Rušićemo za primer :: EMG :: Ekonomist magazin\nMnoge opštine nisu prepoznale uklanjanje nelegalnih objekata kao važan zadatak, ali će Ministarstvo insistirati na tome da to bude jedan od obaveznih poslova opština pošto mislimo da je to odličan vid prevencije da se u Srbiji više nikad ne desi masovna nelegalna gradnja. Mnogi se potencijalno suočavaju sa ličnim problemima ukoliko zalaze u oblast uvođenja reda u građevinu i urbanizam, ali jednom moramo da kažemo da je dosta i da počnemo sa novom praksom\n„U saradnji sa Ministarstvom pravosuđa inicirali smo da se u sudovima koji overavaju kupoprodaju stanova u izgradnji oformi baza podataka tako da višestruka prodaja ne bi bila moguća. Založili smo se za to da se u krivičnom zakonodavstvu delo prevare nesavesnih investitora sankcioniše drakonski pošto su mnoge porodice ostale bez životne ušteđevine i budućnosti“, kaže u intervjuu za Ekonom:east magazin Oliver Dulić, ministar prostornog planiranja i zaštite životne sredine.\nOnim građanima koji još imaju neki novac u slamarici ili su namerili da se zajme radi kupovine stana, Dulić savetuje da stanove u „sivoj fazi“ pazare samo u projektima koji su pod striktnom kontrolom poslovnih banaka, odnosno one koje subvencioniše država u projektnoj izgradnji. Ministar ne veruje da će ta akcija Vlade zamrznuti cene stambenih nekretnina na postojećem nivou, pošto su u mnogim gradovima cene kvadrata već niže od onih propisanih Uredbom o jeftinoj stanogradnji.


Retrospektiva Želimira Žilnika u pariskom Centru Pompidu - LookerWeekly.com magazin\nReprezentativni izbor od 11 dugometražnih i 12 kratkometražnih filmova Želimira Žilnika snimljenih od 1967. (Žurnal o omladini na selu, zimi) do 2018. (Das schoenste Land der Welt – Najlepša zemlja na svetu) upotpunjuje pet srpskih filmova jugoslovenskog Novog talasa Čovek nije ‘tica, Dušana Makavejeva, Vrane, Ljubiše Kozomare i Gordana Mihića,Nemirni, Kokana Rakonjca, Skupljači perja, Aleksandra Petrovića i Kad budem mrtav i beo, Živojina Pavlovića.\nRad Želimira Žilnika elementarno je gradivo jugoslovenskog crnog talasa, ogledalo i platforma koju je autor negovao i unapredjivao predstavljajući na ekranu “nešto što oličava život koji zamenjuje stvarnost, istovremeno je odražavajući sa svim njenim manama, dodajući joj nešto što bi naše potrebe i nagoni želeli da ta stvarnost ima, kako bi ispunila i doprinela da u njoj uživamo punim plućima”.\nRetrospektiva Želimira Žilnika nastavlja seriju predstavljanja značajnih filmskih autora kojima je Centar Pompidu poslednjih godina posvetio pažnju – Naomi Kavase, Amir Naderi, Anjes Varda, Barbet Šreder, Valerijan Borovčik, Džafar Panahi, Žoao Pedro Rodrigeš, Harun Faroki/Kristijan Pecold,Šarunas Bartas… Posle aprilske retrospektive Želimira Žilnika Centar Pompidu će do kraja 2019. predstaviti opus Tereze Viljaverde, Sebastijena Lifšica i Ričarda Linklejtera.\nRetrospektiva se 12. aprila otvara projekcijom filma Rani radovi– Žilnikovog debitantskog igranog filma ovenčanog nagradom Zlatni medved (Berlin, 1969). Iste večeri, uz prisustvo autora i producentkinje Sarite Matijević (sa kojom Žilnik sarađuje poslednje dve decenije) biće održana premijera dokumentarnog eseja Gde si sada, Želimire Žilnik?– upravo završenog video rada nastalog u koprodukciji Centra Pompidu i Playground produkcije.\nOd autorke Elene Ferante čija „Napuljska tetralogija“ je u Srbiji (i širom sveta) postigla nezapamćen uspeh i popularnost, stiže roman kome predviđamo sličnu sudbinu. Dani napuštenostije knjiga koja beskompromisno...


fondovi EU : Južne vesti\n“Niške opštine neodgovorne prema EU projektima”\n10:16, 24. 1. 2018.\nIako mogu da dobiju ozbiljne pare koje bi uložili u neke infrastrukturne projekte važne za građane, kako kaže dugogodišnji saradnik na Evropskim projektima Dragan Petković, nedavne izjave predsednika niških opština da nemaju dovoljno para da uopšte konkurišu na njima, pokuzuju da su neodgovorni i da nisu na vreme isplanirali da iskoriste mogućnost koju ovi fondovi nude.\nSimfonijski odustao od para EU za kupovinu instrumenata\n14:21, 17. 1. 2018.\nPare za harfu, tubu i dva timpana, kao i koncerte u Bugarskoj, Simfonijski orkestar dobio je od Evrospke unije, iz prekograničnog projekta sa Filharmonijom iz Vidina. Međutim, niški simfoničari ipak neće muzicirati na novim instrumentima, niti će svirati u Bugarskoj, jer je ustanova odustala od projekta, za koji iz Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj kažu da je bio loš.\nInformativni dan o novim projektima programa "Erazmus plus"\n16:19, 14. 11. 2017.\nKako institucije i organizacije iz Niša, koje se bave formalnim i neformalnim obrazovanjem, ali i studenti mogu da se prijave za programe Evropske unije “Erazmus plus”, zainteresovani mogu da saznaju u sredu 15. novembra od 10 do 14:30, u Rektoratu niškog Univerziteta.\n09:05, 25. 2. 2016.\nGrad Leskovac sastavlja projektni tim čiji će jedini zadatak biti da piše projekte kojima će se konkurisati za novac kod pretpristupnih fondova Evropske unije. Angažovanje stručnih ljudi zavisi i od saglasnosti Ministarstva za lokalnu samoupravu.\n13:00, 28. 5. 2015.\nJug nespreman za EU fondove\n09:17, 29. 4. 2013.\nNiš i Vranje u nedovoljnoj meri koriste ovu šansu, dok su Pirot i Leskovac bolje iskoristili novčanu pomoć EU, ocenjuje Dragan Petković, savetnik za evropske integracije i fondove.\nNove kante za Nišlije\n12:04, 26. 4. 2013.\n18.300 kanti za odlaganje smeća biće podeljeno stanovnicima opština Medijana i Palilula, a najavljena je i kupovina novog kamiona-smećara koji će odvoziti otpad.\n10:43, 26. 11. 2009.\nOpština Pirot sa devet projekata konkuriše za dva miliona evra iz pretpristupnih fondova Evropske unije.\nEkologija ključ za EU\n16:13, 7. 10. 2009.\nZaštita životne sredine jedan od najbitnijih uslova za evropske integracije, izjavio u Nišu Oliver Dulić.\nSlovenačka pomoć Nišu\n11:41, 26. 3. 2009.\nČlanovi Gradskog veća, Miodrag Radović i Biljana Jovanović održali su niz radnih sastanaka sa predstavnicima privredne delegacije Slovenije koju je predvodio ekonomski savetnik predsednika Slovenije Janko Pevec, na kojima su prezentovani najvažniji projekti za čiju će se realizaciju konkurisati kod fondova EU.


U prostorijama Privredne/Gospodarske komore FBIH, danas je upriličena posjeta privredne delegacije Bahreina, koju je predvodila Privredna komora trgovine i industrije Bahreina (BCCI). Bosanskohercegovačku privredu su predstavljali predstavnici metalnog sektora, energetskog sektora, sektora halal industrije, sektora nekretnina i investicija, kako i predstavnik turističkog sektora.\nU cilju uspostavljanja saradnje te radi promovisanja zajedničkih mogućnosti i interesa koji mogu uveliko doprinijeti ekonomskom razvoju ovih dviju zemalja, potpisan je Memorandum o saradnji između privrednih komora ovih zemalja.\nJačanje ekonomskih odnosa dviju zemalja zasniva se na razmjeni informacija, poslovnih mogućnosti , te promociji poslovnih prilika, što je i jedan od glavnih razloga potpisivanja ovog Memoranduma.\nPrisutnima je upriličena prezentacija komorskog sistema, turističkih potencijala Bosne i Hercegovine, i mogućnostima koje nudi tržište naftnih derivata u Bosni i Hercegovini, ali i drugih sektora.\nTakođer su upriličeni B2B sastanci između predstavnika naše privrede i predstavnika delegacije Bahreina.


Manifestacija „Kad se ruke sloze sve se moze“ počela na Rudniku – GM Press\nManifestacija „Kad se ruke sloze sve se moze“ počela na Rudniku\nU okviru manifestacije „Kad se ruke slože sve se može“ juče je u hotelu „Kraljica“ na Rudniku počela sa radom likovna kolonija u kojoj učestvuje 10 umetnika, koji će narednih nekoliko dana stvarati svoja umetnička dela i uživati u lepotama Rudnika.\nU popodnevnim satima u galeriji Doma kulture „Vojislav Ilić“ održane su i prve kreativne radionice za decu Rudnika.\nRadio-amateri Gornjeg Milanovca na čelu sa Goranom Marjanovićem upoznali su mališane sa čarima i mogućnostima koje pruža bavljenje ovim hobijem. Paralelno je održana i druga radionica u kojoj je Jelena Despotović deci pokazala kako se pravi nakit.\nFoto/ „Rudnički vidici“\nPrvi dan završen je u sali hotela „Kraljica“ promocijom knjige Živanke Vasić „Perom iz srca“. Pesnikinja iz Čačka, predstavila je svoju zbirku pesama za decu. Promociju je vodila Ljiljana Bralović uz ucesce dece iz Čačka i sa Rudnika.\nTokom trajanja manifestacije, u galeriji Doma kulture zainteresovani mogu pogledati izložbu slika članova udruženja „Rudnički vidici“ i njihovih gostiju, kao i izlozbu „Kreativne radionice“ Irene Djordjević, muzeja Rudnicko takovskog kraja.\nTags: dom kulture voojislav ilic, Hotel "Kraljica"“, kad se deca sloze sve se moze, rudnički vidici\nLjubica u akciji podele džakova za selektivno odlaganje otpada


