2000/05/31 21:52 Meidani - povratak u Pr�tinu\nWED, 31 MAY 2000 21:52:54 GMT\nMeidani - povratak u Pr�tinu\nRexhep Meidani je bio prvi albanski predsednik koji je posetio Kosovo sredinom maja, skoro godinu dana nakon zavr�etka akcije NATO na Kosovu. Pre 22 godine, on je predavao fiziku na Univerzitetu u Pri�tini. Jula pro�le godine, nekoliko nedelja nakon zavr�etka rata, Meidani je zatra�io da poseti Kosovo, ali mu to nije dozvoljeno od strane �efa UNMIK-a Bernara Ku�nera. Koriste�i kao povod Sajam knjiga, organizovanog u Pri�tini, �elnik albanske dr�ave je ostvario svoju posetu koja se sa protokolarne strane mo�e klasifikovati kao "zvani�na", iako su me�unarodni organizmi na Kosovu obi�no obazrivi u klasifikaciji misija zvani�nika koji dolaze iz Albanije. Pre Meidanija, Kosovo je posetio po�etkom ove godine, ministar inostranih poslova Milo, dok je biv�i premijer Majko bio u privatnoj poseti Pri�tini pro�le godine na porodi�noj ceremoniji.\nMeidanijeva poseta Kosovu, prva poseta jednog albanskog predsednika od osnivanja albanske dr�ave je u nekim zvani�nim krugovima I delu �tampe smatrana istorijskom. Nijedan predsednik albanske dr�ave nije uspeo da poseti Kosovo. Ni kralj Zogu u '20-tim - '30 -tim godinama, ni diktator Hoxha nakon Drugog svetskog rata, dve figure koje su u raznim istorijskim kontekstima imale u kratkim periodima dobre odnose sa Beogradom, nisu uspeli da kro�e na Kosovo koje Srbi smatraju "kolevkom Srbije". Kosovo je bilo tabu za politi�ke lidere u Tirani do pre godinu dana kada ga je vazdu�na intervencija NATO na Jugoslaviju odvojila silom oru�ja od uticaja Beograda.\nPosmatraju�i iz ovog konteksta, Meidanijeva poseta je ispunila jednu istorijsku Misiju koju Albanci, na�av�i se pod me�unarodnim pritiskom da se ne bi pothranjivao san Velike Albanije, se jo� uvek pla�e da je glasno izgovore. Ipak, tokom posete Pri�tini Kosavari su imali priliku da sretnu veoma obazrivog albanskog predsednika u svojim izjavama. Nalaze�i se svakoga trenutka pod projektorima medija, Meidani se nije ustru�avao da uputi poruke saradnje I su�ivota me�u etni�kim zajednicama koje �ive na Kosovu.\nDaleko od teza o nezavisnosti Kosova I njegovog ujedinjenja sa Albanijom, koje su bile razlog da se uloga Tirane na terenu uvek posmatra sa sumnjom, Meidani je na podijumima I u zvani�nim razgovorima izjavljivao da Albanija priznaje I primenjuje Rezoluciju 12 44 OUN o Kosovu, osu�uju�i svaki akt ekstremizma. Ta se pozicija svakako dopada zapadnim krugovima, ali ne uvek I Kosovarima koji smatraju da �e san odvajanja od Jugoslavije ubrzo ostvariti. Stav Meidanija je jo� jednom dokazao da su Albanci sa obeju strane granica nau�ili da komuniciraju me�usobno off the record. Zvani�ni stav Albanije prema budu�nosti Kosova uslovljen je tokom kojim su krenuli doga�aji nakon zavr�etka konflikta. Zavr�etak krize I komplikovani diplomatski kompromisi koji su usledili nakon nje, ostavili su formalno jo� jednom Kosovo u shemi jugoslovenske federacije. Koliko god ve�ta�ki I neostvariv izgledao ovaj postignuti kompromis prvo u kulisima Rambujea, a zatim I Rezolucijom 12 44 OUN, Albanci su nau�ili da �ive u realnoj dimenziji razvoja na terenu.\nOvaj proces privilago�avanja sa novim statusom Kosova, u�inio je da Albanija kao dr�ava sa obavezama na me�unarodnom planu priznaje I uva�ava, bilo to I formalno, okvir pravila koji poku�avaju da normalizuju Kosovo danas. Predsednik Meidani, jedan od uravnote�enih politi�ara zvani�ne Tirane, bio je me�u prvima koji je pozvao kosovske Albance da se udru�e pod maslinovom gran�icom, a ne pod pozivima za ekstremisti�kim re�enjima, koja su aktuelno jednostavno neostvariva.\nVi�e prava za Albance, izgradnja demokratskih institucija I organizovanje izbora. To je zatra�io Rexhep Meidani od �efa Misije OUN na Kosovu Bernara Ku�nera. Dodaju�i zatim I stari zahtev albanske Vlade za otvaranje Ureda za vezu u Pri�tini. Drugi susret me�u dvojicom lidera, ovoga puta u uredima me�unarodne Misije u Pri�tini, iznelo je na videlo da su vizije me�unarodne zajednice oko bliske perspektive razvoja na Kosovu veoma blizu sa onima zvani�ne Tirane. A kada je re� o me�unarodnom stajali�tu, naravno da ni Meidani, a ni Ku�ner, nemaju u vidu rusku ili kinesku poziciju koja se u stvari aktuelno I ne ogleda u aktivnostima UNMIK-a, izazivaju�i �esto jake reakcije u Staklenoj palati u Njujorku.\nMeidani je u Pri�tini govorio mekim terminima I to je imalo pozitivan odjek u redovima me�unarodnog prisustva, koji su sa zabrinuto��u pre godinu dana posmatrali zahtev albanskog predsednika da poseti Pri�tinu. Tada je odgovor za �elnika Albanije bio "ne" I u Tirani je to pitanje pro�lo bez mnogo buke. Sada, godinu dana kasnije izgleda da je jezik upotrebljen od strane najvi�eg zvani�nika albanske dr�ave u direktnom kontaktu sa Kosovarima bio ja�i razlog da se dozvoli jedna poseta koja je u Beogradu, Atini I Moskvi gledana sa sumnjom I skepticizmom.\nProblem diplomatskog Ureda Albanije na Kosovu izgleda da je raspravljan I formalno u susretima �elnika albanske dr�ave. Sada ve� zvani�nici Tirane vr�e I poslednje korake za otvaranje Ureda za vezu, diplomatska formula da bi se izbegle prepreke, koje postavlja dvostruki pravni stasus Kosova. Duga saga intervencija u Pri�tini I u glavnim centrima me�unarodne politike je potro�ena do otvaranja albanske diplomatske misije, koja je vi�e nego jedanput podstakla sna�ne proteste u Beogradu.\nMeidanijeva poseta Pri�tini bila je istovremeno I prvi direktan kontakt albanskog predsednika sa kosovskim liderima. Sa jednim delom albanskih lidera, albanski predsednik je imao redovne kontakte u Tirani tokom I nakon pro�logodi�nje krize. Nedostajao je na toj listi Ibrahim Rugova, koji je na neo�ekivan na�in izbegao I u Pri�tini predsednika albanske dr�ave. Otputovav�i van Kosova nekoliko dana pre dolaska Meidanija, Rugova nije poslao na susretu nijednog predstavnika iz njegovog Demokratskog saveza. Isto je u�inio I drugi ekstrem kosovskog politi�kog spektra, predstavljen od strane Ramusha Hajradinaja, lidera koalicije jake levice, Alijanse za budu�nost Kosova, koji nije pristao da sedne sa Meidanijem za sto bez prisustva svih politi�kih snaga koje su pri njegovom pokretu. Odsustvo Rugove u susretu sa �elnikom albanske dr�ave upao je odmah u o�i u uznemirenom ambijentu Pri�tine, dok je s druge strane Thaci koji je imao hladan odnos u poslednje vreme prema zvani�noj Tirani bio u agendi albanskog predsednika. Bojkot Demokratskog saveza Kosova prema broju Jedan mati�ne dr�ave izazvao je razne reakcije u Tirani. Rugovini politi�ki saveznici, desna opozicija biv�eg predsednika Berishe je izjavila da problem ne le�i u odsustvu Rugove za Meidanijevim stolom, ve� u samoj poseti dr�avnog vrha. Samo nekoliko dana nakon povratka u Tiranu, Berisha je najavio svoju skora�nju posetu Kosovu. Politi�ari pozicije I neki mediji bliski Vladi, isticali su da odbijanje kosovskog pacifisti�kog lidera predsednika Meidanija bele�i ozvani�enje jedne ozloje�enosti izme�u njega I levice u Albaniji. Kako izgleda, obe strane sada �ekaju na izbore u respektivnim zemljama da bi normalizovali jednu situaciju koja je donela probleme u politi�kom komuniciranju izme�u Albanije I Kosova u poslednje tri godine.\nPrilikom Meidanijeve posete jo� jednom su izbili o�tri problemi koji su se pojavili u me�ualbanskim odnosima nakon krize na Kosovu. Aktuelno, privreda Kosova u velikom stepenu zavisi od uvoza, ali oni dolaze uglavnom iz Makedonije, Bugarske I same Srbije. Uloga albanske dr�ave u izvozu ili tranzitu roba prema Kosovu ostaje ograni�ena zbog veoma lo�e albanske infrastrukture I visokih carinskih taksi. I dok Makedonija profitira u trgovini sa Kosovom, I zbog starih sporazuma u jugoslovenskoj federaciji, Albanija primorana da se pridr�ava monitorisanih fiskalnih politika, primenjuje dva do tri puta vi�e carinske takse od Skoplja u razmeni sa Kosovom.\nS druge strane, kriminal s obeju strane granice je ve� uspostavio prve veze stvaraju�i mre�e prostitucije, trgovine drogom I oru�jem I �verca. Meidani je u Pri�tini obe�ao ve�e anga�ovanje njegove zemlje u tim pravcima, kao �to je obe�ao I ve�u me�unarodnu ulogu Albanije za osloba�anje Kosovara koji se nalaze po zatvorima u Srbiji.\nPoseta vrha Albanije Pri�tini odvijala se u trenutku kada su procesi normalizacije na terenu u�li u fazu kolapsa. Uprkos konstatacijama u osetnom progresu u pore�enju sa prethodnom godinom, Kosovo se sada nalazi u haoti�noj fazi postkrizne tranzicije, koja zao�trava jo� vi�e etni�ke sudare, institucionalni vakuum, ekonomske probleme, humanitarne I probleme koji se ti�u reda. U ovom vrtlogu, gde me�unarodni interesi predstavljaju nevidljivu pozadinu tendencija I razvoja situacije, prisustvo visokog zvani�nika mati�ne dr�ave Albanije, poku�alo je uputi poruke nade gra�anima Kosova kojih ima dva miliona i koji se jo� bore za opstanak. Ova poseta izgleda da je imala za cilj da odbaci glasove da Albanija I Kosovo predstravljaju dva zatvorena sistema koji se kre�u I transformi�u nezavisno jedan od drugog.\nIzbegavaju�i svaki nacionalisti�ki podtekst, Meidani je ipak uspeo da uputi jednostavnu poruku lidera jedne zemlje koja ne mo�e a da se ne interesuje za polovinu svoje nacije koja se nalazi s one strane dr�avne granice. I ova poruka, u ambijentu koji jako privla�i "�arm" nezavisnosti, ima vrednost onoga �to predsednik Albanije nije javno izgovorio.


NoviMagazin.rs - Najuspešnija godina u istoriji auto industrije\n► Najuspešnija godina u istoriji auto industrije\nNajuspešnija godina u istoriji auto industrije\nZa nemačku automobilsku industriju 2011. biće najuspešnija godina u istoriji.\nŠef nemačkog udruženja automobilske industrije Matijas Visman, izjavio je da će u ovoj godini ukupan broj proizvedenih automobila iznositi 5,9 miliona, od kojih je 4,5 miliona izvezeno.\nU Nemačkoj će ove godine biti kupljeno preko 3,1 miliona novih vozila, nemačke i inostrane proizvodnje.\nBroj automobila koje nemačke firme proizvode izvan Nemačke skoro je dvostruko veći od broja vozila koje izlaze iz fabrika u zemlji.\nVeć sada Udruženje automobilske industrije ocenjuje da naredna godina neće moći da bude uspešna kao 2011, jer je samo u zemljama EU, Norveškoj, Švajcarskoj i na Islandu u oktobru broj prvi put registrovanih vozila opao za 1,4 odsto.\nTakođe se očekuje da će prodaja automobila, posebno u zemljama zahvaćenim dužničkom krizom, nastaviti i dalje da opada.\nautor: AS\tizvor: Tanjug/Novi magazin\tautomobilska industrija /\nSrbija može da dobije kandidaturu\nNemački ekspert za pitanje Balkana Franc-Lotar Altman veruje da će Beograd moći da pruži argumente za dobijanje kandidature za EU u februaru i martu kada će se u Briselu raspravljati o Srbiji,... Nemce plaši nova oznaka za robu\nNemačka industrija strahuje da će joj biti naneta velika šteta ukoliko se ostvare planovi Evropske unije (EU) o novom načinu označavanju porekla robe. Vaterpolisti jedva pobedili Nemačku\nVaterpolisti Srbije pobedili su Nemačku 13:12 (2:3, 5:2, 4:4, 2:3) u drugom kolu takmičenja na Evropskom prvenstvu. Optuženi u sudnici ubio tužioca\nU sudnici u gradu Dahau na jugu Nemačke danas je optuženik tokom verbalne rasprave ubio javnog tužioca. Merkelova podržala predsednika Nemačke\nKancelarka Angela Merkel danas je pružila podršku predsedniku države Kristijanu Vulfu uprkos tome što ponovo raste pritisak na njega u vezi sa spornim kreditom za kupovinu kuće i optužbama da... Pročitajte i...\nSporazum o strateškom partnerstvu, kakav će Srbija potpisati sledeće nedelje sa Rusijom, trebalo bi da unapredi ekonomske i političke odnose dve zemlje, a hoće li se ova očekivanja ispuniti zavisiće od volje obe strane.\nKonačna ponuda 'Etihad ervejza', nacionalne avio- kompanije Ujedinjenih arapskih emirata, za strateško partnerstvo u Jatu stići će u vladu Srbije krajem naredne nedelje.\nBroj nezaposlenih na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje poslednjih godina je u porastu , a od početka 2013. uvećan je za više od 14.000.


