednicama. Dakle to je važno, a važno je i da se uspostavi vladavina prava, a to podrazumeva borbu protiv korupcije, borbu protiv organizovanog kriminala i da se izgrade kapaciteti, pravosudni sistem i administracija. Preuzimanje zakona EU je takođe važno kao i izgradnja kapaciteta, da se ovi zakoni primene i ja mislim da je to najveći izazov za Kosovo.\nBlomajer: Srbi izlaskom na izbore sami određuju sudbinu


Publikacija „Prirodni resursi i koruptivne prakse - analiza antikorupcijskih politika u oblasti zaštite životne sredine” svedoči o nizu propusta u sistemu eksploatacije prirodnih resursa, koji godišnje koštaju Srbiju i nekoliko miliona evra.\nKroz rad na ovom projektu, partneri su identifikovali probleme i potrebe koje se odnose na prirodne resurse, na koje ova publikacija želi da pruži adekvatne odgovore. Preporuke koje sadrži ova publikacija imaju za cilj da:\n„Lokalna samouprava je pravo građana da upravlјaju javnim poslovima od neposrednog, zajedničkog i opšteg interesa za lokalno stanovništvo, neposredno i preko slobodno izabranih predstavnika u jedinicama lokalne samouprave, kao i pravo i sposobnost organa lokalne samouprave da, u granicama zakona, uređuju poslove i upravlјaju javnim poslovima koji su u njihovoj nadležnosti i od interesa za lokalno stanovništvo.”\nMeđutim, u jedinicama lokalnih samouprava, nedostatak strateških dokumenata, nizak kvalitet ili njihovo nesprovođenje naročito je vidljiv u zaštiti životne sredine i klimatskih promena, i programskom budžetiranju. Izveštaj za 2016. godinu u kome je izneta ocena da je Srbija „u ranoj fazi priprema u oblasti životne sredine i klimatskih promena”, predstavlja najnižu moguću ocenu.\nPublikaciju „Prirodni resursi i koruptivne prakse” možete preuzeti OVDE, a programski partneri javnosti na uvid nude i „Policy Brief” na sprskom i engleskom jeziku, urađen u sažetku za potrebe javnog zagovaranja.


Kinezi od ruševine napravili spektakl – RTI FM\n6. септембра 2016. Vesti, Zabava\nKineski građevinski radnici izveli su neverovatno maštovit i ozbiljan poduhvat rušenja 500 metara dugog nadvožnjaka u kineskom gradu Nančangu sa više od 100 bagera odjednom uključenih u akciju.\nBageri su se poređali s obe strane nadvožnjaka i simultano su ga rušili. Prema izveštaju lokanih medija, čitav poduhvat je trajao 56 sati, a nakon što su uspeli da sruše nadvožnjak, na njegovo mesto će doći nova železnička pruga.\nSve gušći promet saobraćaja širom Kine zahteva prostranije puteve, pa su ovakvi mega projekti sve češći. Zbog gustog saobraćaja, građevinari moraju da obavljaju posao u vrlo kratkom roku zbog čega i organizuje ovakve akcije.\nKinezi su prošle godine za samo 43 sata srušili 30 godina stari most i zamenili ga novim, prethodno konstruisanim, koji je samo trebalo da se sastavi.