Hirurško liječenje tumora - Zdravlje\nHomeInternaHirurško liječenje tumora\nPreventivni (profilaktički zahvati): ponekad se izvode u liječenju prekanceroza, oboljena povezanih sa visokim rizikom od maligne alteracije, karcinoma jedne dojke ako pacijentica zahtijeva mastektomiju i druge, te kod karcinoma jajnika i dojke u porodičnoj anamnezi.\nDijagnostički hirurški zahvati (biopsije , eksplorativni zahvati): Obzirom da je patohistološka potvrda osnov za početak liječenja malignog tumora, smisao ovih zahvata je u pribavljanju odgovarajućeg tkivnog uzorka. Kod malignih limfoma kao sistemskih malignoma, hirurško otstranjenje limfonoda u svrhu postavljanja dijagnoze.\nKurativna hirurgija: provodi se ciljem potpunog odstranjenja tumora sa ciljem postizanja lokalne kontrole bolesti. Ovi zahvati mogu biti radikalni, tj kada se otstrasni cijeli organ zajedno sa tumorom i stanovitim brojem regionalnih limfonoda. U današnje vrijeme, kod manjih tumora sve se više izvode poštedni zahvati koji otstranjenjem tumora i dijela okolnog zdravog tkiva, imaju za cilj sačuvati funkciju organa.\nPalijativn hirurgija: ima za cilj da poboljša kvalitet života kod pacijenata sa uznapredovalim tumorom, da spriječi nastanak ili riješi nastale komplikacije kod:\nHirurgija rekurentne bolesti: Odstranjenje lokalnih recidiva i recidiva u regionalnim limfonodima.\nRekonstruktivna hirurgija: koristi se da poboljša funkcionalne i estetske defekte nakon radikalnog hirurškog zahvata. Nekada se izvodi istovremeno sa primarnim zahvatom, a nekada odloženo nakon potpuno završenog primarnog liječenja. Također, kao odložena rekonstruktivna hirurgija, provodi se u svrhu korekcije posljedica prethodnog liječenja.\nGroznica Poremećaji metabolizma Poremećaji metabolizma proteina – javljaju se u groznicama infektivne etiologije i kod neki upalnih i degenerativnih posljedica. Posljedica je razaranja ćelija djevanjem etioloških agenasa, a ne djelovanjem povišene temperature, drugi uzrok je […]


Grad je prošle nedelje kupio protivgradne rakete | Kolubarske\nGrad je prošle nedelje kupio protivgradne rakete\nI pored toga što nabavka protivgradnih raketa nije u nadležnosti lokalne samouprave, Grad Valjevo je prošle nedelje, kada je okončana javna nabavka, kupio 40 komada protivgradnih raketa, kaže za Kolubarske.rs zamenik gradonačelnika Žarko Kovač.\nKovač objašnjava da Grad, po novom Zakonu o odbrani od grada, koji je Skupština Srbije usvojila u junu, nema nadležnost, niti odgovornost kada je reč o nabavci protivgradnih raketa. „Međutim i pored toga, što zakonski propisi ne dozvoljavaju, dakle ne zabranjuju, ali ne dozvoljavaju, da lokalne samouprave kupuju protivgradne rakete, mi smo doneli poseban program, u nameri da pomognemo, u okviru koga smo kupili protivgradne rakete i prošle i ove godine. Tako smo prošle godine rakete kupili od fabrike ‘Trajal’, dok smo ove godine, tačnije prošle nedelje, nabavili 40 raketa od valjevskog ‘Krušika’”, kaže Kovač.\nZamenik gradonačelnika kaže da iznenađuje izjava odgovornih iz RHMZ da Grad nije kupio protivgradne rakete i dodaje da mu nije jasno „zbog čega odgovornost prebacuju na druge”.\n„Posebno mi je nejasno, jer je u Gradsku upravu u petak 31. jula stiglo obaveštenje iz RHMZ da raspolažu sa 680 protivgradnih raketa za teritoriju koju pokriva Meteorološki centatr Valjevo”, kaže Žarko Kovač. Prema njegovim informacijama juče su ispaljene 102 rakete, tako da je preostalo još skoro 580, što je sasvim dovoljno za nevreme, koje bi eventualno, ponovo pogodilo Valjevo.\nPredlogom izmena Zakona o ministarstvima, koji su poslanici Skupštine Srbije usvojilu u julu ove godine, poslovi protivgradne zaštite su u nadležnosti Republičkog hidrometeorološkog zavoda (RHMZO). Ti poslovi su do sada bili u nadležnosti MUP-a, odnosno Sektora za vanredne situacije, a predloženim izmenama Zakona o ministarstvima predviđeno je da se oni vrate u nadležnost RHMZO, što je bio slučaj do 2011. godine.\nRHMZO će od Sektora za vanredne situacije preuzeti zaposlene i postavljena lica, kao i prava, obaveze, predmete, opremu, sredstva za rad i arhivu za obavljanje nadležnosti u oblasti protivgradne zaštite, regulisano je novim zakonom.\nNovim predlogom zakona o odbrani od grada se kao subjekti sistema odbrane od grada označavaju organi državne uprave, organi autonomnih pokrajina i jedinice lokalne samouprave, a koji obezbeđuju uspostavljanje i funkcionisanje jedinstvenog sistema odbrane od grada na teritoriji Srbije. Po zakonu o odbrani od grada lokalne samouprave finansiraju izgradnju i održavanje mreža lansirnih stanica, angažovanje strelaca, sprovođenje protivpožarnih i drugih bezbednosnih mera na lansirnim stanicama, zaštitnu opremu za strelce.\nAutobusko stajalište kod Krušika (Foto: Đorđe Đoković)\nŠteta od nevremena se tek procenjuje\nZamenik gradonačelnika Žarko Kovač kaže da još uvek nemaju precizne podatke o šteti koju su pričinili grad i olujni vetar, najavljujući sednicu Štaba za vanredne situacije Valjeva za 13 časova, kada će biti saopštene i razmere štete jučerašnjeg nevremena. Prema njegovim saznanjima najozbiljnija oštećenja su na automobilima, dok je jedan broj sugrađana prijavio da su polupani crepovi na krovovima, razbijena stakla i polomljene roletne na prozorima... U selima valjevskog kraja, gde je grad bio slabiji i manji, nije pričinjena veća šteta, prve su informacije koje stižu sa terena.\nUz krivičnu prijavu Pre 1 sati 26 minuta\nReagovanje Demokratske stranke Pre 4 sati 29 minuta\nProšlo je 107 godina od slavne Kolubarske bitke Pre 4 sati 29 minuta


Nema opstrukcija iz Brisela\nU Podgorici se ne stišavaju reakcije na Sporazum o izmjeni Ustavne povelje, potpisan u Beogradu uz prisustvo predstavnika EU Havijera Solane. Zamjenik ministra spoljnih poslova Srbije i Crne Gore i funkcioner Demokratske partije socijalista Predrag Bošković ocijenio je da Brisel nema namjeru da opstruira održavanje referenduma u Crnoj Gori, niti je to moguće na osnovu sporazuma o izmjeni Ustavne povelje\n"Normalno je da ćemo u organizaciji referenduma poštovati evropske standarde i sarađivati sa Evropskom unijom, jer u krajnjem želimo da postanemo njen dio", kazao je Bošković.\nCrna Gora, smatra on, nije napravila nikakav ustupak jer se potpisivanjem sporazuma o promjeni Ustavne povelje samo verifikovao dogovor sa posljednje decembarske sjednice Savjeta za evropske integracije o istovremenom održavanju izbora za parlament državne zajednice i za parlamente država članica.\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Ranko Krivokapić tvrdi da prihvatanje međunarodnih standarda za referendum u Sporazumu o izmjeni Ustavne povelje nikako ne znači izmišljanje uslova koji bi spriječili crnogorsku nezavisnost:\nPredsjednik Pokreta za evropsku državnu zajednicu Čedomir Vukmanović Sporazum ocjenjuje kao dobro rješenje jer je njime vraćen legitimitet Skupštini državne zajednice.\nRade Bojović, koordinator Pokreta za nezavisnu Crnu Goru smatra da je nezavisnost sada još bliža jer je otklonjena opasnost od neposrednih izbora.\nSporazum o izmjeni Ustavne povelje je dobar i bolji dogovor nije mogao biti postignut u datim okolnostima, ocijenila je crnogorski ministar za evropske integracije Gordana Đurović. Ona tvrdi da sada neće biti usporavanja namjeravane dinamike, pošto će se referendum o nezavisnosti u Crnoj Gori održati kada je i planirano.\nBrisel ne opstrura referendum


Samo u novoj "Sceni": Rada Manojlović odlazi u inostranstvo zbog VELIKOG PROBLEMA\nPoklon magazin "Scena" koji se danas dobija uz dnevni list "Blic" donosi specijal o odlasku Rade Manojlović na lečenje, zbog čega je Haris Berković moli da smanji tempo rada.\nNaime, pevačicin problem sa kičmom se pogoršao, zbog čega će stručnjaci u Ženevi dati poslednji sud o operaciji.\n"Scena" donosi i priču komšija Darka Lazića, koje tvrde: "Bio je dobar dečko dok nije postao pevač!".\nZa ovaj magazin govore i Goca i Teodora Džehverović, koje su ekipi "Scene" otvorile vrata svog doma.\nEkipa "Scene" otkriva i to da Nadi Topčagić ruše kuću u Crnoj Gori, ali i brojne druge pikanterije iz sveta domaćeg šou-biznisa.\nNova "Scena" donosi: Posle toliko godina Rada Manojlović je presekla i donela odluku\nBILA SAM NERVOZNA I BESNA Ovo su manje poznati detalji iz Radinog života o kojima NIJE ŽELELA DA PRIČA (VIDEO)