Ovde se nalazite:Home/Kursevi/Strani jezici/Nemački jezik/Odrasli\nUčenje nemačkog jezika predstavlja prioritet današnjice svakog pojedinca koji ima za cilj saradnju\nsa kompanijama koje se nalaze na teritorijama nemačkog govornog područja.\nDinamika odžavanja nastave nemačkog jezika je 2 puta nedeljno po 3 časa ili u skladu sa zahtevom grupe, intezivni kursevi, 3 do 5 puta nedeljno\nTermini su usklađeni prema potrebama polaznika, pa je moguće pohađati nemački jezik radnim danima i vikendom, pre podne i uveče.\nPre upisa bilo kog nivoa nemačkog jezika (osim prvog) neophodno je uraditi ulazni test, kojim se određuje realni nivo Vašeg znanja. Na osnovu testa i sugestija visoko kvalifikovanog kadra o individualnim mogućnostima i potrebama, upisujete se na kurs.\nZavršni ispit obuhvata sve jezičke veštine (pismeni deo koji testira gramatiku i vokabular, kao i sposobnost pismenog izražavanja, test slušanja i razumevanja govora, usmeni deo koji testira sposobnost adekvatne upotrebe jezika i komunikacije na stranom jeziku). Opšti kursevi nemačkog jezika ovim dobijaju završnicu, ali i polaznu osnovu za dalje usavršavanje.\nKoverzacijski kursevi nemačkog jezika predviđeni su za polaznike koji poseduju određeni nivo znanja nemačkog jezika, a žele da usavrše komunikacijske sposobnosti.\nOsnovni cilj konverzacijskih kurseva jeste da polaznik prevaziđe barijere u komunikaciji na nemačkom jeziku koje se neosporno javljaju bez obzira na nivo znanja.\nPoslovni kurs nemačkog jezika je sve više neophodan svakom obrazovanom čoveku, jer je često dovoljan za obavljanje poslova. Organizuje se rema potrebama polaznika, individualno ili u manjim grupama. Poslovni nemački jezik obuhvata različite oblasti: marketing, administracija, komercijalni deo poslovanja, finansijskih i drugih.\nU edukativnom centru Wise Owl School, kursevi se mogu prilagoditi potrebama, koje svaki pojedinac ili grupa zahteva.\nNemački jezik za medicinare je uskospecijalizovan kurs, koji je posebno namenjen polaznicima koji su zaposleni u medicinskoj struci.\nEdukativni centar Wise Owl School, organizuje kurseve nemačkog jezika za polaznike medicinske struke, kojima je potreban određeni nivo znanja kako bi bili primljeni na određena radna mesta u inostranstvu.\nNamenjen je medicinskom osoblju i osoblju iz gerijatrijske nege. Uslov za pohađanje ovog kursa je završen B1 nivo nemačkog jezika.\nB1 nivo podrazumeva da možete da razumete standardni jezik u opštim i svakodnevnim situacijama. Možete da komunicirate relativno tečno na opšte tema kao i na teme iz medicinske/gerijatrijske oblasti.\nB2 nivo podrazumeva poznavanje konkretnih i apstraktnih tema uključujući tehničke detalje iz oblasti medicinske/gerijatrijske struke. Na ovom nivou možete da komunicirate razumno i tečno, bez naprezanja sa nekim kome je nemački jezik maternji jezik.\nNamenjen je lekarima uz prethodno završen B2 nivo opšteg nemačkog jezika. Kursevi obuhvataju i podrazumevaju veštine i sposobnosti u slušanju, čitanju, pisanju i govoru.\nB2 nivo podrazumeva da možete jasno i nedvosmisleno da se izražavate. Uspešno razgovarate i pregovarate, značajno poznajete vokabular neophodan za polja specijalizacije, kao i za većinu opštih tema.\nC1 nivo podrazumeva da možete tečno i spontano da se izražava. Upoznati se sa frazama i prepoznajete različite varijante jezika te koristite jezik sa visokim stepenom gramatičke tačnosti.\nEdukativni centar Wise Owl School organizuje ubrzani kurs nemačkog jezika za one koji nemaju mnogo vremena. Na taj način dobijate mogućnost da vrlo brzo savladate nemački jezik. Takođe, ovaj kurs mogu pohađati oni koji poseduju znanje ovog jezika, a žele samo da ga obnove.


U IME LJUBAVI - Objektiva\nAutor objektiva 23/02/2022\nTuristička organizacija Valjevo, početkom narednog meseca priređuje bazar povodom 8. marta.\nTim povodom, Turistička organizacija Valjevo i Grad Valjevo pozivaju sve zainteresovane pojedince, ustanove i udruženja da, kao izlagači, učestvuju na osmomartovskom bazaru u Valjevu, koji će biti održan na Gradskom trgu u periodu od 4. marta do 8.marta 2022. godine. Radno vreme bazara od 10 do 22h.\nTo je prilika za različita udruženja, zanatske i umetničke radionice i pojedince da prodaju svoje radove – nakit i ručno rađene predmete za vreme martovskih praznika, a posetioci da nabave lepe poklone. Pravo učešća na Bazaru imaju pravna i fizička lica koja sama proizvode i izrađuju svoje proizvode, a koji se uklapaju u duh manifestacije priređene povodom 8. marta.\nSvi zainteresovani mogu se prijaviti do 3. marta 2022.godine u Turističku organizaciju Valjevo, Prote Mateje 1/1, 14000 Valjevo.\nZa više informacija u pogledu organizacije, kao i o mogućnostima za učešće, kontaktirati Silvanu Birčanin na telefon 014/221-138, mejl: tov.marketing@mts.rs.\nPrema rečima direktorke Turističke organizacije Valjevo, Ane Marković, bazar od 4. do 8. marta, praktično predstavlja tradicionalnu manifestaciju i priliku da česnici, radi prihoda, plasiraju svoje unikatne rukotvorine, a kupci da, po pristupačnim cenama, pazare prigodne poklone na osmomartovskom bazaru.


Crna Gora će predsjedavati Centralno-evropskom incijativom - Vijesti.me\nPOTVRĐENO TRŠĆANSKOM DEKLARACIJOM\nCrna Gora će predsjedavati Centralno-evropskom incijativom\nDrugo predsjedavanje biće realizovano na desetogodišnjicu od prvog crnogorskog predsjedavanja ovim najstarijim regionalnim mehanizmom Edit\nSa sastanka u Trstu (Foto: Ministarstvo vanjskih poslova)\nMINA News 12. jun 2019, 19:40\nCrna Gora će predsjedavati Centralno-evropskom incijativom naredne godine, potvrđeno je Tršćanskom deklaracijom koja je usvojena danas, saopšteno je iz Ministarstva vanjskih poslova.\nTršćanska deklaracija usvojena je na sastanku ministara vanjskih poslova država članica Centralno-evropske inicijative (CEI), na kojem učestvuje šef crnogorske diplomatije Srđan Darmanović.\nKako su naveli iz tog Vladinog resora, drugo predsjedavanje CEI-em biće realizovano na desetogodišnjicu od prvog crnogorskog predsjedavanja ovim najstarijim regionalnim mehanizmom.\nTo, kako se navodi, predstavlja potvrdu da je Crna Gora prepoznata kao aktivan i odgovoran regionalni akter, posvećen otvorenoj i bliskoj saradnji, i zajedničkom djelovanju ka održivom razvoju regiona.\n"Crnogorsko predsjedavanje CEI-em nastojaće da dodatno osnaži regionalni dijalog i veze između 17 država članica Inicijative, s ciljem postizanja najučinkovitijih rezultata i stabilnog socio-ekonomskog napretka", istakao je Darmanović.\nOn je rekao fa je CEI tokom trideset godina postojanja potvrdila da predstavlja važan element u izgradnji demokratičnijeg i stabilnijeg regiona.\n„Ukazao je da Inicijativa u velikoj mjeri podstiče promociju demokratskih principa i izgradnju institucionalnih kapaciteta, pa je iz tog razloga od posebnog značaja za države koje se nalaze na putu pristupanja Evropskoj uniji“ navodi se u saopštenju.\nOn je rekao da je Crna Gora danas država koja je najviše napredovala u reformskom procesu, u kontinuitetu harmonizujući unutrašnji pravni okvir sa evropskom legislativom, stoga će, nesumnjivo, biti prva naredna članica EU.\nOn je uvjeren da će novi sastav Evropskog parlamenta i Evropske komisije afirmisati i osnažiti politiku proširenja.\n„To će biti geostrateška investicija u mir i ekonomski prosperitet cijele Evrope”, zaključio je Darmanović.\nNa ministarskom sastanku CEI-a je posebno naglašen značaj nastavka politike proširenja EU i dodatno jačanje evropske perspektive Zapadnog Balkana.\n„Pružena je podrška postizanju jasnog napretka u pristupnim pregovorima za Crnu Goru i Srbiju, kao i pozdravljene reforme koje su sprovele Sjeverna Makedonija i Albanija u svijetlu očekivanog otvaranja pregovaračkog postupka“, kaže se u saopštenju.\nTakođe, navodi se, ponovljena je važnost saradnje u realizaciji saobraćajnih i energetskih infrastrukturnih projekata, kao i snaženja politika koje su usmjerene na inkluziju mladih u savremene društvene procese.\nOn je istakao da rješavanje makedonsko-grčkog spora predstavlja model za prevazilaženje najsljeđenih otvorenih pitanja u regionu, naglasivši da snažno podržava otvaranje pregovora sa EU za Sjevernu Makedoniju i Albaniju.\n„S druge strane, Dimitrov je naglasio da Crna Gora predstavlja uzor u sprovođenju reformi i realizaciji obaveza koje proizilaze iz evroatlantske i evropske integracije, i da je od posebnog značaja bila crnogorska podrška u procesu pristupanju Sjeverne Makedonije NATO-u“, zaključuje se u saopštenju.


Hrvati spadaju među najnezadovoljnije građane Evropske unije, pokazuje novo istraživanje evro-statističara. Naime, sa prosečnom opštom ocenom kvaliteta života od samo 6,3 u 2018. godini, Hrvati su zadovoljniji jedino od Bugara, koji su kvalitetu života dali prosečnu ocenu 5,4.\nOvde valja naglasiti kako se ocene kreću u rasponu od nule, koja označava potpuno nezadovoljstvo, pa do 10, što je ocena za potpuno zadovoljstvo. Inače, prosečna ocena kvaliteta života građana EU u 2018. godini je iznosila 7,3, što znači da kvalitet svog života Hrvati ocenjuju slabije od proseka Unije, pokazuju podaci Eurostata.\nI ne samo to: dok je zadovoljstvo kvalitetom života u Bugarskoj lani poraslo u odnosu na 2013. godinu, kada je ocenjeno sa 4,8, zadovoljstvo životom u Hrvatskoj u istom periodu je stagniralo, odnosno prosečna ocena ostala je ista. Trend stagnacije ocenom životnih prilika u EU u istom razdoblju ima još samo Belgija, čiji su građani, međutim, zadovoljniji načinom života od Hrvata, budući da kvalitet života ocenjuju sa 7,6, što je iznad proseka EU.\nGlavni razlog nezadovoljstva Hrvata je, čini se, onaj finansijski. Naime, kako pokazuje istraživanje, sopstvenu finansijsku situaciju Hrvati ocenjuju prosečnom ocenom 5,2, što je takođe jedna od najnižih ocena u EU. Manje zadovoljni svojom finansijskom situacijom u EU su samo Litvanci i Bugari, dok je prosečna ocjena dubinom džepa na nivou EU 6,5. Ipak, u odnosu na 2013. godinu, ocena finansijske situacije u Hrvatskoj je porasla, budući da su tada ispitanici u Hrvatskoj svojoj finansijskoj situaciji davali ocenu od samo 4,6.\nHrvati su pri dnu Unijine ljestvice i po oceni ličnih odnosa, odnosno kvaliteta odnosa s drugim ljudima. Istraživanje Eurostata pokazuje da je prosečna ocena koju daju ispitanici u Hrvatskoj lani bila 7,5, što je ispod proseka Unije od 7,9. Ličnim odnosima su manje od Hrvata zadovoljni samo Grci i Bugari.\nNa Unijinoj lestvici zadovoljstva životom na prvom mestu su Finci, koji kvalitet svog života ocenjuju prosečnom ocenom 8,1. Po optimizmu slede Austrijanci, koji su kvalitet života lani ocenili prosečnom ocenom 8,0. Najzadovoljniji ličnim finansijama su, pokazuje istraživanje Eurostata, Danci i Finci, koji su svoju financijsku situaciju ocenili prosečnom ocenom 7,6.\nNajviše zadovoljstva ličnim odnosima pokazali su, pak, Maltežani, Austrijanci i Slovenci, koji su tu komponentu života ocenili prosečnom ocenom 8,6.\nDolar blago OSLABIO, investitori čekaju izveštaj o zaposlenosti u SAD