Mitovi i zablude o migrantima u Srbiji | Restart Magazin\nIZDVOJENO Najnovije Region\n20/12/2019 04/04/2022 Urednik\tmigracije, migranti, srbija\nProteklih nedelja, grupe građana Šida, Pirota, Sombora, Kikinde i Kanjiže na društvenim mrežama organizuju „hajke usmerene protiv migrantske populacije”, saopštila je nevladina organizacija Info park, koja od 2015. godine pruža pomoć izbeglicama i migrantima u Srbiji.\n„Ove grupe etiketiraju migrante kao opasne, kroz dezinfomracije fabrikuju razčičite razloge zbog kojih su migranti nepoželjni, a sve to se brzo širi među lokalnim zajednicama i pretvara u protestne akcije, ali i fizičke napade”, upozoravaju iz ove organizacije.\nPaunović smatra da je problem „što radikalizovana manjina koristi lažne vesti i izmišljene događaje kao alat za podizanje panike i uznemiravanje građana.”\nOn smatra i da iza hajki na migrante stoje političari „koji po uzoru na evropske populističke partije i pokrete, na ovaj način mobilišu svoje glasačko telo”.\n„Migranti u Srbiji dobijaju po 300 evra mesečno”\n„Jedini novac koji migranti dobijaju je onaj koji im, putem keš kartica, dele strani donatori i humanitarne organizacije, na mesečnom nivou”, objašnjavaju iz Komesarijata – od 3.000 dinara za samce i maloletnike bez pratnje do 12,000 za porodicu sa više od petoro dece.\nI Paunović kaže da se „iz budžeta Republike Srbije ne izdvajaju sredstva za migrante, već ona dolaze od pomoći Evropske unije i drugih stranih donacija”.\n„Srbija će primiti 2 miliona migranata”, „Vlasti planiraju da nasele 600.000 migranata”\n„Niko ne želi da se naseli u Srbiji”, kaže Paunović. „Oni kroz Srbiju idu najbrže što mogu.”\n„Njihova krajnja destinacija su zemlje Zapadne Evrope, te stoga oni Srbiju vide samo kao tranzitnu zemlju. Nemamo nikakav podatak o bilo kakvom planu za naseljavanje dva miliona migranata u Srbiju”, navode iz Komesarijata.\nA šta je sa tvrdnjama će se 600.000 migranata naseliti u „prazna srpska sela” ili da je isti broj izbeglica zatražio azil u Srbiji?\nOko 680.000 zahteva za azil je podneto tokom 2018. godine – ali ne u Srbiji, već u zemljama EU i šire, kažu podaci Evropske kancelarije za podršku azilu.\n„Očigledno je da postoji igra i manipulacija brojkama”, kažu iz Komesarijata.\n„Migranti povećavaju stepen krivičnih dela, opasni su za okolinu”\n„Ako bi se upoređivalo, krivičnih i prekršajnih dela mnogo više ima kod lokalnog stanovništva nego kod migranata, dakle potpuno obrnuto od mita da oni prave probleme. Oni prave jako malo problema i to su uglavnom izolovani incidenti, vrlo mali broj ljudi”, ističe Paunović.\n„Nose skupu odeću i skupe telefone, uzimaju pare sa bankomata”\n„Migrantima su telefoni apsolutno najvažnija stvar koju imaju, jer im služe za komunikaciju tokom putovanja i zato im je bitno da imaju relativno pristojan i pouzdan telefon”, objašnjava Paunović.\n„Kada vide da neko nosi Pradu i drugu skupocenu odeću, pa se pitaju odakle njima para da to pazare po šoping molovima – to su uglavnom ljudi iz Emirata i drugih zemalja koju su ovde došli na vikend, ali to nisu migranti” ističe on.\n„Dolaze samo vojnosposobni muškarci, nema žena i porodica”\n„Ima žena i porodica, ali malo, uglavnom zato što čekaju da se muškarci probiju, vide kakva je situacija te da bi usledilo eventualno spajanje porodice”, kaže Paunović.\n„Ovakva struktura je prilično logična, budući da je u uslovima iregularnog prolaska kroz niz država znatno lakše kretanje muškacima-samcima nego ženama, deci, starim i bolesnim osobama”, navode iz Komesarijata.\n„Tamo nije rat, to su ekonomski migranti koji samo žele bolji život, a nije im život u opasnosti”\n„Oni mogu da se smatraju ekonomskim migrantima, ali većina dolazi iz takozvanih disfunkcionalnih zemalja kao što je Avganistan gde trenutno nije rat, ali je do skoro bio i gde i dalje postoje područja koja su zahvaćena operacijama”, kaže Paunović.\n← Sveta gora i ostala mesta na kojima je ženama zabranjen ulaz\nTrampova sudbina u rukama Miča Mekonela →\nKombinacija „astrazeneke” i „fajzera” je efikasna


Čekanja i gužve na hrvatsko-slovenačkoj granici\nNa graničnim prelazima ih Hrvatske u Sloveniju i danas su duža čekanja zbog sistemskih kontrola šengenske granice, najviše na Bregani i Macelju. Velike gužva i duga čekanja na svim prelazima ove dve države obeležile su uskršnje praznike.\nNa Bregani kamioni čekaju za ulazak u Sloveniju dva i po sata, autobusi 45 minuta, a putnički automobili pola sata, a na Macelju teretna vozila čekaju jedan sat, a automobili 45 minuta, javljaju slovenački saobraćajni servisi.\nPrema anketi ljubljanskog Dela, većina slovenačkih građana podržava stroge mere kontrole granice prema Hrvatskoj koja je i šengenska granica, a za nastale kolone i haos na prelazima koji su bili prisutni poslednja dva vikenda smatra krivom Evropsku komisiju.\nAnketa pokazuje da 54 posto ispitanika podržava sistemsku kontrole svakog putnika kako bi se smanjili sigurnosni rizici u Europi, a 39 posto takve mere ne podržava, dok 71 posto smatra zastoje na granici s Hrvatskom neprihvatljivima\nPrema anketiranima, za velike zastoje, kolone i haos koje su stroge mere kontrole izazvale poslednjih dana, kriva je Evropska komisija, mišljenja je 61 posto ispitanika, dok 20 posto krivom smatra slovenačku vladu, 15 posto slovenački MUP, a 12 posto Hrvatsku.\nLjubljanski mediji izveštavaju da je uvođenje sistemskih kontrola na šengenskoj granici u poslednje dve sedmice izazvalo kilometarske redove, koji se nikako nisu mogli izbeći zbog nejasnih propisa o tome kako sprovoditi mere.\nHrvatska i Slovenačka vlada najavile su da će od Evropske unije tražiti izmene mera kontrole granica zbog problema sa kojima su se dve zemlje suočile na svojim prelazima.