Država i dalje krije fantome iz Savamale - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Država i dalje krije fantome iz Savamale\nPolicajac Goran Stamenković priznao krivicu za nesavestan rad tokom rušenja objekata u Hercegovačkoj ulici, dobio uslovnu kaznu\n1Piše: J. Diković 09. maja 2018. 15.00 Izmenjeno: 15.00\nViše javno tužilaštvo u Beogradu juče je „zaključilo sporazum o priznanju krivičnog dela sa G. S. zbog izvršenja krivičnog dela nesavestan rad u službi“. Kako je saopšteno, sporazumom je predviđena uslovna kazna, a predmet je dostavljen Višem sudu u Beogradu radi zakazivanja ročišta o odlučivanju o sporazumu.\n„U odnosu na deo postupka u kome su i dalje NN izvršioci, vezano za događaje iz Hercegovačke ulice predmet je vraćen na postupanje Prvom osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu, jer se u konkretnom slučaju radi o krivičnim delima iz njihove nadležnosti, navelo je Više javno tužilaštvo.\nPodsetimo, Goran Stamenković je jedina osoba koju Više javno tužilaštvo imenovalo u vezi sa ovim slučajem, sumnjajući da je prekršio zakon, a nakon što je protiv njega Ministarstvo unutrašnjih poslova podnelo krivičnu prijavu. Stamenković je u noći nelegalnog rušenja objekata u Hercegovačkoj ulici bio šef smene dežurne službe beogradske policije.\nRadomir Lazović iz Inicijative „Ne da(vi)mo Beograd“ ističe za Danas da u Hercegovačkoj nije izvršen uviđaj, nije bilo istrage i „nikakvo žrtvovanje policijskog službenika ne može da zataška činjenicu da se ceo državni vrh umešao u skrivanje ovog zločina“.\n– To skrivanje i gušenje svakog glasa kritike pretnjama, pritiscima, tužbama i sve drugo što se dešavalo u prethodne dve godine nadilaze umnogome i samo delo. Ali ova vlast je protestima demaskirana, i svima je jasno da se radi o bahatim kriminalcima i nasilnicima koji ne prezaju ni od čega da bi ostvarili svoje ciljeve. Zato ne znam kome je potrebna ova predstava, kada je jasno da su najviši gradski i državni funkcioneri čiju su odgovornost Inicijativa i desetine hiljada građana zahtevali na protestima, Siniša Mali, gradonačelnik Beograda, Nebojša Stefanović, ministar unutrašnjih poslova, Vladimir Rebić, direktor policije i Nikola Ristić, direktor Komunalne policije, odgovorni za planiranje, organizovanje i rušenje u Hercegovačkoj, naglašava Lazović.\nKako dodaje, Siniša Mali, čovek koji je jasno označen i od Aleksandra Vučića i od javnosti kao nalogodavac, dobija unapređenje i treba da postane novi ministar finansija.\n– Ne vidim šta je to što bi ga preporučilo sem dobro obavljen posao u Hercegovačkoj. To su izgleda kvaliteti koji su potrebni da bi se napredovalo u naprednoj Srbiji, zaključuje Lazović.\nNezakonito rušenje u Savamali je obavljeno u mrkloj noći, bez ikakvog upozorenja, uz odobravanje gradskih vlasti. Dok je jedan deo maskirane grupe rušio bagerima, muškarci sa fantomkama su zaustavljali građane, oduzimali im mobilne telefone, a neke od njih čak su i vezali. Iako su građani pozivali policiju u pomoć, „momci u plavom“, koji bi trebalo da štite svoje sugrađane, odbili su da izađu na teren i građane su usmeravali na komunalnu policiju, koja takođe ništa nije preduzela. Do rušenja je došlo kako bi se raščistio teren spornom urbanističkom projektu „Beograd na vodi“.\nAleksandar Vučić, tadašnji premijer i aktuelni predsednik Srbije, izjavio je tada da su oni koji su rušili u Savamali „kompletni idioti“, jer je to trebalo da urade „u po bela dana, jer su u pitanju bespravni objekti“.\nOštećeni i dalje čekaju pravdu\nI posle dve godine od rušenja objekata u Hercegovačkoj, oštećeni i dalje ne mogu da nadoknade štetu. Preduzeća „Iskra“ i „Transport peroni“ još vode sudske sporove sa Gradom Beogradom i firmom „Milenium tim“ koja je angažovana na izgradnji „Beograda na vodi“. Nada Krstić, vlasnica restorana „Savski ekspres“, koji je sravnjen sa zemljom, nije uspela da naplati štetu procenjenu na oko 30.000 evra. Kako je rekla za Danas, obeshrabrena je postupcima nadležnih organa u razotkrivanju ovog slučaja.\nfantomi, nelegalno rusenje, savamalaBeograd\nČeška uvela kovid-19 semafor i za zemlju\n10. maja 2018. u 23.22\nPreCednik se sprda sa narodom!


Projekat Dijaspora za razvoj obezbijedio 436.000 KM za podršku investicijama - Akta.ba\nProjekat Dijaspora za razvoj obezbijedio 436.000 KM za podršku investicijama\n30.11.2019. 08:57 / Izvor: Akta.ba\nUNDP je objavio javni poziv za dodjelu grantova za podršku investicijama u okviru projekta Dijaspora za razvoj.\nJavni poziv za podnošenje prijedloga za dodjelu grantova u svrhu podrške investicijama u saradnji s dijasporom jedna je od aktivnosti projekta "Dijaspora za razvoj" koji realizuje Vlade Švicarske i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, u partnerstvu s Razvojnim programom Ujedinjenih naroda (UNDP) i Međunarodnom organizacijom za migracije (IOM) u BiH.\nOsnovni cilj projekta je da doprinese poboljšanju socio-ekonomskih prilika i perspektiva za žene i muškarce u BiH, kao i unapređenju njihovog kvaliteta života kroz snažniju saradnju s dijasporom.\nUkupno raspoloživa finansijska sredstva (u obliku bespovratnih sredstava) po ovom javnom pozivu iznose ukupno 436.000 KM. Maksimalni iznos bespovratne finansijske podrške po projektu iznosi 200.000 KM, dok je minimalni iznos podrške po projektu 88.000 KM. Podnosilac prijedloga investicijskog projekta mora osigurati sufinansiranje u vrijednosti od najmanje 60% od ukupnog iznosa investicije.\nSufinansiranje može biti djelomično ili u potpunosti obezbjeđeno i kroz kreditna sredstva Razvojne banke FBiH (RB FBiH), pod povoljnim uslovima, a korištenje kreditnih sredstava RB FBiH nije obavezan uslov za učešće u ovom javnom pozivu.\nKrajnji rok za podnošenje prijedloga investicijskih projekata je 23. decembar 2019.\nProjekat D4D zadržava pravo da po ovom pozivu ne raspodijeli sva raspoloživa sredstva, u slučaju da kvalitet projektnih prijedloga ne bude zadovoljavajući.\nFederacija BiH dobila garancijski fond od 80 miliona KM


Ražanj i četiri sela ostali bez puta zbog rekonstrukcije mosta (FOTO) | Novinska agencija Beta\n12:35 - VestiSud za zločine OVK odbio zahtev Kadrija Veseljija da bude privremeno oslobodjen\n12:30 - VestiDemograf Penev: Negativan prirodni priraštaj gori nego u vreme Drugog svetskog rata\n12:30 - VestiBrnabić: Porodilje ne mogu biti kolateralna šteta, sve će biti ispravljeno\n12:30 - VestiU Srbiji sutra oblačno vreme, mestimično sa snegom\n12:15 - VestiKarić: Nećemo graditi Tesla grad na Makišu\n12:05 - VestiHolandski zvaničnici osudili nerede povodom korona restrikcija (VIDEO)\n11:05 - VestiDevet kineskih rudara pronadjeno mrtvo (VIDEO)\n11:20 - VestiInsajder: Milutin Jeličić Jutka se javio u KPZ Ćuprija na izdržavanje kazne\n11:10 - ScenaPobunjene čitateljke povodom NIN-ove nagrade: Šest autorki za neformalnu selekciju\n11:00 - VestiKina gradi veliki centar za karantin zbog korona virusa\n10:40 - VestiUnija sindikata prosvetnih radnika: Zaposliti veroučitelje na neodredjeno vreme\n10:10 - VestiRumunsko nebo od februara čuvaće i španski lovci Jurofajter\n10:10 - VestiMediji: SZO će odobriti vakcine iz Kine i drugih zemalja\n07:10 - VestiAMSS: Sneg i mokri kolovozi na putevima u Srbiji\n09:35 - VestiKrvokapić: Anu Brnabić u Crnoj Gori ima ko da dočeka\nDRUšTVO | 20.10.2020 10:40 > 20.10 10:40\nRažanj i četiri sela ostali bez puta zbog rekonstrukcije mosta (FOTO)\nStanovnici četiri ražanjska sela Čubure, Poslona, Maletine, Praskovča su zbog rekonstrukcije mosta na regionalnom putu izmedju Ražnja i Aleksinca ostali su "odsečeni" od opštinskog centra, dok je Ražanj ostao bez najkraće veze do groblja.\nPredsednik opštine Ražanj Dobrica Stojković rekao je za agenciju Beta da je dobro što je počela rekonstrukcija mosta jer je bio vidno oštećen, ali da je problem nastao jer nije obezbedjen alternativni prelaz.\n"Nema alternativnog prelaza za automobile. Ljudi prelaze pešice preko mosta na sopstvenu odgovornost, makar da je to nebezbedno. Kolima se ne može jer je iskopan prilazni put", objasnio je Stojković.\nOn je kazao da su iz preduzeća Putevi Srbije obavestili opštinu Ražanj da će most preko auto-puta biti zatvoren "dvadesetak dana" zbog rekonstrukcije. Obaveštenje, je prema njegovim rečima, stiglo, dan pre početka radova.\n"Tim putem preko mosta kreću se autobusi koji dovoze učenike u školu, vozila hitne pomoći, vozila koje prevoze ljude na dijalizu, meštani sa svojom poljoprivrednom mehanizacijom, policija i sve javne službe. Sada je ta komunikacija prekinuta", rekao je Stojković.\nDodao je da je opština proteklih dana nekoliko puta slala dopise Putevima Srbije, bilo je i telefonskih kontakata, ali je odgovor tog javnog preduzeća bio da meštani koriste kao alternativu auto-put i naplatnu rampu u Aleksincu.\n"Alternativno rešenje nije pravo rešenje. Za meštane sela Čubura koje je od centra Ražnja udaljeno 500 metara to znači da moraju da idu do Aleksinca 25 kilometara, a potom još 25 kilometara nazad do Ražnja, što je ukupno 50 kilometara", istakao je Stojković.\nGroblje, iako udaljeno od Ražnja samo 200 metara, ostalo je sa druge strane mosta.\n"Pre neki dan je bio ukop, a pogrebno vozilo je moralo iz Ražnja da vozi pokojnika do Aleksinca, a onda nazad do groblja, punih 50 kilometara", izjavio je Stojković.\nUkoliko bi, dodao je, nekom od meštana sela sa druge strane mosta pozlilo, morao bi da pronadje nekog da ga doveze do mosta i prenese preko do sanitetskog vozila koje bi ga prevezlo do lekara u Ražnju.\n"Još smo na početku rešavanja problema. Krenuli smo pre par dana da sa predstavnicima Puteva Srbije obezbedjujemo put koji bi omogućio komunikaciju", rekao je Stojković.\nKako je naveo, postoje u polju njive preko kojih su meštani proteklih dana "na divlje" napravili prelaze, ali njihovo osposobljavanje za saobraćaj nije ni malo jednostavno.\n"Ukoliko bi se to uradilo mogao bi da se napravi problem i da vlasnik njive tuži za ometanje poseda i da traži nadoknadu štete. Jasno je da za taj posao nije dovoljno da u budžetu obezbedite pet, 10 ili 50.000 dinara. Reč je o više od jednog kilometru puta", objasnio je Stojković.\nMeštani sela koja su ostala "odsečena" od Ražnja kazali su za agenciju Beta da se bez mosta snalaze kako znaju i umeju da dodju do Ražnja, ali da deci ne daju da prelaze.\nMiroslav Krstić iz Maletine, otac dvoje dece, rekao je da dvadesetak dece iz četiri sela ne ide u školu od kada je pre desetak dana krenula rekonstrukcija mosta.\n"Uče kod kuće, uz pomoć televizora i kompjutera. Učiteljica šalje domaći, oni odrade i to je to", rekao je Krstić.\nVojkan Jocić iz Ražnja rekao je da njegov sin svakodnevno putuje za Aleksinac zbog posla, ali mora da ostavlja kola pored mosta, sa druge strane Ražnja.\n"Svakog jutra pešice predje preko mosta i ide kolima na posao u rudnik. Za nesreću, zatvorena je zbog rekonstrukcije i naplatna rampa kod Aleksinačkih rudnika pa mora da ode najpre do Aleksinca a onda nazad do rudnika", kazao je Jocić.\nGordan Janković iz Ražnja je rekao da ima farmu sa 70 krava na samo 100 metara od mosta, ali sada da bi došao do nje ide preko njiva i zaobilazi 18 kilometara. "Ujutru ne mogu da prevezem 400 litara mleka do Ražnja. Ne mogu kravama da odvezem zob. Supruga, tri sina i ja živimo od te farme, radimo 'od jutra do sutra' i obradjujemo 48 hektara zemlje", izjavio je.\nOn je kazao da "nije protiv države" ali ih je ona sada dovela u "mat poziciju".\nMeštani su ubedjeni da most neće biti popravljen u narednih dvadesetak dana kao što su najavili iz Puteva Srbije, veruju da će radovi biti završeni tek oko Nove godine.\nAMSS: Sneg i mokri kolovozi na putevima u Srbiji\nRumunsko nebo od februara čuvaće i španski lovci Jurofajter\nUnija sindikata prosvetnih radnika: Zaposliti veroučitelje na ...\nInsajder: Milutin Jeličić Jutka se javio u KPZ Ćuprija na ...\nPobunjene čitateljke povodom NIN-ove nagrade: Šest autorki za ...\nSud za zločine OVK odbio zahtev Kadrija Veseljija da bude privremeno ...\nDemograf Penev: Negativan prirodni priraštaj gori nego u vreme ...\nBrnabić: Porodilje ne mogu biti kolateralna šteta, sve će biti ...\nHolandski zvaničnici osudili nerede povodom korona restrikcija ...\nBožović: Izgradnja metroa na Makišu ...\nKošarkaši Zvezde izgubili od ...\nPotpisan Memorandum o razumevanju za ...