Vučić: Nisu svi u SNS cvećke, njihova imena će javnost čuti kada tužilac podigne optužnicu - Politički.rs\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je večeras da u obračunu sa organizovanim kriminalom neće biti pošteđenih i da zna da nisu svi “cvećke” u Srpskoj naprednoj stranci (SNS) ali da je ta stranka najbolja jer je “spremna da se suoči i sa problemima u svojim redovima a ne da ih stalja pod tepih”.\nOn je, za TV Pink, rekao da će javnost imena čuti kad tužilac podigne optužnicu, ali “svakako će biti i onih koji su bili u rukovodstvu SNS”.\n“Nesrećan sam je su mi neki od njih bili bliski. Ne koristim termin izdaja već je pitanje da li vas je neko razočarao. U neke sam se razočarao i zato sam veoma tužan”, rekao je Vučić.\nNa pitanje koliko je takvih, on je rekao da ih je “više nego prstiju obe ruke”.\n“Šta da se radi, verovatno sam i ja njih razočarao”, dodao je Vučić.\nVitamini od devet proizvođača, “učinili nam cenu”\nPredsednik Srbije je komentarišući aktuelnu epidemiološku situaciju rekao da brojevi novozaraženih padaju, kao i broj ljudi na respiratoru.\nVučić je najavio da će sutra primiti Sinofarmovu vakcinu u Rudnoj Glavi, dodavši da je i ranije rekao da će se imunizovati kada prođemo milion revakcinisanih, što je sada slučaj.\nOn je rekao i da će iduće nedelje biti postavljen kamen temeljac za izgradnju nove kovid bolnice u Novom Sadu u kojoj će biti 600 ležajeva od kojih 200 intenzivne nege.\n“Izgradićemo je za četiri meseca kao što smo to uradili u Kruševcu, jer će kovid ovde biti još nekoliko godina, zato je važno da se vakcinišemo,” rekao je Vučić .\nDodao je da će Srbija uskoro početi da pakuje vakcine iz Rusije i Kine, “a kasnije ćemo i da ih proizvodimo”.\nPredsednik je rekao da će penzioneri dobiti od ponedeljka 700 000 paketa vitamina na adresu, kao i da je obezbeđeno dva miliona takvih paketa.\n“Dobiće ih svi penzioneri, ali i medicinski radnici, trudnice i porodilje”, rekao je Vučić.\nOn je istakao da su vitamini od devet proizvođača, ali su svi isti samo u različitim kutijama i odbacio kritike da je neko hteo da se “ugradi i krade”.\n“Oni polaze od sebe, krali su na mostu, na sekundama, to je ta njihova pokvarena mašta”, rekao je Vučić.\nKako je naveo, želelo se da to bude domaća proizvodnja, dodajući da su “nam učinili cenu” oni od kojih su nabavili vitamine.\n“Zašto se niste žalili na proteste kao na kolo”\nOdgovarajući na pitanje zašto nema policije da spreči igranje kola oko spomenika Stefanu Nemanji ili okupljanje hiljade studenata u vreme pandemije, Vučić je upitao šta im se to zamera.\n“Kako ćete da sprečite ljude prepune energije kojima je neko godinu dana uzeo život, a uzela je korona, da ih bijemo. Što niste govorili o tome kada su protestovali zbog toga što sam rekao da ćemo možda da uvedemo policijski čas, kada su skoro srušili Skupštinu? Što tada to niste rekli nego ste govorili da je to lepa slika Beograda”, rekao je Vučić.\nOn je upitao da li su oni što igraju kolo “budale zato što valjda nikoga ne diraju, a oni koji lupaju skupštinu i koji su najgori nasilinici i siledžije i pri tome podstaknuti tajkunskim novcem i medijima su dobri”.\n“Neću dozvoliti da se ugrozi bezbednost novinarima Krika i Crte iako su pristrasni I neobjektivni”\nVučić je ponovio da se Srbija nalazi na evropskom putu i da iako mu neki delovi izveštaja Evropskog parlamenta nisu jasni, “saglasan je sa njim”.\nVučić je ponovo pozvao da se ne preti novinarima Krika i Crte i da niko ne saopštava gde oni žive.\n“Ja, inače, o njihovom radu mislim sve najgore, toliko su pristrasni i neobjektivni, ali sam predsednik svih građana i nikada neću dozvoliti poslanicima svoje stranke da im ugroze bezbednost ili njihovo pravo na informisanje ili dezinformisanje”, rekao je Vučić.\nIstakao je da je štampa u Srbiji slobodna, da svako može da piše šta hoće, ali da narodni poslanici “ne smeju da prete, da iznose adrese i da ugrožavaju bezbednost novinara i aktivista”, a da on ostavlja sebi za pravo da im u lice kaže šta misli o njihovom radu.\n“Novim vlastima u Crnoj Gori važnije da oduševe Stejt department i Brisel nego Beograd”\nPredsednik je večeras izjavio i da nije iznenađen zahtevom crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića da se smeni tamošnji ministar pravde Vladimir Leposavić zbog izjave o Srebrenici.\n“Nisam oduševljen svim potezima novih crnogorskih vlasti, ali nije moje da to komentarišem. Mislim da je njima važnije da su oduševljeni u Stejt departmentu i Briselu, nego u Beogradu. To je njihov izbor, nemamo ništa protiv”, rekao je Vučić.\nOn je dodao da neće da se meša u njihove unutrašnje stvari ali da ćemo mi “da brinemo o svom srpskom narodu”.\n“A što se tiče njihove politike, možda su se neki ljudi nadali da će bi mnogo drugačija ja sam se nadao da će biti za nijansu drugačije, videćemo kako će da bude. U svakom slučaju, mi ćemo da pokušavamo da gradimo pristojne i dobre odnose sa Crnom Gorom”, rekao je Vučić.


Zurof: U Hrvatskoj umanjuju, u Srbiji uvećavaju broj žrtava Jasenovca\nEfraim Zurof, direktor Centra Simon Vizental iz Jerusalima\nOsnivanje Memorijalnog kompleksa na prostoru nekadašnjeg logora za Jevreje Staro sajmište u Beogradu, konačno se bliži realizaciji, rekao je u Beogradu Efraim Zurof, direktor Centra Simon Vizental iz Jerusalima.\nKomisiju za Memorijalni kompleks Staro sajmište 2014. godine osnovala je Skupština Grada Beograda.\nNakon susreta sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, Zurof je rekao da je najpre potrebno usvojiti zakon o tome i da se nada da će se predlog tog zakona uskoro naći pred parlamentom Srbije.\n„Prva tema o kojoj sam razgovarao sa predsednikom Vučićem jeste Memorijalni centar nekadašnjeg logora za Jevreje na Starom sajmištu. Izgleda da je konačno izvesno da je blizu prvi korak za postavljanje tog kompleksa. Zadovoljan sam što mogu da vam kažem da će se to dogoditi, ali najpre o tome mora da se donese zakon. U parlament Srbije predlog tog zakona stići će, nadam se, u novembru mesecu“, rekao je direktor Simon Vizental centra.\nIstakao je da će u postavljaju Memorijalog centra Staro sajmište aktivnu ulogu imati Jevrejska zajednica u Srbiji i da će Srbija iz budžeta nameniti posebna sredstva koja će preneti Ministarstvu kulture za postavljanje tog kompleksa.\nZurof je govorio i o sukobu unutar Jevrejske zajednice Beograda i Srbije izrazivši podršku aktuelnom rukovodstvu, koje je, kako je rekao, izabrano na legalnim izborima.\nUkazao je i na tendencije propagandističkog uvećavanja, odnosno, umanjivanja broja žrtava holokausta i genocida u postkomunističkim zemljama. Kad je reč o regionu Balkana, ukazao je na politički motivisano umanjivanja broja žrtava u koncentracionom logoru Jasenovac, što se, kako je istakao, čini u Hrvatskoj, ali i na enormno uvećavanje njihovog broja kad je reč o Srbiji.\n„Ja sam pre svega istoričar i doktorirao sam na istoriji holokausta. Ono što vidim u istočnoj Evropi, posebno na Balkanu, jeste katastrofa. To je uvreda za žrtve i nešto što se radi iz čisto političkih motiva“.\nUvreda je za žrtve brojka od oko 50 000 žrtava logora Jasenova koja se navodi u Hrvatskoj, ali je daleko od istorijske istine i brojka od 700 000 žrtava u Jasenovcu kojom su baratale komunističke vlasti u Srbiji, a kojoj se i danas operiše.\nUpitan šta o broju žrtava Jasenovca kažu podaci njegovog centra, Zurof kaže da niko nije ustanovio tačnu brojku, te da se može govoriti samo o procenama, a da njihove procene upućuju na verovatnu brojku od 100 000 žrtava u logoru Jasenovac.


Međutim, nakon što je u novinama pročitala članak o „dizajniranju beba“, selekciji genetskog materijala tokom veštačke oplodnje, kod nje se pojavio tračak nade da bi mogla da ima zdravo potomstvo. Sa suprugom je prošla specijalnu proceduru lečenja neplodnosti, nakon čega se podvrgla in vitro tretmanu i u julu prošle godine postala je majka prve bebe u Velikoj Britaniji kojoj je odstranjen gen za naslednu bolest.\nTim stručnjaka u Merseiside i Cheshire genetskoj službi, pod pokroviteljstvom Liverpull žena NHS Foundation Trust, a pod vođstvom dr Alana Friera, vrato je nadu bračnom paru da mogu da dobiju zdravo dete.\nMeđutim, kako nijedan centar u Velikoj Britaniji nije bio u mogućnosti da ponudi kompleksno testiranje, lekari su predložili odlazak u Belgiju. Tamo su naučnici bili u mogućnosti da izoluju neispravan gen odgovoran za stanje gospođe Glaskot-Tul, nakon čega su izdvojili zdrave embrione i njih koristili u veštačkoj oplodnji.\nIako je svesna da se u stručnim krugovima još vodi debata o dizajniranju genetskog materijala, Natali naglašava da suprug i ona nisu imali nameru da prave savršenu bebu, već samo da se osiguraju da njihovo dete neće naslediti opaku bolest.


Obuke, seminari i vebinari – AML Srbija\ni finansiranja terorizma\nObveznici po Zakonu\nKazne obveznika po Zakonu\nRadnje koje obveznik preduzima po Zakonu\nObrazovanje kao obaveza po Zakonu\nObuke, seminari i vebinari\nIzrada internih akata\nProfilisanje klijenta, transakcija, svetska provera\nFokus obveznika po Zakonu o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma je svakako obuka ovlašćenih lica i zaposlenih.\nOno što obuku ovlašćenih lica i zaposlenih čini jednim od najbitnijih segmenata u AML jeste pre svega posledica koja može proizaći iz neadekvatno obavljenog posla prouzrokovanog lošom obukom a to je KRIVIČNA ODGOVORNOST.\nObuka i konstantno usavršavanje zaposlenih, kao praćenje novih trendova i regulativa, koje je obavezno po zakonu, se u Srpskom AML udruženju vrši po najvišim standardima i uz podršku vodećih stručnjaka.\nObuka se vrši preko seminara i vebinara a naši stručnjaci su na raspolaganju svim članovima udruženja.\nOsnovni razlog zbog čega je obuka neophodna, pored zakonskih obaveza, je zaštita sebe i svog poslovanja.\nObveznik, odnosno njegovi zaposleni nisu odgovorni za štetu, osim ako se dokaže da je šteta prouzrokovana namerno ili krajnjom nepažnjom, učinjenu strankama i trećim licima ako, u skladu sa ovim zakonom:\n4) privremeno obustave izvršenje transakcije u skladu sa odredbom člana 75. stav 8. ovog zakona.\nObveznik odnosno njegovi zaposleni ne odgovaraju disciplinski ili krivično za kršenje obaveze čuvanja poslovne, bankarske i profesionalne tajne ako:\nZaštita integriteta ovlašćenog lica i zaposlenih\nObveznik je dužan da preduzme neophodne mere kako bi zaštitio ovlašćeno lice i zaposlene koji sprovode odredbe ovog zakona od nasilnih radnji usmerenih na njihov fizički i psihički integritet.\nZa informacije o našim uslugama\n© AML SRBIJA 2021. Website by: butasbureau.nl


Kolekcija od zavjesa i stolnjaka: Obucite reciklirane materijale - BIGportal.ba\n4 Novembra, 2019 4 Novembra, 2019 042\nNedavno se predstavila i Ana Trošić Trajković revijom Bite this… Kolekcija je nastala od zavesa, stolnjaka, mebla i drapera. Kombinovana moderna štampa i starinski vez\nNA ovogodišnjem, 46. Perwool Fashion Week-u nedavno se predstavila i Ana Trošić Trajković revijom Bite this… Kolekcija je nastala od zavesa, stolnjaka, mebla i drapera, zatim od haljina afričkog plemena Masai, japanskih kimona i odeće berlinskih klabera sa pijace Kasiopeja, hemijski očišćenih od prašine i prošlosti i ukrašenih nakitom iz 19. i 20. veka, sakupljanog godinama na različitim putovanjima.\nAutorka je kombinovala modernu štampu i starinski vez na tekstilu, savremenu kulturu i drevne civilizacije. Iako je reč o eksperimentu, jer su stari tekstilni proizvodi ugrađeni u nove, čime su dobili novu funkciju i formu, modeli su živopisni i više nego nosivi. Čini se da je dizajnerka opravdala zadatak koji je stavila pred sebe – da iskritikuje hiperkonzumerizam i besomučno ponavljanje već viđenog u svetu mode.


SJEVERNA KOREJA IPAK ODUSTALA OD NAPADA NA SAD! Tilerson poručio: Spremni smo za dijalog, vi recite kada! - GlobalCir\nSjevernokorejski lider odgodio je svoju odluku o ispaljivanju raketa prema otoku Guamu, istakavši kako će pratiti dalje akcije Sjedinjenih Država.\nU prvom javnom nastupu u dvije sedmice Kim Jong-un je u ponedjeljak obavio kontrolu komande vojske i proučio plan ispaljivanja četiri rakete u blizini američkog tihookeanskog teritorija Guama, izvijestila je sjevernokorejska državna agencija KCNA.\n– Ako će Jenkiji i dalje ustrajati u svojim ekstremno opasnim i bezobzirnim akcijama na Korejskom poluostrvu i u njegovoj blizini, čime se testira suzdržanost Demokratske Narodne Republike Koreje, ona će donijeti važnu odluku koju je već objavila – rekao je sjevernokorejski lider, a prenijela agencija.\nPlanovi Pjongjanga o ispaljivanju raketa blizu Guama prošle su sedmice pojačali tenzije u regiji, a američki predsjednik Donald Tramp izjavio je da je američka vojska spremna napasti Sjevernu Koreju.\nJužnokorejski predsjednik Mun Jae-in u utorak je rekao da neće biti vojne akcije bez pristanka Seula te da će njegova vlada svim sredstvima spriječiti rat.\n– Odluku o vojnoj akciji na Korejskom poluostrvu može donijeti samo Južna Koreja i niko drugi ne može je početi bez našeg pristanka – kategoričan je bio Mun u govoru na komemoraciji godišnjice oslobođenja države od japanske okupacije iz 1945. godine.\nDan oslobođenja, rijedak praznik koji obilježavaju obje Koreje, iduće će sedmice popratiti zajednička vojna vježba SAD-a i Južne Koreje, koja će zasigurno razljutiti Pjongjang.\nKina: Vježbe će samo još više razbjesniti Pjongjang\nKina, glavna sjevernokorejska saveznica i trgovinski partner, više je puta pozvala Pjongjang da zaustavi svoj program naoružavanja, a Vašington i Seul da otkažu svoje vojne vježbe kako bi smanjili napetosti. Kineski državni medij Global Times u utorak piše da Seul treba igrati ulogu tampon zone između SAD-a i Sjeverne Koreje kako bi se izbjegao direktan sukob.\n– Ove će vojne vježbe još više isprovocirati Pjongjang i očekuje se da će on imati radikalniji odgovor – tvrdi taj medij, dodavši: – Ako Južna Koreja stvarno ne želi rat na poluostvu trebala bi pokušati zaustaviti te vježbe.\nTilerson: SAD spremne za dijalog, Kim Džong Un da odluči kada\nAmerički državni sekretar Reks Tilerson izjavio je da su SAD otvorene za razgovore o razoružanju Sjeverne Koreje. On je, nakon što je sjevernokorejski lider Kim Džong Un odložio prijetnju da ispali raketu ka američkoj teritoriji Guam, kazao da je Vašingtom spreman za razgovore, prenosi AFP.\nTilerson je sjevernokorejskom lideru ostavio da odluči kada će razgovori početi. Upitan o odluci Kim Džong Una da odustane od namjere da ispali rakete, Tilerson je kazao da nema odgovor na tu njegovu odluku. “I dalje smo zainteresovani za načine da dođemo do dijaloga, ali to je na njemu”, rekao je Tilerson.


Kongres SAD-a traži od Srbije da riješi slučaj braće Bytyqi | Ratni zločini | Al Jazeera Balkans\nU dokumentu Kongresa navodi se da od napretka u rješavanju tog slučaja treba da zavisi razvitak odnosa Sjedinjenih Američkih Država i Srbije.\nBraća Mehmet, Agron i Ylli Bytyqi uhapšeni su 1999. godine na ulasku u Srbiju zbog, kako su tvrdili tadašnje vlasti Srbije, nelegalnog prelaska granice, da bi po odsluženju kazne bili pušteni iz zatvora, a potom ubijeniEPA\nPredstavnički dom Kongresa Sjedinjenih Američkih Država u punom sastavu prvi put je jednoglasno usvojio rezoluciju, kojom se od Srbije zahtijeva da riješi slučaj ubistva trojice braće Bytyqi - Yllija, Agrona i Mehmeta, prenosi Beta portal Glas Amerike (VOA).\nPo proceduri, rezoluciju treba da usvoji i Senat, nju je u aprilu ove godine ponovo podnio kongresmen Lee Zeldin iz New Yorka, a usvojio je Odbor za vanjsku politiku Predstavničkog doma 17. jula.\nU dokumentu se navodi se da od napretka u rješavanju tog slučaja treba da zavisi razvitak odnosa Sjedinjenih Američkih Država i Srbije.\n"Neprihvatljivo je da nijedna osoba nikada nije proglašena krivom za ubistvo braće Bytyqi ili bilo kojih drugih zločina povezanih sa njihovom smrću i da se niko ne suočava sa optužbama za te zločine", navodi se u rezoluciji.\nSrbija bi, prema rezoluciji, rješenje tog ubistva trebalo da postavi kao prioritet za istragu i krivično gonjenje onih za koje vjeruju da su odgovorni za taj zločin.\n"Vlada Srbije i njena relevantna ministarstva i uredi, uključujući i Tužilaštvo za ratne zločine Srbije, trebalo bi da postave kao prioritet istragu i krivično gonjenje zvaničnika za koje se vjeruje da su odgovorni za te smrti", ukazuje se u tekstu dokumenta.\nNavodi se da Goran Radosavljević Guri, nekadašnji komandant policijske jedinice Žandarmerija, radi kao konsultant jedne firme u Beogradu, a također je i visoko pozicionirani član vladajuće Srpske napredne stranke, čiji je predsjednik ujedno i predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\nGlas Amerike prenosi da se porodica ubijene braće Bytyqi zahvalila na angažmanu američkim kongresmenima Eliotu Engelu i Leeju Zeldinu, a sada i čitavom Predstavničkom domu, zbog činjenice da im "daju snagu, koja im je neophodna da nastave da se bore za pravdu", prenijela je Beta.\n"Nadamo se da će specijalni predstavnik za Zapadni Balkan Matthew Palmer i specijalni izaslanik za pregovore Beograda i Prištine Richard Grenell čuti ove glasove i u svom radu postaviti kao prioritet slučaj braće Bytyqi i pravdu za žrtve ratnih zločina. Kongres je danas pokazao da se žrtve ne mogu ignorirati", piše u saopćenju porodice Bytyqi.\nIllir Bytyqi je nekoliko puta u svojim javnim nastupima isticao da je od predsjednika Srbije Aleksandra Vučića dobio informacije, prema kojima je za ubistvo njegova tri brata odgovoran nekadašnji visoki policijski funkcioner Goran Radosavljević Guri – danas član Vučićeve vladajuće Srpske napredne stranke, piše VOA, a prenosi Beta. \nBraća Mehmet, Agron i Ylli Bytyqi uhapšeni su 1999. godine na ulasku u Srbiju zbog, kako su tvrdili tadašnje vlasti Srbije, nelegalnog prelaska granice, da bi po odsluženju kazne bili pušteni iz zatvora, a potom ubijeni.\nNjihova tijela su otkrivena jula 2001. godine u masovnoj grobnici u Petrovom Selu, u istočnoj Srbiji na području baze koju je kontrolirala jedinica pod komandom Gorana Radosavljevića Gurija. Tijela su pronađena sa vezanim rukama i sa ranama od ispaljenih metaka na potiljku.\nDvojica policajaca optuženih za pomaganje u ubistvu braće Bytyqi, Sreten Popović i Miloš Stojanović su, prema odluci odjeljenja Višeg suda u Beogradu za ratne zločine, oslobođeni krivice. Sud je naveo da nema dokaza o njihovoj umiješanosti u ubistva počinjena jula 1999.\nSrbija odustala od komisije u slučaju Bytyqi


"Dosadašnji rezultati i eksperimentalna istraživanja pokazuju na pogubne posledice po zdravlje eksperimentalnih životinja u drugoj, treæoj i èetvrtoj generaciji, što znaèi, preneto na ljude, da æe se prvi simptomi ozbiljnijih bolesti javiti u drugoj, treæoj ili èetvrtoj generaciji", rekao je predsednik Društva agrarnih ekonomista Miladin Ševarliæ.\nŠevarliæ, autor i kopredlagaè deklaracije, ocenio je da tehnologija proizvodnje GMO nije u skladu sa prirodom i da dolazi do znaèajnog uništavanja drugih autohtonih sorti i hibrida stvaranih decenijama, ali i do uništavanja korisnih insekata i osiromašenja biodiverziteta.\n"Na 160 miliona hektara oranica u svetu, na koliko se danas daju genetski modifikovani organizmi, nalazi se svega tridesetak 'modela' genetski modifikovanih organizama i oni su uništili oko 40.000 autohtonih sorti i hibrida i stotine miliona drugih biljnih vrsta koje nisu ukljuèene u proces poljoprivredne proizvodnje, i to su katastrofalne posledice po biodiverzitet", naglasio je Ševarliæ.\nNaglašavajuæi da je i ekonomija razlog zašto ne treba dozvoliti uvoz ali i sam promet GMO, kako se zalažu pojedini politièari, Ševarliæ je rekao da bi to nanelu štetu srpskim proizvoðaèima i potrošacima, jer bi Srbija, praktièno, predala na tacni deo tržišta.\nIstièuæi da devet desetina poljoprivrednog zemljista u svetu nije pod GMO, Ševarliæ je upitao "zašto bi Srbija bila meðu prvacima" i istakao "da genetièari znaju jednu treæinu strukture GMO, drugu treæinu nasluæuju, a za treæu treæinu nemaju pojma šta je".\nOn je za 4. decembar najavio protest graðana iz cele Srbije u Beogradu i izrazio nadu da æe nadležni u državi uvažiti stav graðana iz više od 90 opština, koji su osvojili deklaraciju protiv GMO.\n"Na teritoriji gde je usvojena deklaracija živi oko 70 odsto stanovništva Srbije i to su gradovi poput Niša, Beograda, Novog Sada, Subotice i Èaèka", rekao je Ssevarlaæ.\nPredlagaè deklaracije "Kragujevac bez GMO", predsednik Pèelarskog društva Milutin Petroviæ saopštio je da su kragujevaèki pèelari deklaraciju uputili Skupštini grada 13. novembra i da se nada da æe je lokalni parlament usvojiti.\n"Ako bi se u Srbiju pustilo geneteski modifikovano bilje, to znaèi da pèela koja donosi polen, ne zna da li je taj polen genetski ili nije, i na duge staze, negativno bi uticao na pèele", rekao je Petroviæ i dodao da bi to znaèilo i da u celoj EU ne bi mogli da izvozimo med, ako bi u njemu bilo genetski modifikovanog bilja.\nOn je naveo da æe Srbija i ove godine, kao i prošle, izvesti oko 3.000 tona meda, što je, kako je rekao, 10 puta više nego što je izvezeno mesa u 2013. godini.


Portal Sarajevo-RS.com - ''Lut fest'' obilježava Svjetski dan lutkarstva\nutorak, 21 Mart 2017 22:51\nKao što sve velike prestonice kulture danas slave lutkarsku umjetnost i obilježavaju Svjetski dan lutkarstva, tako i Istočno Sarajevo, daje poseban doprinos proslavi ovog značajnog datuma za lutkarsko pozorište.\nMeđunarodni festival profesionalnih lutkarskih pozorišta za djecu ''Lut fest'' objavio rezultate konkursa za takmičarski program 18. festivala, koji se održava od 15-19. maja, 2017. godine, u Istočnom Sarajevu, u organizaciji Forum teatra (u galeriji).\n''Objavljujući rezultate konkursa ovogodišnjeg ''Lut festa'' na ovaj poseban datum za umjetnost lutkarstva, željeli smo da još jednom skrenemo pažnju na značaj i doprinos festivala u razvoju lutkarstva i lutkarske umjetnosti ne samo kod nas, nego i u svijetu'', rekao je selektor ''Lut festa'' Vitomir Štifanić.\nPrema njegovim riječima, važno je istaći da je Međunarodni festival profesionalnih lutkarskih pozorišta za djecu ''Lut fest'' postao prava umjetnička atrakcija za publiku svih uzrasta, koja je za osamnaest godina trajanja doprinjela da je Istočno Sarajevo postalo važna odrednica na mapi svjetskog lutkarstva.\n''Čari i magija ovog festivala se dugo pamte, jer su lutkarske predstave prvenstveno vizuelna umjetnost, čiji čarobni doživaljaji iz djetinjstva ostaju duboko u podsvjesti za cijeli život. Selekcija ovogodišnjeg festivala je ostvarila dva koncepta utemeljena u animaciji lutaka, što je usko vezano s posrednim ili neposrednim udjelom glumca u procesu oživljavanja lutke'', istakao je Štifanić.\nOn kaže da su u takmičarski i prateći program festivala izabrane predstave koje svojim stilskim izvođenjem i porukom publici pružaju iluziju stvarnosti, te predstave koje ističu samostalnost u stvaranju nezavisnog lutkarskog svijeta mašte i imaginacije.\nU takmičarskom programu festivala učestvovaće 11 pozorišta iz BiH (Republika Srpska, Federacija BiH), Srbije, Slovenije, Njemačke, Estonije i Egipta. Ove godine će se publici po prvi put predstaviti Nevid teatar, Banja Luka sa predstavom ''Pustolovine Boleta Komete'', autorski projekat Marka Dukića.\nIz Mostara dolaze dva pozorišta: Pozorište lutaka Mostar sa predstavom ''Princ iz moje ulice'', Nedžada Maskumića i Lutkarsko kazalište Mostar, koje će izvesti predstavu ''Bajka o sreći'', Izabele Degorske.\nIz Srbije će se ove godine predstaviti četiri pozorišta: Pozorište lutaka ''Pinokio“, Beograd sa predstavom ''Aladinova čarobna lampa'', reditelja Nikole Zavišića, Pozorište lutaka Niš, sa predstavom ''Olovni vojnik i balerina'', reditelja Darka Kovačovskog, Dečije pozorište Subotica sa predstavom ''Ivica i marica'', reditelja Todora Valova, i Narodno pozorište ''Toša Jovanović'', Zrenjanin, sa predsatvom ''Zvezda lutalica'', čiju režiju potpisuje Irena Tot.\nTradicionalno, iz Estonije će se publici predstaviti Pozorište ''Tuulevski'' sa novim lutkarskim ostvarenjem, predstavom ''Crvenkapa'', rediteljke Amele Vučenović. Zavod federacija Ljubljana će izvesti predstavu ''Luda šuma'', autorski projekat Ajde Roos i Petera Kusa.\nPo prvi put će se publici u Istočnom Sarajevu predstaviti Silvija Bart, čuvena lutkarka iz Njemačke, sa predstavom ''Ljubav za tri narandže'', čiju režiju potpisuje i Lutkarsko pozorište Kairo, iz Egipta sa predstavom ''Arzak'', Abdeltfa Mostfa.\nU pratećem programu festivala odigraće se predstave ''Ptice bez granica'', autorski projekat Ivane Radić i Bojana Beribake, sa kojim će se predstaviti ''Otvoreni teatar'' iz Mostara i predstava ''Jaje'', Dječijeg pozorišta Republike Srpske, Banja Luka, po motivima Zlatka Krilića, čiju režiju, adaptaciju i scenografiju potpisuje Predrag Bjelošević.\n''Odluku da učestvuju u pratećem programu festivala donijelo je Dječije pozorište RS, Banja Luka, jer nažalost ove godine nemaju festivalsku predstavu koja bi se mogla postaviti na sceni Kulturnog centra Istočno Novo Sarajevo, gdje se održava festivalski program. Zbog ograničenih scenskih i tehničkih mogućnosti smo uskraćeni da publici predstavimo najnoviju produkciju ovog pozorišta, jer one svojim tehničkim i scenskim zahtjevima prevazilaze naše mogućnosti'', kaže izvršni producent festivala Aleksandra Mitrić-Štifanić i dodaje:\n''Nismo željeli da zbog toga odustanemo od Dječijeg pozorišta, smatrajući da je vrlo značajno da publika u Istočnom Sarajevu vidi predstavu ovog poozorišta, zbog čega je i napravljen ovakav dogovor''.\nU bogatom pratećem programu pod nazivom „Laboratorija lutkarstva“, pored predstava, publika i učesnici moći će da uživaju u lutkarskim radionicama, predavanjima, promocijama i scenskim čitanjem nagrađenog lutkarskog teskta.\n''Njegujmo lutkarsko pozorište za djecu, prenoseći djeci najljepše poruke života i kroz lutkarsko pozorište vratimo ljubav, povjerenje i iskrenost, vjerujući u lutke i njihovu moć da nam sve što treba da se kaže, kažu na poseban i samo njima svojstven način. Jer, lutke ne mrze, nisu zajedljive, niti pakosne, one su iskrene i zato ih podarimo djeci, sa najvećom pažnjom nas odraslih i odgovornih za njihovo bolje djetinjstvo i odrastanje'', poruka je „Lut festa“, povodom Svjetskog dana lutkarstva.\nViše iz kategorije: « Raspisan konkurs za 18. ''Lut fest'' u Istočnom Sarajevu Humani nastavnici pomažu Marku Pavloviću »


Gimnastičarke sokolskog društva Spartak veoma uspešno su učestvovale na finalnom takmičenju Pionirske gimnastičke lige Srbije koji je održan u Novom Sadu 26.10. Mlade subotičke gimnastičarke takmičile su se u dve kategorije u finalu po spravama i od mogućih 8 titula osvojile su čak 7 uz dve srebrne medalje.\nU konkurenciji do 10 godina na sve četiri sprave ubedljivo najbolja u Srbiji bila je subotičanka Vakula Noemi, prva na preskoku 13,50 prva na razboju 15,90 prva na gredi 15,20 i prva na parteru sa 15,47 ujedno je bila najuspešnija takmičarka na finalu Pionirske gimnastičke lige Srbije. U konkurenciji devojčica do 8 godina tri zlatne i jednu srebrnu medalju osvojila je naša gimnastičarka Štrban Mihajla, a jednu srebrnu na preskoku osvojila je Milodanović Katarina.\nImajući u vidu da su mlade subotičke gimnastičarke protekle nedelje bile prvoplasirane u ekipnoj konkurenciji za 2013. godinu, a da su Vakula Noemi i Štrban Mihajla bile prve u Srbiji pojedinačno u svojim kategorijama, nastup subotičkih gimnastičarki u 2013. može se oceniti vrlo uspešmim.