NA ZASEDANJU SAVETA EVROPE RAZMATRANO PISMO ODBORNIKA IZ PARAĆINA - Portal035\nNA ZASEDANJU SAVETA EVROPE RAZMATRANO PISMO ODBORNIKA IZ PARAĆINA\nNa redovnom jesenjem zasedanju Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope u Strazburu pored ostalih tema na sednici Komiteta za monitoring prisutni su informisani da su organi Kongresa primili i razmatrali pismo javnosti odbornika iz Paraćina.\n“Odbornička pitanja postavljena na sednici skupštine opštine kao i druge dokumente koji se odnose na politička pritiske na lokalne vlasti zbog kojih je i predloženo slanje postmonitoring misije u Srbiju. To je za sada vlast u Srbiji odbila, a pristanak zemlje članice je neophodan za slanje misije, odbijanje je veoma retko i uvek izaziva sumnju da se nešto krije u oblasti poštovanja ljudskih prava i sloboda.” napisao je na svom fejsbuku predsednik opštine Paraćin Saša Paunović.\nDa podsetimo početkom septembra odbornici Skupštine opštine Paraćin, uputili su otvoreno pismo javnosti, državnim i međunarodnim organizacijama za poštovanje ljudskih prava, u kome navode da su svakodnevno izloženi pretnjama, ucenama i iznuđivanju priznanja nepostojeće krivice. Za takvu situaciju optužili su lokalno povereništvo Srpske napredne stranke, lokalnu policiju i posebno odeljenje Višeg tužilaštva u Kraljevu.\nU pismu koje je usvojeno na sednici Skupštine opštine Paraćin navedeni su primeri pritisaka i zloupotreba državnih institucija “u svrhu ostvarivanja političkih ciljeva SNS, kao i atmosfera u kojoj žive građani Paraćina. Odbornici se u pismu oštro protive metodama koje se koriste pod plaštom političke borbe, uključivanju policije u politički rad, nameštanju dokaza i insceniranju nepostojećih krivičnih dela, kao i iznuđivanju “priznanja” za krivična dela koja nisu izvršena.


Čelik: Uposlenici preduzeća 'Rad' i u ovoj situaciji izvršavaju obaveze @ StartBiH.ba\nUposlenici kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Rad"u Sarajevu, bez obzira na vanredne okolnosti, ulažu velike napore u izvršavanju svojih obaveza.\nTo je izjavio predsjedavajući Skupštine Kantona Sarajevo Mirza Čelik koji se danas sastao s direktoricom ovog preduzeća Verom Arnautović. Povod za sastanak su bili izazovi s kojima se u vanrednim okolnostima, zbog proglašenja pandemije i širenja koronavirusa, susreću uposlenici preduzeća “Rad”, saopćeno je iz kantonalne pres-službe.\n- Uposlenici i uprava ovog preduzeća zaista ulažu velike napore kako bi odgovorili svim obavezama koje im je naložio Krizni štab Ministarstva zdravstva KS. Svakodnevno se vrši dezinfekcija ulica, deratizacija, pražnjenje kontejnera, odvoz kabastog smeća - kazao je Čelik, na čiju je inicijativu i organizovan ovaj sastanak.\nDirektorica Arnautović je ukazala na nedostatak opreme, zaštitnih maski i rukavica te poručila kako se u ovoj kriznoj situaciji svi trebamo staviti na raspolaganje građanima Kantona Sarajevo.\n- Naši sugrađani trebaju znati da će im preduzeće "Rad" nastaviti nesmetano pružati sve usluge - naglasila je direktorica.\nPredsjedavajući Čelik je najavio da će problem nedostatka opreme biti riješen što prije, a da će u narednih mjesec dana, kroz rebalans budžeta, biti doznačena određena sredstva preduzeću "Rad" kako bi moglo nastaviti organizirano raditi kao i dosad.


"O KAKVOJ SLOBODI KRETANJA RAGOVARAMO DOK SE SRBI HAPSE IZ POLITIČKIH RAZLOGA": Prva reakcija Beograda posle prekida razgovora u Briselu sa delegacijom Prištine | DNEVNE\n– Samo usvajanjem statuta ZSO Priština bi pokazala da je spremna da se i dalje dogovora i razgovara – poručio je Ðurić.\nKako je naveo, delegacija Srbije rezolutno zahteva i od Prištine i od EU osnivanje i donošenje statuta Zajednice srpskih opština i to u neizmenjenoj formi, a to, dodao je, znači “na onaj način na koji je to dogovoreno ne obazirući se na odluke prištinskih sudova i slične interne akte”.\nÐurić je posle tri dana razgovora ekspertskih delgacija Beograda i Prištine u Briselu rekao da su predstavnici Prištine u Brisel došli nespremni da sprovode ono što je dogovoreno u vezi sa formiranjem ZSO, očekujući da im “Srbija da sve”.\n– To tako ne funkcioniše. I oni i EU moraju da znaju da je onog momenta kada je sporazum o formiranju i usvajanju statuata ZSO potpisan to postala obaveza ne samo Beograda i Prištine, prevashodno Prištine, već i EU, jer je potpisom gospođe Ešton to postao sastavni deo evropske spoljne i bezbednosne politike – poručio je Ðurić.\nOn je rekao i da se delegacija Beograda u razgovorima sa Prištinom bori “ne za bilo kakav statut za Zajednicu srpskih opština, veća za dogovorenu suštinu tog sporazuma”.\n– Zbog krađe struje od strane prištinskih vlasti čak je i u Zapadnoj Evropi i Briselu došlo do kašnjenja digitalni satova za 6 minuta. Naša strana je ponudila konstruktivno rešenje kako da se reši problem tarifiranja i da se privremeno, do početka sprovođenja dogovora o energetici, to reši, ali oni o tome nisu želeli da razgovaraju.\n-Želeli su da razgovaraju samo o tome kako da Priština dobije kontrolnu oblast – naveo je Ðurić i poručio da to tako ne funkcioniše i da se time ne može postići napredak u razgovorima.\n– O kakvoj slobodi kretanja da razgovaramo dok se Srbi na KiM, poput gospodina Zajića, hapse iz političkih razloga?\n-Zajić je bio direktor banke u Klini, starina od 70 godina, nikada pušku u ruke nije uzeo, uhapšen kao povratnik samo zato da bi se Srbi zastrašili i poslala poruka da nisu poželjni na KiM – zaključio je Ðurić.


Deca (ne)zaštićena u medijima | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Deca (ne)zaštićena u medijima\nDeca (ne)zaštićena u medijima\nVIDEO K9: Kako bi podstakao debatu na temu odnosa dece i medija i omogućio razmenu iskustava različitih institucija u ovoj oblasti, Pokrajinski zaštitnik građana organizovao je stručni skup pod nazivom ,,Deca i mediji''.\nMediji postaju sve važniji činilac u obrazovanju i vaspitanju dece, jer na osnovu poruka dobijenih iz medija, deca formiraju svoje uzore, sisteme vrednosti i sliku o društvu u kome žive, rekao je Pokrajinski zaštitnik građana.\n“Činjenica je da se u poslednje vreme sve više govori o zaštiti prava na privatnost, a u okviru te teme govori se o zaštiti prava deteta. Međutim govoriti o privatnosti a bez konteksta medija čini se da nije zaokružena priča. Ono što je problematično to je da se u poslednjih desetak i više godina nije došlo do pomaka u ovoj oblasti i voleli bismo da se stvari pokrenu od strateških dokumenata”, rekao je Zoran Pavlović, Pokrajinski ombudsman.\nU medijskoj se regulativi velika pažnja posvećuje upravo zaštiti dece. Nažalost, mediji ne vode uvek računa o dobrobiti dece i često krše njihova prava.\n“Stvar je u tome da bih negde prosto i kao roditelj, i kao nevladin aktivista, a i kao pravnik što sam po svojoj vokaciji, volela bih da se u medijima više vide pozitivni primeri i da se oni mnogo više ističu, jer upravo ta slika koju će mediji pustiti, o nekoj dobroj deci, dobrim stvarima, dobrim dešavanjima, će jednostavno povući druge da žele da budu kao oni”, navela je Dragana Ćorić, predsednica Udruženja građana Roditelj.\nĆorić medije smatra odgovornim za porast vršnjačkog nasilja upravo zbog slučajeva vršnjačkog nasilja koji se na senzacionalistički način pojavljuju na naslovnim stranama.\nPravo na privatnost deteta uvek ima prednost, u odnosu na načelo javnosti, kao i pravo na dostojanstvo, ističu u beogradskom Institutu za kriminološka i sociološka istraživanja.\nOd stupanja na snagu seta novih medijskih zakona 2014. do danas, izrečeno je 18 mera pružaocima medijskih usluga, uglavnom za prekršaje povrede prava maloletnika, kažu u Regulatornom telu za elektronske medije i dodaju da bi rezultati bili daleko kvalitetniji ukoliko bi to telo dobilo mogućnost i da novčano kažnjava prekršioce.\nPrethodni tekstDodeljena 49. Prvomajska nagrada\nSledeći tekstBalet “Pinokio u SNP-u


Čišćenje fasada Beograd cene, Čišćenje fasada u Beogradu\nČIŠĆENJE FASADA - EKOS SERVIS Profesionalna i kvalitetna usluga čišćenja fasada.\nČIŠĆENJE FASADE - VERTICAL SYSTEM - pranje i čisćenje fasade (staklo,mermer,alubond)\nČIŠĆENJE FASADA BEOGRAD SECUT Usluga koju pruža SECUT alpinistički tim, podrazumeva pre svega, pranje i čišćenje staklenih, mermernih i aluminijumskih fasada sistemom užadi.\nObuka osoblja za izvođenje visinskih radova sprovedena je pod nadzorom instruktora alpinizma i specijalnih jedinica MUP RS.\nČIŠĆENJE FASADA BEOGRAD PROFI DELFIN Preduzeće Profi DELFIN doo pruža usluge čišćenja i tehničkog održavanja objekata. Od osnivanja 2004.godine DELFIN je preplivao put od servisa koji se bavio isključivo pranjem tepiha i automobila pa do danas kada je jedna od vodećih firmi u domenu pružanja usluga čišćenja i tehničkog održavanja stambeno poslovnih objekata. Nošeni idejom, da se po ugledu na savremene trendove u modernim evropskim i svetskim metropolama, pruži profesionalna usluga čišćenja i održavanja objekata i njihove okoline, vremenom smo stvorili: kvalitetan, profesionalan i obučen tim koji čini PROFI DELFIN doo.\nČIŠĆENJE FASADA NEW YORK TRADE U zavisnosti od vrste i stepena zaprljanosti, čišćenje možemo vršiti ručno ili uz pomoć kamiona sa korpom koja dostiže visinu od 22m, dizalicom(lift quick up) koja dostiže visinu od 14m, pranjem vodom pod visokim pritiskom u kombinaciji sa odgovarajućim hemijskim sredstvima.\nČIŠĆENJE FASADA ZEROMAX Visoka higijena Vašeg prostora i Vaše zadovoljstvo su naši primarni ciljevi.\nProfesionalnost, iskustvo i posvećenost našeg osoblja uveriće Vas da su usluge čišćenja fasada koje mi pružamo maksimalnog kvaliteta.\nČIŠĆENJE FASADA JADRAN Uklanjanje i čišćenje grafita ili drugih vidova zaprljanosti betonskih površina, najsavremenijim tehnikama, jedan je od poslova kojima se takođe uspešno bavimo dugi niz godina.\nZaprljanost i taloženje prljavštine na betonskim površinma usled habanja, izduvnih gasova, spoljnih atmosferskih prilika, kao i uv zračenja, je neminovno.\nČIŠĆENJE FASADA - ZELJKOVIĆ Profesionalna usluga čišćenja fasada.\nČišćenje fasada Labudovo Brdo\nČišćenje fasada Mirijevo\nČišćenje fasada Novi Beograd\nČišćenje fasada Palilula\nČišćenje fasada Petlovo Brdo\nČišćenje fasada Rakovica\nČišćenje fasada Senjak\nČišćenje fasada Zemun\nČišćenje fasada Kragujevac\nČišćenje fasada Kraljevo


BASF materijalima za baterije snabdeva 400.000 elektricnih vozila - Automagazin\nOvaj savremeni pogon će proizvoditi katodne aktivne materijale (cathode active materials – CAM), a njegov početni kapacitet moći će da snabde oko 400.000 električnih vozila godišnje vozila godišnje BASF-ovim materijalima za baterije. BASF-ovi inovativni katodni materijali povećaće performanse baterija promovišući uspehe mobilnosti koja je pogodna za klimu.\nMožete pronaći TV snimke i fotografije BASF-ovog istraživanja i proizvodnje materijala za baterije na našem TV servisu i sekciji za fotografije (molimo vas odaberite „baterije” kao pojam pretrage).\nO BASF-ovom Sektoru katalizatora\nSektor katalizatora kompanije BASF vodeći je svetski dobavljač procesnih katalizatora i katalizatora za očuvanje okoline. Grupa nudi izvanrednu stručnost u oblasti razvoja tehnologija za zaštitu vazduha koji udišemo, proizvodnje goriva koja napajaju naš svet i omogućavaju efikasnu proizvodnju širokog spektra hemikalija, plastičnih masa i ostalih proizvoda, uključujući napredne materijale za izradu baterija. Zahvaljujući našim vodećim industrijskim platformama za istraživanje i razvoj, strasti ka inovacijama i opsežnom poznavanju plemenitih i osnovnih metala, Sektor katalizatora kompanije BASF razvija jedinstvena, patentirana rešenja koja kupcima obezbeđuju uspeh. Za više informacija posetite internet stranicu: www.catalysts.basf.com.\nU kompaniji BASF, mi stvaramo hemiju za održivu budućnost. Kombinujemo ekonomski uspeh sa zaštitom životne sredine i društvenom odgovornošću. Oko 122.000 zaposlenih u kompaniji BASF doprinosi uspehu naših kupaca u gotovo svim segmentima i gotovo svakoj zemlji na svetu. Naš portfolio organizovan je u šest segmenata: Hemikalije, Materijali, Industrijaska rešenja, Površinske tehnologije, Ishrana i nega i Poljoprivredna rešenja. BASF je ostvario prodaju od gotovo 63 milijarde evra u 2018. godini. Deonicama BASF-a trguje se na berzama u Frankfurtu (BAS) i Sjedinjenim Američkim Državama (BASFY). Za više informacija posetite internet stranicu: www.basf.com.\nO pogonu BASF Švarchajde\nBASF Švarchajde, proizvodni pogon koji se nalazi u nemačkoj regiji Lužica, deo je grupacije BASF. Njegov portfolio obuhvata poliuretanske proizvode i sisteme, agense za zaštitu bilja i vodenih premaza, kao i plastiku, pene, disperzije i Laromer brendove (grupa oligomera i reaktivnih razblaživača. Koristi se za različite primene u industriji, kao što su štampanje, pakovanje, lepkovi, transportni i industrijski premazi, nameštaj, podovi, elektronika i specijalne primene).\nKao pouzdan partner, BASF Švarchajde doprinosi uspehu svojih klijenata kroz inteligentne sisteme rešenja i visoko kvalitetne proizvodne pogone. Ovaj proizvodni pogon nudi svoje iskustvo i ekspertizu kompanijama koje žele da iskoriste višestruku sinergiju rada zajedno sa inovativnom hemijskom kompanijom. Desetine kompanija je već uspostavilo partnerstvo sa BASF-om. Dostupni su kompletni paketi usluga ili čak pojedinačne usluge.\nBASF Švarchajde se zalaže za pozitivni razvoj u regionu i podrazumeva društvenu odgovornost tako što doprinosi raznim oblastima – od stručnih obuka do zajedničkih aktivnosti.


Obaveštenje za roditelje povodom početka rada vrtića Predškolske ustanove "Ljubica Vrebalov" Požarevac • Poportal\nObaveštavamo roditelje da će svi objekti Predškolske ustanove „Ljubica Vrebalov“ Požarevac početi sa radom 1.9.2020.godine.\nNa osnovu usvojenih zaključaka o preporukama i merama za suzbijanje i zaštitu od širenja zarazne bolesti COVID-19 datao od strane Kriznog štaba R. Srbije, školske uprave i definisanih smernica u skladu sa preporukama i epidemiološkm situacijom, roditelji su u obavezi da se pridržavaju preporučenih mera.\n-Roditelji / drugi zakonski zastupnik je u obavezi prilikom povratka deteta u Ustanovu donese potvrdu od lekara\n–izabranog pedijatra o zdravstvenom stanju deteta, ne stariju od 7 (sedam) dana; Potvrdu od izabranog pedijatra je potrebno da donesu i novoupisana deca koja prvi put kreću u kolektiv;\n-Na osnovu dostavljenog zdravstvenog opravdanja, dete može da bude primljeno u kolektiv\n.-Prilikom dovođenja deteta u kolektiv, roditelji koriste ličnu zaštitu–(masku), kao i prilikom odvođenja deteta iz vrtića;\n-Poštovati vreme i dinamiku dolaska u vrtić, kako se ne bistvarala gužva i time obezbedila fizičkadistanca; Prijem dece vršiće vaspitači, svako u svojoj radnoj sobi od 06.00-08.00 časova.\n-Na ulazu u objekat, roditelji moraju da dezinfikuju ruke i da prođu dezobarijeru;-Roditelji su u obavezi da prođu strogu trijažu preventivne sestre koja podrazumeva: merenje telesne temperature beskontaktnim toplomerom, prikupljanje osnovnih anamnestičkih podataka o eventualnim kontaktima sa potencijalno obolelim od korone i slično.\nPri svakom odstupanju od bilo kojih navedenih uslova za prijem deteta koji moraju biti ispunjeni kao i pri svakoj sumnji na postojanje respiratorne bolesti, izmerene temperature preko 37°S dete se ne prima u kolektiv, odnosno upućuje se kod lekara; U tom slučaju, roditelj je u obavezi da se javi sa detetom izabranom pedijatru i nakon toga obavesti Ustanovu o rezultatima pregleda; -Roditelji se nakon jutarnje trijaže zadržavaju ne duže od 10 min u vrtiću, kao i prilikom dolaska i preuzimanja deteta;\n-Ukoliko deca imaju simptome respiratorne ili crevne infekcije, povišenu temperaturu ili sumnju na početak bolesti (umor, gubitak apetita i sl), ostanu kod kuće i da se jave svom izabrnom pedijatru.\nU tom slučaju, u kolektiv mogu da se vrate samo sa zdravstvenim opravdanjem od izabranog pedijatra da su zdravi za kolektiv;-Za svaku promenu zdravstvenog stanja deteta tokom boravka kući ili eventualnog oboljevanja nekog člana porodice od COVID-19ili sumnje na bolest, roditelj//staratelj je u obavezi je da obavesti Ustanovu, da se jave izabranom lekaru poštujući definisane protokole za ovu pandemiju i ne dovoditi dete u kolektiv dok se za to ne steknu uslovi koji potvrđuju odsustvo opasnosti od zaraze.