Dan online - Kultura: Pristupačna za sve - 2017-12-07\nKultura PREDSTAVA „ŠĆERI MOJA” ŠIRI KRUG GLEDALACA\nPredstava „Šćeri moja“ Maje Todorović koju je režirala Ana Vukotić prilagođena osobama sa različitim invaliditetima izvedena je na velikoj sceni Crnogorskog narodnog pozorišta. Za ovo vrlo posjećeno izvođenje angažovani su gestovni i narativni prevodioci.\nPrilagođavanje nagrađivane drame Maje Todorović plod je saradnje Ministarstva za ljudska i manjinska prava, Ministarstva kulture, Crnogorskog narodnog pozorišta i nevladinih organizacija za zaštitu prava lica sa invaliditetom.\nU saradnji sa Udruženjem Mladih sa hendikepom Crne Gore u CNP-u je 4. decembra otvorena izložba likovnih radova Milana Šaranovića „Posljednji ples” koja će biti otvorena do 10. decembra, kada će se u nacionalnom teatru obilježiti Međunarodni dan ljudskih prava. U sjećanje na Milana Šaranovića u 17 sati na Velikoj sceni biće prikazan istoimeni dokumentarni film o njegovom životu.\nOvo su prve aktivnosti CNP-a na osnovu potpisanog Memoranduma o saradnji i razumijevanju sa nevladinim organizacijama koje se bave zaštitom prava lica sa invaliditetom.


Šta predviđaju zakoni o vojsci Kosova? - Sputnjik Srbija\n03:43 20 Jul 2019\n12:28 19.10.2018 Preuzmite kraći link\nZakoni, koje je kosovski parlament juče usvojio u načelu, a u koje je Tanjug imao uvid, predviđaju da KBS koje se transformišu u vojsku imaju mandat na celoj teritoriji samoproglašene „republike Kosovo“ i to kroz jedinstven lanac komandovanja.\nPredviđeno je da vojska ima do 5.000 aktivnih pripadnika i da bude multietnička, što znači da bi u njenom sastavu trebalo da budu i pripadnici manjina na KiM, uključujući i Srbe.\n„Kosovske snage bezbednosti su ovlašćene da koriste sile, vatreno oružje, alat i opremu, kako bi ispunili svoje ustavne i zakonske nadležnosti i dužnosti“, navedeno je u zakonima.\nOsnovni zadatak KSB, koji će, kako je predviđeno, preći pod ingerencije Ministarstva odbrane, jeste da štiti teritorijalni integritet samoproglašenog Kosova, kao i da štiti građane i zajednice, daje vojnu podršku civilnim vlastima i učestvuje u međunarodnim operacijama.\nVrhovni komandant KBS biće predsednik Kosova i on će u hitnim slučajevima moći da naredi mobilizaciju.\nKad je reč o strukturi, vojska će imati Generalštab, na čijem čelu će biti osoba koja će imati čin generala i koju predlaže ministar odbrane, a imenuje kosovski predsednik.\nVojska će imati četiri kategorije pripadnika, odnosno aktivni i rezervni sastav, regrute i veterane, ali i rezervno osoblje, kadete, regrute i civilno osoblje.\nPredviđeno je da KBS ima pet komandi — glavni štab, komandu kopnene sile, komandu nacionalne garde, logističku komandu i komandu za doktrinu i obuku.\nPrema zakonima, dan kosovskih snaga bezbednosti biće 27. novembar.\nU zakonu se, kad je reč o naoružanju, navodi da će KBS biti opremljen sistemima oružja u skladu sa potrebama za ispunjavanje svojih nadležnosti i dužnosti.\nKosovski parlament je juče, bez prisustva poslanika Srpske liste, usvojio u prvom čitanju predlog zakona o kosovskim bezbednosnim snagama, koji definiše nadležnosti, organizaciju i funkcionisanje KBS kao multietničke, profesionalne, oružane i ovlašćene snage za služenje u zemlji i inostranstvu, u skladu sa ustavnim i zakonskim mandatom u odbrani teritorijalnog integriteta, građana, imovine i interesa „republike Kosovo“, a koji podleže demokratskoj građanskoj kontroli.\nzakon, Vojska Kosova, Kosovo i Metohija, Srbija


Parnjača "Kostolac" izložena u Parizu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Parnjača „Kostolac“ izložena u Parizu\nIzložba povodom obeležavanja Dana primirja\nParnjača „Kostolac“ izložena u Parizu\nPovodom obeležavanja Dana primirja, 11. novembra, u Parizu se organizuje višednevna izložba, na kojoj se našla i parna lokomotiva „Kostolac“, popularna „Dvoglava aždaja“ iz Srbije.\n0Piše: M. V. 08. novembra 2018. 23.23\nPo završetku izložbe, 19. novembra, lokomotiva će biti preseljena u Muzej parnih lokomotiva iz Prvog svetskog rata, u okolini Pariza, gde će posetioci moći da je vide tokom naredne godine. Parnjača „Kostolac“ izrađena je 1917. godine u Americi, u fabrici u Filadelfiji, po narudžbini francuske vojske. Od ovih lokomotiva, kojih je bilo preko 200, do danas su sačuvane samo dve – „Kostolac“ i lokomotiva u Drezdenu. Karakteristične su po tome što imaju dva dimnjaka i mogle su da se kreću u oba pravca, u zavisnosti od potrebe.\nNaša lokomotiva saobraćala je na prugama Solunskog fronta, podno Kajmakčalana, na relaciji Vertekop – Subotsko – Pribedište, i služila je za snabdevanje Druge srpske armije. Posle rata prebačena je u rudnik lignita u Kostolcu, gde je saobraćala na uzanom koloseku od 600 mm. U avgustu 1951. godine ustupljena je Železničkom muzeju. Zbog svojih tehničkih karakteristika i istorijske uloge koju je imala, proglašena je za kulturno dobro.\nPOTPIS: Lokomotiva „Kostolac“ u Parizu\nFOTO Železnice Srbije.jpg\nMadona se zarazila korona virusom tokom boravka u Parizu


VULETIĆ: Gas iz američkih škriljaca bio bi duplo skuplji od ruskog - euroenergy.rs\nVULETIĆ: Gas iz američkih škriljaca bio bi duplo skuplji od ruskog\nNA KRAJU prvog dela konferencije je reč uzeo Vojislav Vuletić, predsednik skupštine Udruženja za gas Srbije koji je istakao da Evropi treba sve više gasa, a 2030. godine će joj biti potrebno oko 50 odsto više nego danas - 600 milijardi kubnih metara gasa godišnje.\nGovoreći o problemu blokova termoelektrana koji će biti ugašeni, Vuletić je izjavio da oni mogu biti zamenjeni tako što bi se za proizvodnju struje koristio prirodni gas. To je ekonomski neopravdano, ali tehnologijom gasnoparnog ciklusa sa kogeneracijom ima se visok stepen iskorišćenja primarne energije (prirodnog gasa) što će omogućiti rentabilnu proizvodnju struje.\nEU smatra da elektroenergetski i gasni sistemi u regionu treba da budu povezani, pri čemu sve zemlje uvoze gas, i to iz Rusije. Imali smo šansu da potrebne količine dobijemo preko Južnog toka, ali je projekat obustavljen i velika je šteta što je taj evropski, a ne samo ruski, projekat obustavljen. Nabuko projekat, odnosno smanjena verzija „Nabuko vest" ima mali problem: nema za njega ni gasa ni para da se gradi!\nAGRI (Azerbejdžan, Rumunija, Ggruzija) gasovod bi trebalo da koristi azerbejdžanski gas, ali smo već čuli da su to premale količine, deset milijardi kubnih metara godišnje.\nTAP takođe treba da koristi azerbejdžanski gas, kao i gasovod TANAP.\nGasovod od Nigerije, Alžira preko Sardinije do Italije, dobar je kao ideja, ali nema para za gradnju, jer je to podvodni gasovod. Nigerija je zatražila novac za studiju izvodljivosti od EU, što znači da je sve na početku i da bar još 15 godina nema ništa od tog gasovoda.\nJapan i Kina apsorbuju sav tečni gas koji se proizvede u Okeaniji.\nAko padne Asad u Siriji, onda je moguće da se katarski gas dovede do Evrope. Da li će i kada će to biti, to se ne zna.\nAmerički škriljci su skupi, neverovatno je komplikovana proizvodnja, ekološki je problematična, ekonomski neopravdana - duplo skuplji od ruskog gasa, komplikovana doprema do Evrope! Lepa priča za političare i amatere.


Aktiv žena penzionerki pomaže rad Narodne kuhinje “Imaret” Tuzla /FOTO/ | RTV SLON\nPočetna Vijesti Aktiv žena penzionerki pomaže rad Narodne kuhinje “Imaret” Tuzla /FOTO/\nObjavio: admin - 25/03/2016 16:08\nDom penzionera u Tuzli bio je domaćin Sajma slanih i slatkih tradicionalnih bosanskih jela kojeg je Aktiv žena penzionerki organizovao uz pomoć Grada Tuzla, s ciljem prikupljanja novčanih sredstava za Narodnu kuhinju “Imaret” u Tuzli.\n“Ovo je samo jedna u nizu akcija koje od februara Aktiv žena penzionerki sprovodi kako bi pomogao Narodnoj kuhinji “Imaret” u Tuzli. Ovdje sa nama, danas su gošće iz Bijeljnine, Brčkog, Gradačca i Kladnja. U planu nam je prvenstveno da se družimo, a svi oni koji su željeli probati ove slasne poslastice, to su mogli učiniti simboličnom kupovinom od 0,50 maraka po komadu, a sva prikupljena sredstva biće usmjerena na rad Narodne kuhinje u Tuzli,” kazala je Zlata Rekić, predsjednica Aktiva žena penzionerki Tuzla.\nOvom humanitarnom akcijom žene Aktiva penzionerki Tuzle, željele su otgrnuti iz zaborava stara bosanska jela i njihovom prodajom pomoći korisnicima Narodne kuhinje u Tuzli. Tehničku organizaciju ove manifestacije podržao je Dom penzionera, a novčano je pomogao Grad Tuzla.\n“U prvom planu bit ove manifestacije je druženje žena treće životne dobi. Dom penzionera kao domaćin ovog jedinstvenog Sajma tradicionalne bosanske kuhinje, dao je veliki doprinos u organizaciji, a sve sa ciljem druženja osoba treće životne dobi i njihovog zbližavanja,” kazao je Mirsad Bakalović, direktor JU Dom penzionera Tuzla.\nU Aktivu žena penzionerki Tuzle očekuju da će prikupiti značajna sredstva za rad Narodne kuhinje “Imaret” u Tuzli i da će na ovaj način pomoći da svi njeni korisnici dobiju po jedan topli obrok.\nIzmještanje Osnovne škole „Banovići Selo“ na novu lokaciju: Izgradnju će finansirati RMU "Banovići"


Leskovac pod snegom - očišćene ulice u centru grada - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Leskovac pod snegom – očišćene ulice u centru grada\nSrdjan Stamenkovic 16/12/2018\tDRUŠTVO, Leskovac Ostavi komentar\nSneg koji je u noći između subote i nedelje pao u Leskovcu doneo je velike probleme stanovništvu, pre svega na periferiji grada i u selima.\nU Leskovcu je pram merenjima Hodrometeorološlog zavoda do 6 časova palo 20 centimetara snega, koji je i kasnije nastavio da pada pa su procene da je visina snežnog pokrivača dostigla i 30 centimetara.\n„Patrola“ Dnevnika Juga danas je prošla centralnim i najfrekvetnijim gradskim ulicama koje se označavaju i kao ulice prvog prioriteta. U kakvom su stanju -bile danas popodne procenite sami.\nSutra donosimo do Vas slike iz drugih delova grada.\nTagovičišćenje Leskovac sneg ulice\nPrethodni ČITAOCI REPORTERI: Duplo crveno svetlo na semaforu u centru grada\nSledeći Peta uzastopna pobeda odbojkaša Dubočice


► Kitarović: Hrvatska i Srbija neće se nikada složiti oko prošlosti\nFoto: Beta/Hina/Tomislav Busljeta\n"Ne vidim da ćemo se ikada složiti oko prošlosti, ali moramo zajedno raditi u cilju bolje budućnosti za obe strane", rekla je predsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović za N1.\nPovodom govora predsednika Srbije Aleksandra Vučića koji je u subotu akciju "Oluja" poredio s progonom Ane Frank, Kitarović je rekla da ta njegova izjava "neće promeniti ni istoriju, ni sadašnjost".\nHrvatska predsednica, koja je i vrhnovni komandant Oružanih snaga, sinoć je penzionisanim general-pukovnicima Anti Gotovini i Mladenu Markaču uručila je odlikovanja za izraziti doprinos odbrani Hrvatske, a ocenila je da ih je trebalo i ranije odlikovati.\nUpitana da li će doći vreme da hrvatska i srpska strana zajedno u Kninu odaju počast svim žrtvama rata, ona je rekla da se mora raditi za bolju budućnost.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić u govoru u Bačkoj Palanci na centralnoj komemoraciji povodom godišnjice stradanja Srba u "Oluji" uporedio je tu akciju sa nacistima koji su 1944. iz skrovišta odveli u logor Anu Frank.\nPlenković: Hrvatska šalje Srbiji i srpskoj manjini poruke istine\n"Mi smo poslali brojne poruke u zadnje dve godine Srbiji u kojima želimo saradnju i mir, ali želimo i istinu. Za sve nas je nesumnjivo da je veliku agresiju izvršio Milošević i velikosrpski režim na hrvatskoj teritoriji", rekao je Plenković sinoć u Kninu gde se održava centralna proslava godišnjice "Oluje".\n"Želimo da se srpska manjina u Hrvatskoj dobro oseća i radimo na tome stalno, stoga šaljemo poruke istine, saradnje i mira", naveo je hrvatski premijer u razgovoru za HRT ispred kninske tvrđave, gde je priređen prijem za ratne komandante iz Domovinskog rata.\n"Došli smo u Knin odati počast. Oluja je najveća vojna pobeda u istoriji Hrvatske, u samo četiri dana oslobođeno je tri četvrtine okupiranog područja Republike Hrvatske", rekao je Plenković koji je posebno istakao ulogu generala Mladena Markača i Ante Gotovine koji su sinoć odlikovani najvišim hrvatskim odlikovanjima.\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović ocenila je danas da presuda bivšem predsedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću mora da posluži kao trajna opomena o pogubnosti velikosprske...


Izvor: OkRadio.rs, 26.Mar.2020, 14:34\nNacionalnoj službi za zapošljavanje (NSZ) od 23. marta do juče prijavilo se na evidenciju nezaposlenih 258 lica, naveli su u toj službi za Betu. „Svim licima koja se prijave na evidenciju nezaposlenih biće omogućeno da ostvare pravo u skladu sa Zakonom o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti“, naveli su danas u NSZ. Ta služba je posle uvođenja vanrednog stanja, kako se navodi, objavila na njenom portalu način elektronske komunikacije i od 23. marta do juče mejlom se svim filijalama prijavilo 258 lica za prvo prijavljivanje na evidenciju nezaposlenih. NSZ je navela da nema evidenciju koliko je ljudi ostalo bez posla...\nU Staroj Pazovi elektronski i do posla\nNacionalna služba za zapošljavanje zbog trenutne situacije u Srbiji uzrokovane širenjem virusa COVID-19 ima novi režim rada. Naime, sva nezaposlena lica sa teritorije Sremskog okruga koja treba da se prijave na evidenciju ili podnesu zahtev kako bi ostvarili pravo na novčanu naknadu na birou za...


Perendija: Sastanak sa prestavnicima vlade 29. marta | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Perendija: Sastanak sa prestavnicima vlade 29. marta\nSOKOLAC – Predsjednik Predsjedništva Boračke organizacije Republike Srpske Dražen Perendija rekao je da će na sastanku u četvrtak, 29. marta predstavnici Vlade Srpske predložiti rješenje za problem boračke kategorije, te da će borci, ukoliko ne budu zadovoljni tim rješenjem, organizovati centralno okupljanje. Perendija je na protestnom skupu na Sokocu, na kojem se okupilo više stotina demobilisanih boraca, naveo da je potrebno riješiti i probleme porodica umrlih boraca, kategorija ratnih vojnih invalida kojima su umanjena primanja, probleme boraca mlađih od 60 godina koji nemaju pravo na mjesečni borački dodatak.\nPredsjednik Odbora boračkih organizacija Sarajevsko-romanijske regije Željko Lalić rekao je da će zakoni o pravima boraca i PIO biti upućeni Ustavom sudu Republike Srpske na ocjenu ustavnosti, te da će biti zatražena i vanredna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske, na kojoj bi se raspravljalo o ovim zakonima.\nOn je napomenuo da se za učešće u ratu borcima moraju uplatiti porezi i doprinosi danom odlaska u penziju, a da osnovica za obračun invalidnina mora da bude prosječna plata iz prethodne godine.\n„Za boračku populaciju moraju se iznaći sredstva, a ne da se govori o raspoloživim sredstvima“, poručio je Lalić.\nLalić je na ovom skupu istakao da plate funkcionera ne smiju biti veće od 2.000 KM dok Republika Srpska ne izađe iz krize.\nPremijer Republike Srpske Aleksandar Džombić i predstavnici Boračke organizacije Republike Srpske /BORS/ su prije dva dana postigli dogovor kojim se Fond PIO Srpske i resorno ministarstvo zadužuju da izračunaju koliko je novca potrebno da se nadoknadi borački dodatak na mjesečnom nivou za 10.000 do 11.000 penzionera iz boračkih kategorija.\nPrethodni članakTeško povrijeđeno jedno lice\nNaredni članakPrikupljeno već 150 KM i nekoliko paketa pomoći


Da pokažemo da nam je mjesto na EP\nCRNOGORSKI ODBOJKAŠI SJUTRA PUTUJU U ČEŠKU\nNajbolji crnogorski odbojkaši sjutra putuju na svoje drugo uzastopno Evropsko prvenstvo. U petak prvi meč sa Bugarskom. Selektor Bašić poručuje: Grupa je preteška, ali to nije razlog da ne idemo sa ambicijama\nVeljko Bašić i Vojin Čaćić na pres-konferenciji, Foto: odbojka.me\n"Odlazimo na Evropsko prvenstvo sa istim ambicijama kao i prošli put. Neće biti lako, niti će biti lakše, jer nas sad, vjerovatno, svi čekaju".\nTo je poruka selektora odbojkaške reprezentacije Crne Gore Veljka Bašića uoči sjutrašnjeg puta za Ostravu (Češka), gdje će "crveni" drugi put učestvovati na Evropskom prvenstvu.\nPrije dvije godine, u Roterdamu, na debiju, Crna Gora je pobjedama nad Estonijom i Češkom, te porazima od Holandije, Poljske i Ukrajine ostavila dobar utisak, a plasman u nokaut fazu umalo je izmakao.\n"Imamo izuzetno komplikovanu grupu, možda najtežu na Evropskom prvenstvu, ali po meni to nije razlog da tamo ne idemo sa ambicijama, da, prije svega, pokažemo kako smo napredovali i šta smo uradili u proteklom periodu" istakao je Bašić.\nCrna Gora će igrati u grupi B sa Češkom, Bugarskom, Italijom, Slovenijom i Bjelorusijom. Prva utakmica je u četvrtak 3. septembra protiv Bugarske. U osminu finala će se plasirati četiri tima iz grupe.\nTridesetdrugo izdanje Evropskog prvenstva za odbojkaše, osim u Češkoj, održava se u Poljskoj, Estoniji i Finskoj.\n"Nakon izvanredno odrađenih kvalifikacija, naročito posljednjeg meča sa Grčkom i prvog mjesta u grupi, želimo da pokažemo da nam je još uvijek mjesto na EP. Treba da pokažemo borbenost, jer predstavljamo zemlju, a sa druge strane tehničko-taktičke kvalitete koji su puno bolji”, dodao je Bašić.\nCrna Gora će biti oslabljena, jer zbog povrede koju je dugo vukao i nedovoljne fizičke pripremljenosti Bašić na spisak od 14 igrača nije uvrstio Marka Bojića.\nCrna Gora bez jednog od najboljih na Evropskom prvenstvu: Bojić ne putuje u Poljsku\nNa Evropsko prvenstvo putuju tehničari Rajko Strugar i Danilo Dubak, primači servisa Vojin Ćaćić, Ivan Zvicer, Marko Vukašinović i Nemanja Peruničić, korektori Miloš Ćulafić, Aleksandar Minić i Milutin Pavićević, srednji blokeri Luka Babić, Ivan Ječmenica, Blažo Milić i Matija Ćinćur, kao i libero Nikola Lakčević.\nU Bašićevom stručnom štabu su i pomoćni trener Darko Prebiračević, specijalista za fizičku pripremu Vladimir Živanović, statističar Pavle Matić, fizioterapeuti Vladimir Dragojević i Drago Đurović, tim menadžer Nikola Kažić i PR Aleksandar Vučković.\nCrnogorski odbojkaši putuju za Ostravu sjutra u 13 sati preko Vašave i Krakova.\n"“Pripreme su završene, radili smo odlično. Bilo je problema sa povredama i virusom, ali sada je to iza nas. Vrijeme je za prave utakmice. Mislim da smo spremni, našli smo ritam koji smo tražili, vratili našu igru i u dobrom raspoloženju putujemo na Evropsko prvenstvo. Vjerujem da možemo da ponovimo rezultat od prošlog puta, ali ništa ne obećavamo osim toga da ćemo dati sve od sebe. Šansu tražimo protiv Češke i Bjelorusije, ali i u ostala tri meča probaćemo bar da ‘otkinemo’ koji set”, istakao je Vojin Ćaćić.\nOdbojkaška reprezentacija Crne GoreVeljko BašićVojin ĆaćićEvropsko prvenstvo za odbojkaše\n04.12. 18:50 h\t15886\n04.12. 13:39 h\t10000\n04.12. 16:15 h\t8687\n04.12. 20:33 h\t8355\n04.12. 21:05 h\t7644


SDSS Trpinja: Nedopustivo da VUPIK dobije dve hiljade hektara, a na štetu domaćih poljoprivrednika - SDSS - Samostalna Demokratska Srpska Stranka\nPosle sinoćnje sednice Opštinskog veća opštine Trpinja Opštinska organizacija SDSS-a Trpinja nezadovoljna usvajanjem Programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem javnosti se obratila saopštenjem.\nU tekstu kojeg potpisuje predsednik organizacije Svetislav Mikerević ocenjena je nedopustivom i veoma opasnom po opstanak domaćih poljoprivrednika i OPG-ova činjenica da je većina u Veću usvajanjem Programa, do sada predviđenih maksimalnih 20 hektara za dodelu, po prigovoru VUPIK-a, taj iznos povećala za sto puta!!!\n“Većina u veću koju čine deset većnika nezavisne liste Miroslava Palića, Miroslava Maširevića i SDP-a maksimalno je pogodovala VUPIK-u d.d i omogućila im čak sto puta veću površinu od prvobitno predložene, stoji u saopštenju!!!!\nŠestoro većnika Samostalne demokratske srpske stranke glasalo je protiv odluke o usvajanju Programa, te su po njenom skandaloznom izglasavanju napustili sednicu!\n“Kao građani opštine Trpinja, kao odgovorni domaćini i odgovorni politički predstavnici, niti želimo niti moralno možemo podržati ovakvu odluku kojom se u potpuno nepovoljan položaj stavljaju naše komšije, rođaci, prijatelji koji žive od poljoprivrede i izdržavaju svoje porodice. Oni koji su uložili u modernizaciju kupujući mehanizaciju i nastojeći zadržati mlade na zemlji, sada su u poziciji da neće imati gde ni šta raditi. Sa druge strane pogodovano je velikim privrednim subjektima, odnosno “velikim igračima” kojima se prethodna površina ponuđena na korištenje, po uloženom prigovoru, moguće čak stotinu puta uvećava”.\nOpštinska organizacija SDSS-a Trpinja i njeno članstvo ostaje i ustrajaće u realizaciji stava da zemlju pod jednakim uslovima na raspolaganje mora da dobiju domaći poljoprivredni proizvođači i za to ćemo se boriti svim legalnim i zakonskim sredstvima”, stoji na kraju saopštenja.


Gradonačelnik Bakić: Lokalna samouprava je dužna da podrži sve one koji su bili spremni na najveću žrtvu služeći Srbiji - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Gradonačelnik Bakić: Lokalna samouprava je dužna da podrži sve one koji su bili spremni na najveću žrtvu služeći Srbiji\nGoran 3 марта, 2021\tDruštvo Napiši komentar 50 Pregledi\nGradonačelnik Bakić je posetio dom Miroslava Vidača, u kojem živi sa suprugom Elvirom, i četvoro dece . Gradonečelnik je, tom prilikom, rekao da je subotička lokalna samouprava u obavezi da podrži i sistemski i pojedinačno sve one koji su bili spremni na najveću žrtvu služeći Srbiji.\nMiroslav Vidač je preživeo bitku, ali mu je od posledica ranjavanja život od tada znatno otežan, rekao je gradonačelnik, i dodao da će Grad Subotica u narednom periodu pomoći Vidaču da reši zdravstveni problem vezan za nogu u kojoj se i dan-danas nalaze geleri.\nUz izražavanje zahvalnosti gradonačelniku Bakiću na poseti i pomoći u vidu većeg broja paketa hrane, kućne hemije i sredstava za higijenu, Vidač je kazao da mu je drago što država u poslednjih nekoliko godina neguje sećanje na bitku na Кošarama i ceni žrtvu koju su borci podneli.\nVidač je rekao da će dugo pamtiti ovu posetu, kao i bitku na Кošarama i 6. jun 1999. godine kada je, kao vojnik na redovnom odsluženju vojnog roka, ranjen u predelu desne butine.\nPrethodna U akciji Crvenog krsta podeljeno 250 paketa pomoći\nSledeća Info blok 03.03.2021.