Jeftini letovi do Terksa i Kejkosa - Avio karte Terks i Kejkos - eSky.rs\nPretražite letove do Terksa i Kejkosa\nProverite najbolje prilike za letove do Terksa i Kejkosa\n✔ Postoje li posebne ponude za letove do Terksa i Kejkosa na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta do Terksa i Kejkosa?\n✔ Ako rezervišem let do Terksa i Kejkosa, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove do Terksa i Kejkosa?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova do Terksa i Kejkosa uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije do Terksa i Kejkosa\nPopularni gradovi Jeftini letovi za Providensijales Jeftini letovi za Kokbern Taun Jeftini letovi za Middle Caicos Island Jeftini letovi za North Caicos Jeftini letovi za Salt Cay


Novi poraz Asada\nDžihadisti su preuzeli kontrolu nad ključnom vazdušnom bazom u pokrajini Idlib na severozapadu Sirije od vladinih snaga, i tako isterali čitavu vojsku predsednika Bašara al Asada\nSirijska državna televizija i grupe koje nadgledaju rat prenele su danas vest o najnovijem u nizu poraza sirijske vlade, u građanskom ratu koji traje gotovo pet godina i koji je do sada odneo preko 250 hiljada života, a primorao više od 4 miliona Sirijaca da napuste svoju zemlju.\nDržavna televizija je javila da se vojska povukla sa vojnog aerodroma Abu Duhur, koji su džihadisti okupirali još pre oko dve godine. Sirijska opservatorija za ljudska prava sa sedištem u Londonu kaže da taj objekat sada kontroliše grupa Nusra front, koja je povezana sa al-Kaidom, u saradnji sa savezničkim islamističkim grupama.\nKoalicija pod nazivom “Armija za osvajanje” ranije ove godine zauzela je grad Idlib, prestonicu te pokrajine, i još nekoliko oblasti. Pomenuti aerodrom je bio jedno od poslednjih uporišta Asadove vojske u toj pokrajini.\nU međuvremenu, ruski ministar spoljnih poslova danas je po prvi put potvrdio da se ruski vojni stručnjaci nalaze u Siriji.\nPortparolka, Marija Zaharova rekla je da je pomoć namenjena za borbu protiv rasta terorističkih pretnji u Siriji i Iraku bez presedana. Ona je još dodala da bi Moskva razmotrila eventualnu dodatnu vojnu pomoć za borbu protiv terorizma u Siriji, ukoliko bi to bilo neophodno, ali samo u skladu sa međunarodnim zakonima.


Marton: U Zrenjaninu se drastično smanjuje broj stanovnika | Autonomija\nMarton: U Zrenjaninu se drastično smanjuje broj stanovnika\n"Grad za 35 godina izgubio 20.000 građana, a vlast se bavi promenom njegovog imena"\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) upozorila je danas na katastrofalno stanje u kojem se nalazi grad Zrenjanin, ističući da poslednji demografski podaci ukazuju na trend drastičnog smanjenja broja stanovnika.\nOdbornik LSV u Skupštini grada Zrenjanin Aleksandar Marton saopštio je da su zrenjaninska sela prepuna praznih kuća i da su sve indicije da će se slična pojava beležiti i u samom gradu.\n„Po podacima Instituta za javno zdravlje Srbije, u srednjem Banatu je za samo pet godina čak 9.000 stanovnika manje. Naš region je izgubio broj stanovnika koji odgovara broju nastanjenih građana na prostoru od Čente, preko Perleza i Belog blata do Stajićeva“, naveo je Marton.\nOn napominje da su još sumorniji podaci u odnosu na 1981. godinu i da je Zrenjanin za 35 godina izgubio 20.000 građana, te da se demografski sunovrat ispoljava u smanjenju privrednih aktivnosti jer je Zrenjanin nekada imao više od 50.000 zaposlenih radnika, a danas svega 29.000.\nMarton je dodao i da su veliki industrijski kompleksi prazni i zarasli u korov, a da lokalne vlasti godinama najavljuju investicije, ali da su dolasci investitora iz Turske, zapadne Evrope, Rusije, Kine i Finske „ostali bajka“.\n„Nažalost, umesto da se svi zajedno počnemo baviti rešavanjem ogromnog problema odliva stanovništva, krajem 2017. godine u gradu se počelo baviti pitanjem promene imena grada„, rekao je on.\nMarton je ukazao da LSV insistira na ozbiljnosti svih političkih, ali i drugih aktera javnog života u Zrenjaninu i da samo ozbiljan pristup može sprečiti demografski sunovrat grada, a da će, u suprotnom, više Zrenjaninaca živeti u Beču, Berlinu, Dablinu ili Sidneju, nego u Zrenjaninu.


Danska kompanija „Kentaur AS“ otvara proizvodnju u Vranju - VOM\nNaslovnaVestiDruštvoDanska kompanija „Kentaur AS“ otvara proizvodnju u Vranju\nDanska kompanija „Kentaur AS“ otvara proizvodnju u Vranju\nutorak, 6. novembra 2018 : 07:57\nDanska kompanija „Kentaur AS“, koja se bavi izradom radnih uniforma za ugostiteljstvo, zdravstvo i prehrambenu industriju trebalo bi da uskoro otpočne proizvodnju u Vranju. Prema najavama u proizvodnji će biti mesta za 300 radnika.\nPredstavnici „Kentaur AS” na jučerašnjem sastanku u Beogradu, sa prvim čovekom grada dr Slobodanom Milenkovićem, izneli su podatak da su u Vranju kupili imovinu “TD Ljubisavljević” iz stečaja, u ulici Bunuševačka b.b. gde nameravaju, da nakon privođenja nameni ovog prostora, realizuju proizvodnju .\nKako je saopštila Gradska uprava na sastanku je bilo reči i o usaglašavanju daljih koraka sa čelnicima Vranja, a u cilju sto efikasnije realizacije proizvodnje kao što su potencijalna kupovina dodatnog zemljišta, administrativne procedure za privođenje nameni kupljenog objekta, podrške za trening program zapošljavanja novih radnika i proširenju rada režima Slobodne zone.\nPrethodni tekstJelica Greganović gost Književne kolonije\nSledeći tekstŠest vranjskih sela na sat vremena bez struje