Ekonomska demokratija-rešenje za krizu - Zrenjaninski\nEkonomska demokratija-rešenje za krizu\nZRENJANIN – U organizaciji Zrenjaninskog socijalnog foruma, u gradu na Begeju je 11. i 12. aprila održana međunarodna konferencija pod nazivom “Ekonomska demokratija i radničko akcionarstvo”. Pedesetak učesnika iz Srbije, Nemačke, Španije, Hrvatske i Belgije raspravljalo je o iskustvima iz sveta i regiona, u vezi sa radničkim akcionarstvom, kooperativama i drugim oblicima organizacije preduzeća u kojima su radnici vlasnici i učestvuju u upravljanju.\nEkonomista iz Nemačke Hajnc Birbaum istakao je da je savremena kriza sistemska i da ne može biti rešena neoliberalnim merama štednje.\n– Neophodna je demokratska kontrola finansijskog sektora, nova industrijska politika usmerena na razvoj i zapošljavanje. Važnu ulogu u svemu tome imaju samoinicijativne ekonomske aktivnosti građana. Ekonomska demokratija znači da odluke donose proizvođači direktnim putem – smatra Birbaum\nNa konferenciji se naročito raspravljalo o pozitivnim iskustvima sa preduzećima čiji su vlasnici radnici. Gost iz Baskije Jon Sarasua govorio je o sistemu kooperativa u toj španskoj pokrajini. Ova najpoznatija kooperativna mreža, sa središtem u Mondragonu, osnovana je još 1957. godine a sada ima više od 100 samostalnih poreduzeća, čiji vlasnici su radnici, kojih ima oko 70.000 u Španiji i većem broju drugih država. Kooperative mondragonske mreže su tržišno efikasna i tehnološki dinamična preduzeća koja deluju u industriji, različitim uslužnim delatnostima, istraživanju i slično, a imaju i svoje obrazovne i zdravstvene institucije. Način odlučivanja je demokratski.\n– Poslovna politika u Mondragonu zasniva se na permanentnom obrazovanju, inovacijama, efikikasnosti i suverenosti radne snage. U Mondragonu se insistira na solidarnosti i saradnji, i radi se o samoodrživoj strukturi koja bi trebalo da odgovori na sve potrebe – socijalne, privredne, obrazovne kulturne, zdravstvene… – objasnio je Sarasua i napomenuo da je Univerzitet u Mondragonu osnovan kao zadruga, da njime upravljaju nastavnici i studenti, a da deo upravljačkih ovlašćenja imaju i industrijske kooperative i lokalne institucije.\nSarasua je istakao da čitav mondragonski sistem kooperativa ima specifičnosti koje su karakteristične za baskijski kulturni kontekst i da postoji velika društvena posvećensot regionalnoj zajednici kao celini.\nDragutin Jeres iz Zagreba naveo je primer fabrike alatnih mašina ITAS, koje je bilo u stečaju, a onda su je preuzeli radnici i sada uspešno posluje, i čak 95 odsto svojih proizvoda plasira na tržište Evropske unije. S druge strane, pravnik iz Vršca Doral Mohora analizirao je pravni sistem Srbije i ukazao je na to kako radničko akcionarstvo i zadrugarstvo nisu kod nas pravno uređene oblasti, što predstavlja veliku prepreku u afirmacije ovakvih formi vlasništva. Diana Dovgan iz Brisela u svom izlaganju je pokazala koliko je kooperativni pokret razvijen u državama koje su članice EU.\nUčesnici konferencije zaključili su da ni evropska, ni ekonomska kriza u zemljama našeg regiona, ne mogu biti rešene primenom neoliberalnog modela. Potrebna je nova, demokratska ekonomska politika, koja počiva na inicijativama odozdo, na kreativnosti, solidarnosti i samorganizaciji domaćeg stanovništva, na radničkom akcionarstvu i kooperativama – zadrugama. Da bi ovakava zamisao bila ostvariva, zaključili su učesnici, neophodna je temeljna promena državnih politika.\nTagovi"Ekonomska demokratija i radničko akcionarstvo" Begej EU Evropa Portal "Zrenjaninski" Srbija Vršac Zrenjanin\nPonuđeno 209 radnih mesta\nTraži se 118 radnika


bilstein Group - Auto-delovi - najveći izbor, povoljne cene, besplatna dostava - ProdajaDelova.rs\nbilstein group proizvođačka garancija\nGarantovan kvalitet - vaša dodatna vrednost\nbilstein group je porodična kompanija sa sedištem u Enepetalu u Nemačkoj. Međunarodno poznati brendovi febi, SWAG i Blue Print sa preko 60,000 delova za putnička i komercijalna vozila su proistekli iz ove kompanije. Sa 21 regionalnim centrom širom sveta i kancelarijama u više od 70 zemalja, bilstein group je jedan od lidera na tržištu rezervnih delova. To je rezultat proizvođačke kompetencije, jer bilstein group nije samo dobavljač; ova kompanija poseduje svoj moderni proizvodni pogon u Nemačkoj za testiranje i proizvodnju rezervnih delova.\nbilstein ekskluzivno nudi svojim korisnicima rezervne delove na nivou kvaliteta originalnih delova. Kao stručnjaci sa proizvođačkom kompetencijom, mi nudimo proizvode sa visokim nivoom bezbednosti i izdržljivosti. Oslanjamo se na više od 175 godina iskustva u radu sa metalom koje svakodnevno koristimo u svojoj proizvodnji.\nStremimo da pokažemo posvećenost kvalitetu našim bilstein korisnicima širom sveta:\nNa osnovu naše dugogodišnje tradicije, proverenog kvaliteta, iskustva u eksploataciji i veka trajanja rezervnih delova iz našeg proizvodno-prodajnog portfolia, od ove godine, na naš čitav asortiman rezervnih delova dajemo standardnu garanciju na period od 3 godine! Time potvrđujemo visoke standarde kvaliteta naših proizvoda i smatramo da to, s obzirom na duži garantni rok proizvoda, predstavlja ozbiljnu dodatnu vrednost za sve korisnike našeg proizvodnog asortimana uključujući veleprodaje, auto servise i vozače automobila i komercijalnih vozila.\nOslonite se na naš proveren kvalitet bilstein proizvoda - koji je jednak kvalitetu originalnih delova - i uživajte u dodatnoj garanciji.\nSvi detalji vezani za febi proizvođačku garanciju mogu se naći ovde: USLOVI GARANCIJE


Izvod iz Plana rada Vlade za 2019. godinu - propisi i javne politike od značaja za civilno društvo - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Izvod iz Plana rada Vlade za 2019. godinu – propisi i javne politike od značaja za civilno društvo\nBeograd, 11. mart 2019. – Kancelarija za saradnju sa civilnim društvom izradila je Izvod iz Plana rada Vlade za 2019. godinu kao nastavak dobre prakse otpočete prethodne godine.\nIz Kancelarije navode da je Izvod pripremljen sa idejom da se na ovaj način organizacije civilnog društva blagovremeno informišu o propisima i dokumentima javnih politika koje Vlada Republike Srbija planira da usvoji tokom 2019. godine.\nShodno tome, od organizacija civilnog društva se očekuje da se angažuju u praćenju i uključivanju u pripremu propisa i dokumenata kroz učešće u radnim grupama, javnim konsultacijama i javnim raspravama, upućivanjem inicijativa nadležnom predlagaču ili na drugi primeren način, kao i u praćenju njihovog donošenja i kasnije primene.\nKancelarija skreće pažnju da se u Izvodu nalaze oni propisi i strateška dokumenta koji su od značaja za šire civilno društvo, tako da postoji mogućnost da Izvod ne sadrži pojedine propise značajne za neku od oblasti u kojima deluju organizacije civilnog društva.\nU tom smislu, Izvod je orijentacionog karaktera, dok je za sveobuhvatan pregled propisa relevantan jedino Plan rada Vlade za 2019. godinu koji je dostupan na sajtu Generalnog sekretarijata Vlade, saopšteno je iz Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom.\nTagsKancelarija za saradnju sa civilnim društvomOCDVlada Republike Srbije\nPredhodno U Rusiji protesti protiv strožeg ograničavanja interneta\nSledeće Zakazano izricanje presude za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije\nTop Tags Srbija i Evropska unija konkurs Evropska komisija OCD Društvo Vlada Republike Srbije Politika mladi lokalna samouprava vladavina prava Civilno društvo mediji Evropska unija evropske integracije Pravosuđe


Predsednik Saveza organizacije rezervnih vojnih starešina Srbije Milojko Nikolić istakao je da Savez okuplja 88 organizacija u kojima je više od 17.000 članova i da te organizacije pokrivaju čitavu teritoriju Srbije. Rezervne vojne starešine su ljudi kojima je potrebna čvrsta veza sa Ministarstvom odbrane i Vojskom Srbije. „Svi moramo biti svesni odgovornosti i vremena u kojem živimo. Rezervne vojne starešine u svojim organizacijama moraju naći dodatni motiv koji će ih mobilisati na aktivnost u doprinosu, razvoju i jačanju naše države. Pozivam ukupni sastav na hrabrost, istrajnost i ljubav prema jedinoj nam otadžbini koju po svaku cenu moramo sačuvati i što jaču predati budućim generacijama”, poručio je Nikolić.\nU znak zahvalnosti što je doprineo da organizacija rezervnih oficira i podoficira ponovo dobije status organizacije od posebnog značaja za odbranu zemlje, ministru odbrane Aleksandru Vulinu, predsednik Saveza Milojko Nikolić dodelio je figuru cara Lazara i počasnu člansku kartu.\nZa zasluge u razvoju i afirmaciji organizacije, kao i visok stepen saradnje koji je Savez ostvario sa ustanovama Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, predsednik Saveza dodelio je sablje vojvode Stepe Stepanovića prvog i drugog reda i komplete knjiga iz edicije „Srpske vojvode u Velikom ratu”.\nPovodom veka od osnivanja, Savezu rezervnih vojnih starešina Srbije dodeljena je Plaketa Ministarstva odbrane, koju je predsedniku Nikoliću uručio ministar Vulin.\n← Otvaranje Regionalnog inovacionog startap centra


Hag traži “crvenu” Interpolovu poternicu za troje radikala | Insajder\nHag traži “crvenu” Interpolovu poternicu za troje radikala\nHaški tribunal tražiće od Interpola da raspiše "crvene" poternice za troje članova Srpske radikalne stranke koje je optužio za nepoštovanje suda, a koje vlasti Srbije nisu uhapsile uprkos nalogu Tribunala, saopštio je večeras taj sud.\nFoto: Srđan Ilić / Members of the Serbian Radical Party on wanted list\nTribunal je Petra Jojića, Vjericu Radetu i Jova Ostojića optužio da su uticali na svedoke u procesu protiv njihovog partijskog vođe Vojislava Šešelja tako što su ih pretnjama, ucenama i mitom nagovarali da promene iskaze ili da ne svedoče.\nOcenjujući da je zvanični Beograd nekoliko puta odbio da postupi po nalogu suda, uhapsi i u Hag izruči troje radikala, Tribunal je 5. oktobra izdao međunarodni nalog za hapšenje Jojića, Radete i Ostojića.\nU večeras objavljenoj odluci raspravno veće predsedavajućeg sudije Alfonsa Orija naložilo je sudskom Sekretarijatu da se obrati Interpolu i traži objavljivanje "crvene" poternice za troje radikala.\n"Pomoć Interpola može doprineti da tok pravde više ne bude ometan", naznačio je u nalogu sudija Ori.\nTribunal je jesenas međunarodnim nalogom za hapšenje naložio ovlašćenim službama i zvaničnicima "svih država članica UN da smesta deluju... u cilju hapšenja, pritvaranja i prebacivanja u Tribunal" troje optuženih.\nViši sud u Beogradu odlučio je prošle godine da nema zakonskih osnova za hapšenje i izručenje troje radikala zato što nacionalni Zakon o saradnji s Haškim tribunalom predviđa obavezu izručenja samo optuženih za ratne zločine, a ne i za nepoštovanje suda.\nSličnu argumentaciju prethodno je upotrebila Francuska, koja je odbila da izruči Tribunalu svoju državljanku Florans Artman, koja je bila osuđena na sedam dana zatvora zbog objavljivanja poverljivih odluka suda iz procesa Slobodanu Miloševiću.\nArtmanova je na kraju uhapšena u Hagu na dan izricanja presude Radovanu Karadžiću i izdržala dve trećine kazne u zatvoru, posle čega je oslobođena.\nPodnoseći redovne izveštaje Savetu bezbednosti, u junu i decembru prošle godine, predsednik Tribunala Karmel Ađijus i glavni tužilac Serž Bramerc ocenili su da Srbija odbija da sarađuje i izruči troje radikala.\nOni su odbacili argumentaciju beogradskog suda, podsećajući da su isti sudija i sud, prethodnih godina, u sličnim slučajevima donosili odluke o izručenju optuženih za nepoštovanje suda, poput, na primer, još jednog člana SRS-a Ljubiše Petkovića, koji je potom u Hagu osuđen na tri meseca zatvora.


Društveni život uprkos depresiji – nije lako ali se vredi pomučiti. Evo načina. - Geten\nPovlačenje iz socijalnih odnosa kod depresivnih osoba ima različite uzroke. Pad energije i nedostatak volje mogu biti toliko intenzivni da neke uobičajene svakodnevne aktivnosti, kao što je nameštanje kreveta, predstavljaju prevelik napor. Napor iziskuje i održavanje odnosa sa drugim ljudima, tako da depresivna osoba često odlaže da odgovori na poruke ili pozive, otkazuje dogovorene planove i izbegava susrete. Ako ipak učini taj napor i do susreta dođe, depresivno raspoloženje i crne misli otežavaju ili sasvim onemogućavaju autentičnu razmenu, tako da se umesto lekovite bliskosti i razumevanja javlja osećanje neshvaćenosti, otuđenosti i usamljenosti, ali ovoga puta ne u samoći svoje sobe, već među ljudima.\nJedna od osnovnih ljudskih potreba tokom čitavog života je kontakt sa drugim ljudima. Bebi su roditelji potrebni ne samo da zadovolje njene fizičke potrebe, već i emotivne: roditelj je taj koji prepoznaje i odgovara na bebin osmeh, umiruje je kad je uznemirena, uči da prepoznaje, imenuje i podnosi različite emocije i da sebe i druge posmatra kao bića koja misle i osećaju.\nPotreba za ljubavlju, bliskošću i razumevanjem može se ispuniti samo u odnosu s drugim ljudima, a kvalitetni odnosi u najranijem uzrastu predstavljaju vakcinu koja gradi zdravu bazu pri potonjim susretima s različitim nedaćama, a u mladom i odraslom dobu sigurnosnu mrežu koja pomaže u prevladavanju kriznih perioda.\nUsamljenost povećava verovatnoću nastanka mentalnih i fizičkih teškoća\nJednu od najvećih teškoća starijeg životnog doba predstavlja osiromašenje društvenih kontakata, tako da su programi psiho-socijalne podrške za starije osobe usmereni upravo na prevladavanje usamljenosti. Usamljenost povećava verovatnoću nastanka različitih mentalnih, ali i fizičkih teškoća, čime negativno utiče na kvalitet života, a neka istraživanja pokazuju da usamljene osobe žive kraće u odnosu na osobe koje imaju ispunjujuće odnose s drugima.\nIako su kvalitetni socijalni odnosi važan činilac mentalnog zdravlja, depresivna osoba je, zbog same prirode tegoba, u riziku da upadne u začarani krug, gde depresija dovodi do povlačenja iz društvenih odnosa, čime se depresija dodatno produbljuje, a održavanje bliskih odnosa postoje još teže. Zato je neophodno da osoba koja je depresivna načini aktivan napor, suprotan svojoj potrebi za povlačenjem, kako bi održala društveni život. Šta to u praksi znači?\nPrvi korak predstavlja razumevanje povezanosti između depresije i socijalne izolacije. Pored subjektivnog doživljaja usamljenosti, osiromašenje socijalnih odnosa je uobičajeni pratilac, ali i činilac depresije. Mada izbegavanje napora kontakta s drugim osobama može doneti kratkotrajno olakšanje, ovakav obrazac reagovanja zapravo produbljuje depresiju – olakšanje koje nastupa nakon izbegavanja da se stupi u socijalne odnose deluje kao nagrada koja učvršćuje izbegavajuće ponašanje, tako da je svaki naredni put sve teže odgovoriti na poruku ili ostvariti susret u realnosti. Zato je važno da se, kao protivteža ovoj tendenciji, uspostavi sistem nagrađivanja poželjnog ponašanja.\nU stanjima izraženije depresije druženje zahteva značajan napor, tako da je važno da osoba svaku aktivnost koja doprinosi održavanju socijalnih odnosa posmatra kao uspeh i da ga sama imenuje na taj način. Nagradu može da predstavlja vezivanje društvenih aktivnosti za druge aktivnosti koje voli da radi – npr. vožnja bicikla u paru, odlazak u bioskop itd. Pri osmišljavanju društvenih aktivnosti bitno je da se postave ciljevi koji su realistični, odnosno da se pronađe mera tako da druženje ne bude preplavljujuće i ne dovede do dodatnog iscrpljivanja koje bi moglo da produbi depresiju.\nDruženje je važno, ali i kvalitet odnosa sa drugima\nDrugo važno pitanje je kvalitet socijalnih odnosa. Naime, depresija ne samo da umanjuje volju za aktivnostima koje doprinose održavanju društvenog života, već utiče i na njihov kvalitet – depresivna osoba se često u društvu povlači i ćuti o tome kako se oseća, ili počinje da igra ulogu vesele osobe kako bi izbegla nerazumevanje ili osudu okruženja.\nPovlačenju doprinosi i to što bliski prijatelji često ne umeju da na odgovarajući način podrže depresivnu osobu, već svojim reakcijama umanjuju značaj njenog iskustva (npr. česte su izjave kao što su „Nije to toliko strašno“, „Samo treba da pozitivno razmišljaš“ itd.).\nRešenje je u iskrenoj i otvorenoj komunikaciji o tome kako se osoba oseća, šta joj je potrebno, i u sagledavanju reakcija i postupaka bliskih ljudi koje joj odmažu i doprinose tome da se još više udalji. Posebno je važno da se razgovara i o osećanju krivice i doživljaju sopstvene neadekvatnosti u odnosu s bliskim osobama, pošto ovi pratioci depresije dodatno doprinose povlačenju iz društvenih odnosa.\nPrethodna godina je zbog preporuke o fizičkom distanciranju osiromašila naš uobičajeni društveni život, a time i mnogima otežala borbu protiv depresije i doživljaja izolovanosti. Prvu pomoć mogu da pruže savremena sredstva komunikacije.\nPored toga što nam omogućavaju da budemo u kontaktu i kad nismo fizički blizu, ove tehnologije za osobe koje se bore s depresijom predstavljaju važan međukorak u obnavljaju i održavanju socijalnih kontakata time što pružaju izbor da se u odnos uključuju u trenutku i meri koji odgovaraju njihovim potrebama i mogućnostima. Međutim, važno je da ove oblike povezivanja posmatramo pre svega kao dopunu, a ne kao potpunu zamenu za odnose u kojima sa dragim ljudima ne delimo samo psihičku bliskost već i (bezbednu) fizičku blizinu.\nAutorka: Jelena Vidić, psihološkinja i psihoterapeutkinja, Centar za shema terapiju Beograd


U vazduhu je najsigurnije | Ekspres.net\nUverenje da putnicima u avio-saobraćaju preti najveća opasnost po ličnu bezbednost, pojedini stručnjaci za ovu oblast nazivaju „dobro upakovanom političkom zabludom“. Prema evidenciji koja je decenijama prikupljana i analizirana, najviše otmica aviona dešavalo se sedamdesetih godina prošlog veka, kada je u Evropi i Americi otet čak 31 avion, pri čemu je život izgubilo 29 osoba.\nTokom naredne decenije oteto je 13 aviona, a poginula je 61 osoba. Devedesetih godina oteto je samo šest aviona i to je prošlo bez žrtava, a od tada još šest, uključujući i četiri oteta aviona tokom terorističkog napada na Ameriku 11. septembra 2001. godine.\nKanadski vazduhoplovni konsultant Džo Sulmona slaže se da je nakon sedamdesetih godina znatno smanjen broj otetih aviona, upravo zahvaljujući boljim sigurnosnim merama preduzetim u vazduhoplovstvu, a pomoću novih strategija sužene su opasnosti od otmica aviona:\n“Vazduhoplovne industrije ranije su bile uverene da više neće biti otmica u Evropi i na Srednjem istoku. Što se tiče samoubilačkih atentata, sve do 11. septembra 2001. godine smatralo se da naoružane grupe otmicama pokušavaju da skrenu pažnju javnosti na svoje političke ciljeve i da to nisu bile ’prave’ otmice. To, donekle, može da objasni zbog čega su pre 11. septembra pravila službe nalagala da se ide na dobijanje vremena i da se pregovara sa otmičarima. Sve do napada na Kule bliznakinje u Njujorku i na Pentagon vazduhoplovne vlasti su se ponašale u skladu s tim pravilima“.\nMeđunarodna organizacija za civilno vazduhoplovstvo je posle terorističkih napada u Americi preduzela brojne zahtevne mere, pa se smatra da se napad poput ovog od 11. septembra više ne može ponoviti. Danas je, slažu se stručnjaci za bezbednost, mnogo lakše napasti gradske saobraćajne sisteme nego aerodrome i vazduhoplovne kompanije, što, nažalost, pokazuju atentati u Madridu i Londonu. Sa psihološke tačke, dejstvo takvih napada bi moglo da bude još veće, budući da prosečni stanovnik Evrope, Amerike ili Azije ne leti svakog dana, već se uglavnom kreće po gradu. Pa ipak, naglašavaju stručnjaci za bezbednost, politička propaganda je naročito usredsređena na bezbednost aerodroma. Svesni tih činjenica, stručnjaci u SAD, Kanadi i u evropskim zemljama odavno su počeli da preduzimaju zaštitne mere protiv terorističkih napada na železnice, putnike i robu.\nMogućnost da Amerikanci i Evropljani postanu žrtve međunarodnih terorističkih napada bile su veće u prošlosti. Američki zvaničnici u ovoj oblasti ovu vrstu terorizma definišu kao „unapred planirano nasilje sa političkim motivima, a međunarodni napad mogu da počine i građani sa više državljanstava.“\nKada je u avgustu 2004. godine grupa ruskih državljana izvršila bombaški napad na avion u kojem je bilo 46 Rusa, to se smatralo unutrašnjim atentatom. Gotovo istovremeno izvršen je atentat na drugi avion u kojem su takođe bili Rusi, ali i jedan izraelski državljanin, pa jer zbog toga automatski označen kao međunarodni napad. Pritom, samo „važni“ atentati ulaze u statistiku, a „važni“ su oni sa ljudskim žrtvama ili velikom materijalnom štetom.\nZvanični statistički podaci svedoče da je 70-ih godina bilo 920 međunarodnih terorističkih napada, 80-ih godina se broj popeo na 1.219, da bi tokom sledeće decenije pao na 626. Izuzimajući 11. septembar koji su stručnjaci proglasili izuzetnim događajem budući da je tada poginulo više od 3.000 ljudi, broj terorističkih napada je posle 2000. godine smanjen.\nMeđutim, statistike o međunarodnom terorizmu ne uzimaju u obzir unutrašnje atentate, to jest one u kojima meta napada nisu strani državljani. Analiza evropskih statistika potvrđuje da je rizik da poginete u unutrašnjem terorističkom napadu u Evropi bio mnogo veći sedamdesetih godina nego danas. Kada se uporedi statistika, jasno je da su širom Evrope lokalne levičarske i desničarske grupe počinile najviše ubistava, kao i da je unutrašnji i međunarodni terorizam vrhunac dostigao 80- ih godina prošlog veka i da je od tada u opadanju.\nMnogi bi iz toga zaključili da smo danas bezbedniji zato što je sveukupni bezbednosni sistem posle 11. septembra bolji, ali je to još jedna zabluda na koju nas navodi savremena politika.\nUjedno, ubeđenje da se terorizam može sprečiti ograničavanjem tečnosti koja se može poneti u ručnom prtljagu prilikom ulaska u avion na jedan decilitar, skidanje cipela pre ulaska u avion i kontrola otisaka prstiju i beonjače, predstavljaju zablude, a putnici ujedno takve mere teško prihvataju. Da je takav pristup pogrešan, odnosno nedovoljan, dokazale su izraelske institucije bezbednosti, utvrdivši da je jedini delotvoran način zaštite taj da se putnicima postavi nekoliko veoma preciznih pitanja!\nPilot koji dugo leti na međunarodnim relacijama objašnjava da postoji veća verovatnoća da će avion udariti u auto-bombu na aerodromskom terminalu u kratkoj pauzi između sletanja i poletanja, nego da će eksplodirati u vazduhu. Za takvu tvrdnju je dovoljan primer mladog britanskog muslimana, godinu dana pripremanog za samoubilački napad, koji je seo za volan automobila i uleteo u aerodromski terminal, što se dogodilo u Glazgovu 2007. godine. Koliko god ova opasnost bila realna, samo malobrojni aerodromi u svetu imaju uređaje za kontrolu automobila, jer su takve mere veoma skupe. Takav pokušaj povećane sigurnosti na aerodromu u Los Anđelesu koštao je devet milijardi dolara više od predviđenog.\nPritom, svakako nije nikakva mudrost napraviti bombu i staviti je u automobil, a sastojci su svima dostupni. Ukoliko je neko za to zainteresovan, dovoljno je da poseti Gugl pretraživač, na engleskom ukuca pitanje „kako napraviti bombu“ i dobiće 39.200.000 ponuđenih „recepata“. Pojedine od tih bombi mogu se napraviti od sastojaka koji se mogu kupiti u svakom tržnom centru.\nOsim toga, upozoravaju stručnjaci, vazduh na terminalu je nabijen isparenjima goriva. Eventualna detonacija bi zbog tih isparenja bila kobna i mogla bi da uništi ceo terminal i usmrti hiljade ljudi.\nMada političari pokušavaju da nas ubede u neophodnost svih mera bezbednosti na aerodromima, lov na teroriste po terminalima do sada nije bio previše uspešan. Bivši američki ministar pravde Džon Eškroft je 2003. godine izjavio da je pravosudna komisija Senata posle 11. septembra 2001. godine proterala iz zemlje 478 pojedinaca, od kojih je najveći broj uhapšen na aerodromima.\nOn, međutim, nije saopštio da to nisu bili teroristi, već osobe sa regularnom američkom vizom. To što su proterani u svoje matične države samo dokazuje da nisu bili teroristi. Dogodilo se da su i neki aerodromski službenici pogrešno proglašeni teroristima. Tako je u Severnoj Karolini uhapšeno 66 navodnih terorista, a onda se ispostavilo da su to bili ilegalni imigranti koji su radili na međunarodnom aerodromu.\nProglašeni su krivim zbog posedovanja lažnih viza, dozvola i brojeva za socijalnu zaštitu. Neki su zbog toga proveli mesec dana u zatvoru, platili malu novčanu kaznu, a potom predati nadležnim imigracionim organima.\nODVELI GA U NJIVU I VEZALI LISICAMA: Otmičari tražili 2 miliona evra za Jeleninog deda Milosava? NEREŠENI ZLOČINI (III deo): Smrt čuvara tajni kiparskih para ČEKA SE ODGOVOR DRŽAVE: Francuzi, otmičari male Maše žele u francuski zatvor Fotografija rešila otmicu


Kroz akciju “Banjaluka ljudskog lica” stiže pomoći gdje je najpotrebnije – Novosti Plus\n9 Oktobra, 2019 Dragana Morača\t0 Comments\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić rekao je da je cilj akcije “Banjaluka ljudskog lica” obuhvatiti sve ranjive kategorije, pružiti im društvenu brigu i uključiti ih u društvene tokove kako se ne bi osjećali usamljeno i isključeno.\nRadojičić je novinarima u Banjaluci, prije prezentacije više projekata koji će biti realizovani u okviru ove akcije, rekao da su njeni prioriteti briga za djecu i mlade kroz edukativne programe, programe iz oblasti nenasilnog ponašanja, polnog i reproduktivnog zdravlja, zatim lica treće životne dobi sa različitim društvenim angažmanima i socijalizacijom, te lica sa invalidnošću i posebnim potrebama.\n“Važno je da u ovim projektima imamo partnerstvo sa nevladinim sektorom”, poručio je Radojičić i dodao da Gradska uprava ovom akcijom želi da različitim projektima obuhvati što više građana.\nIzvršni direktor instituta “Perpetuum mobile” iz Banjaluke Ilija Trninić rekao u okviru ove akcije sprovode projekat u saradnji sa svih 16 srednjih škola u Banjaluci u okviru kojeg organizuju različite programe za mlade, uz nadzor njihovih profesora, radi sprečavanja sve aktuelnijeg vršnjačkog nasilja i promocije zdravog životnog stila.\n“Drugim projektom pokušavamo da razvijamo kulturu dijaloga među mladima – da kritički argumentuju i krenu u vid zdrave komunikacije”, dodao je Trninić.\nVoditelj dnevnog centra za mlade u Udruženju za mentalno nedovoljno razvijena lica Gordana Ilić rekla je da u okviru akcije “Banjaluka ljudskog lica” imaju projekat “Socijalno preduzetništvo, prepreke i perspektiva”.\nIlićeva je navela da je cilj projekta procijeniti koliko su korisnici Udruženja vidljivi u društvu, njihov potencijal, te uvidjeti šta nevladine organizacije mogu da urade u lokalnoj zajednici da bi zaživjelo socijalno preduzetništvo.\n“Mi sa našim korisnicima radimo ekološki proizvod, igračke, didaktički materijal konkurentan na tržištu i mislim da je vrijedan pažnje”, dodala je Ilićeva.\nPrema njenim riječima imaju i projekat koji se odnosi na polnu edukaciju, prevenciju i podršku.\nIzvršni direktor organizacije “Zdravo da ste” Aleksandra Štrbac rekla je da u okviru akcije imaju projekat “Prijatelji djece”, koji se sprovodi u pet mjesnih zajednica.\n← RADOJIČIĆ: PODRŠKA PROJEKTU UDAS-a\nOBILJEŽENO 127 GODINA OD ROĐENJA IVE ANDRIĆA →\nPetrović: Uspješna stabilizacija i reorganizacija elektroenergetskog sistema\n31 Decembra, 2020 31 Decembra, 2020 Dragana Morača\t0\nPetrović: Procenat od plate u ERS za Fond solidarnosti je dobrovoljan\nOD SLJEDEĆE GODINE ELEKTRONSKE ZDRAVSTVENE KNJIŽICE