Sve publikacije, Zavisni od oružja\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Publikacije / Sve publikacije / Zavisni od oružja /\nAutor: Bogoljub Milosavljević\nNadležnosti i ovlašćenja vojne policije - pravna (ne)uređenostKa bezbednim javnim skupovimaVojno neutralna evropska Srbija između Republike Srpske i Velike AlbanijeVojna neutralnost: nećemo u NATO, možemo sami?Pravo na snimanje okupljanja\nTeme: Bezbednosni izazovi, Policija\nProcene o velikom broju legalnog i nelegalnog vatrenog oružja koje poseduju građani i dometi kampanja Vlade Srbije za legalizaciju i kontrolu vatrenog oružja, predmet su analize istraživača BCBP Saše Đorđevića.\nSistem teritorijalne odbrane, oružani sukobi u bivšoj Jugoslaviji i kult oružja praktično su naoružali građane Srbije zbog čega se ona neretko pojavljuje u negativnom kontekstu u svetskim medijima. Prošle godine je britanski Telegraf objavio podatak da su građani Srbije po broju oružja koje poseduju odmah iza Amerikanaca. Nedavno je objavljen članak da smo najnaoružaniji narod među Slovenima.\nProcene su da se u Srbiji nalazi preko tri miliona komada oružja, dok drugi izvori ističu nešto manji broj - između 1,6 i 2,6 miliona komada legalnog i ilegalnog oružja. Prema zvaničnim podacima Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) u Srbiji postoji skoro milion komada legalnog oružja. Nezvanična procena MUP-a je da postoji između 200 i 900 hiljada komada nelegalnog oružja.\nČiju god procenu da uzmemo za najrelevantniju, očigledno je da u Srbiji građani u prevelikoj meri poseduju oružje. Zato ne čudi što je u poslednjih 15 godina sprovedeno sedam akcija legalizacija oružja, koje podrazumevaju da građani odu do najbliže policijske stanice i predaju oružje bez obaveze dokazivanja porekla oružja ili odgovornosti ukoliko su ga nezakonito nabavili. Do sada je na taj način prikupljeno preko 200 hiljada komada ilegalnog oružja, što nije dovoljan broj imajući u vidu procene mnogo većeg broja ilegalnog oružja, ali i bezbednosnu situaciju u zemlji i regionu.\nGrađani Srbije su sve manje raspoloženi da predaju oružje policiji bez obzira na činjenicu da neće snositi nikakve posledice. Opadajući trend legalizacije oružja je naročito uočljiv prošle godine kada je predato svega 1410 komada oružja. Za slab učinak akcije krivi su nedovoljna podsticajna kampanja, loš tajming i nepoverenje građana u institucije u predaju oružja.\nU kampanji legalizacije oružja objašnjenje su samo procedure i nisu učestvovali svi akteri koji su zainteresovani za ovu temu, dok tokom leta građani ne razmišljaju mnogo o obavezama prema državi, već su posvećeni nekim drugim stvarima, kao na primer godišnjim odmorima. Vremenski početak kampanje je očigledno važan jer je 2015. godine kampanja počela na proleće, odnosno 4. marta, i skupljeno je pet puta više oružja nego li 2016. godine kada je kampanja počela 1. jula.\nPostoji realna bojazan da će se prošlogodišnji scenario ponoviti i ove godine. Ponovo, kampanja nije posebno podsticajna i ponavljaju se iste greške. Ministarstvo unutrašnjih poslova je 2. juna 2017. godine u saopštenju dugačkom dva pasusa objavilo da je počela legalizacija oružja i objasnilo proceduru, ali nije bilo nikakvog sadržaja koji bi motivisao građane da predaju oružje. Nakon objavljivanja šturog saopštenja u medijima, nastupila je tišina koja je trajala više od mesec dana, odnosno do trenutka objavljivanja teksta u Večernjim novostima.\nIstraživanja pokazuju da građani oružje poseduju jer im pruža osećaj sigurnosti. Tome treba dodati i podatak da se približno tri četvrtine građana Srbije oseća potpuno ili uglavnom bezbedno, i to pre svega u svojoj kući, pri čemu većina građana ne smatra da su državni organi doprineli njihovom osećaju bezbednosti. Zbog toga i ne treba da čudi slab odziv građana na poziv MUP-a da predaju oružje.\nRezultat je još slabiji kada se neinovativna strategija komunikacije koja nije upodobljena mentalitetu naroda u Srbiji poveže sa kultom oružja. Dovoljno je pogledati portrete Obrenovića i Karađorđevića sa sabljom i kuburom i dokazati koliko se kult gaji u Srbiji. Sada je u pojedinim delovima Srbije sasvim normalno da svaka kuća poseduje pištolj. Nedostatak bezbednosne kulture i odsustvo svesti o opasnosti koje oružje nosi sa sobom doprinose da se građani sve ređe odlučuju da predaju oružje.\nPored legalizacije, trenutni izazov je i neznanje kako zaista izgleda praksa dobijanja dozvole za nošenje i držanje oružja, jer do sada nije sprovedeno dubinsko istraživanje. U nastavku procesa kontrole lakog naoružanja u Srbiji neophodno je identifikovati probleme u dobijanju dozvole za nošenje i držanje oružja, jer otprilike polovina ubistava prošle godine je izvršena legalnim oružjem.\nPotrebno je preispitati dosadašnje sprovođenje politike kontrole lakog naoružanja. Prvi pokušaj da se uvede red u oblasti kontrole lakog naoružanja u Srbiji načinjen je 2010. godine kada je Vlada usvojila Strategiju kontrole streljačkog i lakog oružja čije je važenje isteklo 2015. godine. Akcioni plan za sprovođenje Strategije je usvojen sa zakašnjenjem od tri godine, što je dovelo do toga da duži vremenski period ciljevi i aktivnosti zacrtani u Strategiji budu samo mrtvo slovo na papiru. Nakon usvajanja akcionog plana nije izvršena ni jedna dopuna ili revizija plana, iako se kasnilo sa sprovođenjem mera. Za realizaciju aktivnosti akcionog plana nisu izdvojena posebna sredstva u budžetu, već su nadležna ministarstva koristila sredstva iz redovnog budžeta, što je dovelo do toga da ministarstva određuju prioritete u skladu sa siromašnih budžetima.\nDrugi pokušaj koji je uneo značajne pozitivne promene u kontroli lakog naoružanja je usvajanje Zakona o oružju i municiji 2015. godini. Zakonom su pooštreni kriterijumi za dobijanje dozvole za držanje i nošenje oružja i predviđena je provera zdravstvene sposobnosti osobe koja je podnela zahtev za dozvolu držanja i nošenja oružja. Ipak, prostor za unapređenje pravnog okvira i dalje postoji. Rok za obnovu lekarskog uverenja o zdravstvenoj sposobnosti za držanje i nošenje oružja je pet godina. To je isuviše dug period u kome može doći do značajnih promena u zdravstvenom stanju čoveka. Dodatni problem su ograničenja koja dolaze sa godinama. Na primer, u Španiji, lekarsko uverenje se obnavlja na svake tri godine za osobe preko 60 godina. Pored toga, sve osobe koje žele da poseduju oružje moraju da polože testove na osnovu kojih se dokazuje da imaju teorijsko i praktično znanje da bezbedno koriste oružje.\nZa sada ne postoje dovoljno informacija o tome kako policija i zdravstvo sarađuju povodom izdavanja lekarskog uverenja o zdravstvenoj sposobnosti za držanje i nošenje oružja. Praksa u Velikoj Britaniji ilustruje značaj i izazove u saradnji policije i lekara. Doktori u Velikoj Britaniji su tražili nadoknadu zbog zahteva policije i roka od 21 dan za dostavljanje medicinskih izveštaja. Često se dešavalo da policija traži izveštaj od doktora, koji ne mogu da urade psihološku procenu zato što nisu završili specijalizaciju u određenoj oblasti. Izrada kvalitetnog izveštaja po mišljenju britanskih doktora iznosi šest pregleda. To je skoro jedan radni dan, zbog čega se i kasnilo u izdavanju dozvola.\nZa smanjenje broja ilegalnog oružja u Srbiji i povećanje bezbednosne kulture potrebno je preispitati efekte legalizacije oružja i primene politike kontrole lakog naoružanja.\nTagovi: oružje, lako oružje, nasilje, legalizacija, Zakon o oružju i municiji\nDatum: 01. septembar 2017.\nАнализа је извршена на слободној процени тј на ненаучној основи а име је и безвредна.Само у Србији постоји Центар за контролу лаког наоружања са одређеним циљем, разоружати Србе а не повећати безбедност грађана. Све публикације у вези паушалног броја нелегалног оружја су недобронамерне и штете угледу Србије у целини.\nKomentara: 1Pogledaj komentarePostavi svoj komentar


Ocene stanja i tendencije u razvoju konkurentnosti privrede Srbije Digitalni repozitorijum Instituta ekonomskih nauka u Beogradu\nss_2008_02.pdf - Published Version\nIntenziviranje međunarodne razmene, razvoj tehnologije i pojava na globalnom tržištu agresivne konkurencije menjaju pravila igre i pozicije koje pojedini izvori imaju u kreiranju konkurentske prednosti na svetskom tržištu. Tehnološki razvoj, inovacije, znanje i veštine postaju faktori od krucijalnog značaja za razvoj jedne ekonomije i njenih preduzeća. Pod uticajem velikog broja faktora ekonomske i neekonomske prirode, oporavak i razvoj naše privrede ne odvija se očekivanom brzinom i lakoćom. Srbija se i nakon sprovedenih reformskih promena i dalje ne može pohvaliti dostignutim nivoom razvoja, kao ni konkurentskom pozicijom na svetskom tržištu. Imajući u vidu da je uključivanje u globalne svetske tokove i dalje prioritetni cilj ekonomske politike i da će se u tom pravcu preduzimati konkretnije mere, realno je očekivati intenzivniji razvoj privrede Srbije u narednom periodu. Stvaranjem konkurentnog ambijenta i definisanjem jasnih pravila igre za sve učesnike na tržištu, kreira se stimulativno poslovno okruženje u kome glavnu ulogu i odgovornost za uspehe i neuspehe na svetskom tržištu preuzimaju privredni subjekti, odnosno menadžment preduzeća. Konkurentnost naše privrede u velikoj meri biće determinisana znanjem i veštinama menadžera, odnosno mogućnostima da se proaktivno reaguje na dešavanja u okruženju, strategijski razmišlja i deluje.\nkonkurentnost, izvori konkurentnosti, strategijski menadžment, znanje, inovacije


Vlada Crne Gore donijela Program rada za 2018.\nNastavlja mjere za - rast ekonomije!\n- Vlada će tokom ove godine nastaviti sa realizacijom programskih zadataka koji su jasno postavljeni na početku njenog mandata. U oblasti ekonomske politike nastaviće se sa realizacijom mjera za jačanje makroekonomske stabilnosti zemlje, posebno konsolidaciju javnih finansija i povećanje stabilnosti finansijskog sektora, na rješavanje strukturnih problema u ekonomiji, odnosno otklanjanje ključnih prepreka za unapređenje konkurentnosti zemlje i povećanje potencijalnog privrednog rasta na srednji i dugi rok. Projektovani investicioni ciklus i realizacija kapitalnih infrastrukturnih projekata povećaće potencijal za rast ekonomije, prije svega u oblastima putne infrastrukture, energetike, turizma i poljoprivrede, uz multiplikativni efekat na sve ekonomske sektore. Ovakva dinamika će dovesti do rasta zaposlenosti i otvaranje novih mogućnosti za ubrzanje ekonomskog rasta - saopštila je Vlada Crne Gore koja je danas donijela Program rada za 2018.\nReforma javne uprave se u Programu tretira kao jedno od strateški važnih područja, a modernizacija javne uprave i pružanje brzih i pouzdanih javnih usluga nužni su sastavni djelovi podsticajne preduzetničke okoline i pretpostavka osiguranja boljeg životnog standarda svih građana.\nU okviru vanjskih prioriteta Vlada će posebno biti posvećena aktivnostima na sprovođenju bezbjednosne politike u skladu sa standardima NATO i ispunjavanju svih obaveza iz pregovora za članstvo u EU, uz razvijanje bilateralne i multilateralne saradnje, jačanje regionalne saradnje i vođenje politike dobrosusjedskih odnosa.\nPlaniran je nastavak reformi u oblasti pravosuđa, jačanje administrativnih kapaciteta u svim oblastima Vladinih politika, s posebnim osvrtom na jačanje kapaciteta u okviru institucija koje su nadležne za borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nProgramom rada Vlade za 2018. godinu su obuhvaćena 23 prioritetna razvojna projekta i 247 obaveza iz tematskog i normativnog dijela.\nVlada je donijela Srednjoročni program rada Vlade Crne Gore 2018-2020. i utvrdila Nacrt programa pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji 2018-2020.\nDonijete su Odluke o obrazovanju radnih grupa za pripremu i vođenje pregovora o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji za oblast pravne tekovine Evropske unije koja se odnosi na pregovaračko poglavlje 14 – Saobraćajna politika i pregovaračko poglavlje 21 – Trans-evropske mreže. Odlukama se utvrđuje izmjena personalnog sastava radnih grupa, kako bi se na sveobuhvatniji i kvalitetniji način odgovorilo aktuelnim izazovima pregovaračkog procesa, koji je sada u poodmakloj, mnogo zahtjevnijoj fazi.\nU cilj terminološkog usklađivanja pojedinih pojmova i pune implementacije IPARD II programa, donijeta je Uredba o izmjenama i dopunama Uredbe o realizaciji i postupku korišćenja sredstava iz Instrumenta predpristupne pomoći Evropske unije (IPARD II program). Stupanjem Uredbe na snagu ispunjava se poslednji uslov za raspisivanje javnih poziva, kojima će u 2018. godini crnogorskim poljoprivrednicima biti stavljeno na raspolaganje 10.000.000,00 eura.\nVlada je usvojila Program podrške za modernizaciju prerađivačke industrije 2018-2020 kojim su kao glavni ciljevi definisni: jačanje konkurentnosti privrednih subjekata, unapređenje poslovanja, produktivnosti i profitabilnosti kroz usvajanje novih tehnologija, kako bi se omogućilo osavremenjavanje proizvodnih procesa, efikasna upotreba raspoloživih resursa, razvoj novih proizvoda i usluga, kao i otvaranje novih radnih mjesta. Program podrške podrazumijeva realizaciju planirane investicije – nabavku opreme, dijelom ili u potpunosti, kroz kreditni aranžman sa Investiciono-razvojnim fondom Crne Gore, pri čemu potencijalni korisnik može ostvariti pravo na subvenciju do 20 odsto vrijednosti opreme, u skladu sa Programom i pravilima dodjele državne pomoći.\nVlada je usvojila Informaciju o uslovima za uspješnu implementaciju IPARD II programa 2014-2020. U raspravi je konstatovano da implementacija IPARD II programa predstavlja izazov za cijeli administrativni sistem kandidata za članstvo u Evropskoj uniji i da njen uspjeh zavisi od zajedničkog djelovanja svih institucija koje su uključene u ovaj proces. IPARD II program predstavlja jedan od preduslova za korišćenje evropskih predpristupnih sredstava kroz IPA II – oblast politike poljoprivrede i ruralnog razvoja u okviru koga će crnogorskim poljoprevrednicima će biti dostupno ukupno 51.816.473 eura bespovratnih sredstava, od čega sredstva EU čine 39.000.000 eura, a nacionalno kofinansiranje iznosi 12.816.473 eura. Posebno je naglašeno da je IPARD šansa za unapređenje cjelokupne ekonomije ruralnih područja, i zbog toga svi akteri koji učestvuju u ovom procesu moraju uložiti dodatne napore, u cilju stvaranja konkurentnih poljoprivrednih gazdinstava i prerađivačkog sektora, koji će biti spremni za ulazak u EU i korišćenje evropskih fondova.\nUsvojen je Godišnji izvještaj o realizaciji Akcionog plana za sprovođenje Strategije izvršenja krivičnih sankcija (2017-2021) u 2017. godini. Tim povodom konstatovano je da je postignut visok stepen realizacije predviđenih mjera usmjerenih ka unapređenje poštovanja Ijudskih prava lica lišenih slobode, poboljšanju zdravstvene zaštite, tretmana zatvorenika i njihove radne okupacije. Između ostalog, ostvarena je uspješna primjena alternativnih sankcija, a stvoreni su i uslovi za izvrsenje kazne zatvora u prostorijama za stanovanje kao alternativnog načina izvrsavanja zatvorske kazne.\nVlada je usvojila Informaciju o realizaciji Odluke Komiteta za svjetsku baštinu UNESCO u odnosu na upis „Venecijanskih utvđenja od XVI do XVII vijeka“ na UNESCO Listu svjetske baštine. Tim povodom Vlada je zadužila Ministarstvo kulture da nastavi sa realizacijom tog transnacionalnog projekta koji su pokrenule Italija, Crna Gora i Hrvatska, a kojim je obuhvaćena i Kotorska tvrđava.\nUsvojena je i Inicijativa za izgradnju Muzeja savremene umjetnosti Crne Gore, čime su stvorene planske pretpostavke za transformaciju postojećeg Centra savremene umjetnosti Crne Gore.\nVlada je donijela odluku o prestanku madata direktora Direkcije za Željeznice Nebojše Obradovića. Za vršioca dužnosti imenovan je Miroslav Kukavičić.


Nikolić pisao kraljici Elizabeti zbog Srebrenice - ebart\nNikolić pisao kraljici Elizabeti zbog Srebrenice\n07. Jul 2015. godine\nPredsednik Nikolić uputio je pismo britanskoj kraljici Elizabeti povodom inicijative Londona da se u SB UN usvoji Rezolucija o Srebrenici, objavio je "Danas".\n"Vaše Veličanstvo, lično Vam se obraćam, svestan činjenice da bi moje obraćanje, moglo da bude protumačeno kao nediplomatsko, ali moram, kako ne bismo napravili grešku i region Balkana vratili u teška vremena sukoba koje bismo svi da zaboravimo", poručio je Nikolić kraljici Elizabeti.\n"Najljubaznije Vas molim da posvetite pažnju jednom ozbiljnom pitanju koje bi moglo da pokvari višegodišnje napore Srbije usmerena ka davanju našeg skromnog doprinosa ukupnoj stabilnosti Jugoistočne Evrope. Naime, radi se o predlogu Rezolucije o Srebrenici, koji je u Savetu bezbednosti UN podnela Vaša zemlja", naveo je predsednik Srbije u pismu upućenom 2. jula.\n"Mi smo nacija prilično različita od drugih koje su slične veličine ili moći. Kad god bismo kroz istoriju bili napadnuti, opredeljivali smo se za otpor i borbu za slobodu. U velikom broju prilika naši su se postupci podudarali sa formiranom međunarodnom pozicijom, borbom i ciljevima Vaše nacije. Nikada nismo želeli da odustanemo, da uzmaknemo, niti da nam drugi određuju za šta ćemo se mi opredeliti. Takvo stanovište bilo je veoma zahtevno, često i opasno, ali na kraju je nosilo olakšanje i bilo je zdravo za naš duh", navodi se u pismu.\nNikolić dodaje: "Imam na umu, između ostalog, Prvi svetski rat i Drugi svetski rat, u kojima su Srbi priložili najveću moguću žrtvu. U ova dva rata izgubili smo milione najmlađih, najpametnijih i najhrabrijih ljudi, što je za posledicu imalo radikalno smanjenje našeg stanovništva i izgleda za budućnost."\n"Sve je to učinjeno u uverenju da su sloboda i dostojanstvo čoveka vrhunske vrednosti. Nikada nismo bili vešti u hladnom kalkulisanju naših uloga i namera, već smo se rukovodili osećanjima", istakao je srpski predsednik.\n"Verujem da Vam je poznato da su se Srbi borili protiv Turaka, Austrougarskog carstva, Nemaca i potom njihovog Rajha. Suprotstavili smo se i mnogim drugima, čak i NATO-u 1999. godine, u veri da moramo braniti teritoriju Kosova i Metohije koja istorijski nama pripada", dodao je Nikolić u pismu, adresiranom na "Njeno veličanstvo, Kraljica Elizabeta Druga, Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Severne Irske, London".


Milan Marković: Etnička regionalizacija nije po evropskim standardima | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Milan Marković: Etnička regionalizacija nije po evropskim standardima\nMilan Marković: Etnička regionalizacija nije po evropskim standardima\nOcenu ministra unutrašnjih poslova Ivice Dačića da su njegovi prošlonedeljni razgovori sa albanskim liderima s juga Srbije bili korektni, očigledno ne dele i odbornici albanskih partija, s obzirom na to da su samo nekoliko dana kasnije usvojili deklaraciju kojom traže stvaranje albanskih regionalnih institucija, izdvojenog regiona preševske doline, kao i ubrzanje razgovora o regionalizaciji sa Beogradom, uz međunarodno posredovanje.\nGeneral Ninoslav Krstić, predsednik Foruma za bezbednost i demokratiju, koji je svojevremeno bio i komandant snaga u Kopnenoj zoni bezbednosti, ističe da u toj deklaracije nema ničeg novog, jer su slične zahteve albanski lideri sa juga Srbije isticali još 2000. godine, kao i da je osnovni cilj zapravo pripajanje Kosovu opština Preševo, Bujanovac i Medveđa.\nSrpske vlasti, uz ocenu da ova inicijativa „ne sadrži suštinski ništa novo“, jer se, kako kaže ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu Milan Marković, ti zahtevi uglavnom ponavljaju poslednjih nekoliko godina, ističu i da je sama deklaracija nepotrebna.\n– Regionalizacija se ne može i ne sme raditi po etničkom principu, jer to nije regionalizacija koja je po evropskim standardima. Mi govorimo o regionalizaciji u funkciji ekonomskog razvoja – kaže za „Politiku“ Marković, koji je i na čelu Koordinacionog tela za jug Srbije. On naglašava da će se sva pitanja u vezi sa regionalizacijom rešavati nakon usvajanja novih ustavnih rešenja, „jednog dana, kad se to dogodi“.\nNepotreban je, kako kaže, i zahtev za internacionalizaciju celog pitanja, jer je „odnos Koordinacionog tela i međunarodnih organizacija veoma dobar“. On navodi da bi do kraja godine, uz pomoć USAID-a, trebalo da bude otvoren fakultet u Medveđi, dok bi uz pomoć OEBS-a bila rađena studija izvodljivosti za otvaranje visokoškolskih ustanova u Bujanovcu.\nMarković, uz najavu novih razgovora sa predstavnicima Albanca sa juga Srbije, dodaje da je moguće da „postoje elementi“ kojima ne odgovara sve što je država Srbija, uz pomoć međunarodne zajednice, uradila u opštinama Bujanovac, Preševo i Medveđa, ali ne želi da kaže na koga misli.\nZa predsednika SO Bujanovac Šaipa Kamberija, međutim, zahtev Albanaca sa juga Srbije za formiranje regiona preševske doline je opravdan zbog specifičnosti tog područja, kao i da je u „duhu evroatlantskih procesa”.\nOn je za agenciju Beta kazao da bi formiranje tog regiona omogućilo „nadgradnju posebnosti i različitosti na jugu Srbije”.\nPrema njegovim rečima, vlada Srbije pokušava da marginalizuje Koordinaciono telo i „zahteve Albanaca u borbi za odbranu nacionalnog identiteta i bržu integraciju Albanaca u institucije sistema Srbije”.\nU izjavi za B92, jedan od potpisnika deklaracije, predsednik Demokratske partije Albanaca Ragmi Mustafa tvrdi da cilj ovih zahteva nije razgradnja Srbije, već, kako kaže, rešavanje problema albanskog naroda u preševskoj dolini. Mustafa, koji je i predsednik Opštine Preševo, tvrdi da nikakvog terorizma u ovoj opštini nema, ali i da žitelji Preševa trpe pritisak zbog prisustva policije. On je izjavio i da je želja lokalnih Albanaca bila da deklaracijom, koja je inače u duhu političke platforme iz januara 2006. godine, daju signal međunarodnoj zajednici da u Srbiji, koja je na putu evrointegracija, i dalje postoji problem sa ugrožavanjem ljudskih prava i to, kako kaže, naročito kad je reč o Albancima na jugu Srbije.\nMinistar Marković, međutim, odbacuje ove primedbe i navodi da je, na primer, postignut dogovor za korišćenje udžbenika za sve učenike osnovnih i srednjih škola, a posebno za đake prvake koji će kao i svi drugi prvaci u Srbiji dobiti udžbenik od države (albanska deca na albanskom jeziku) kao i da je Koordinaciono telo za 1.300 prvaka obezbedilo školski pribor.\n– U toku je i konkurs za podsticanje razvoja civilnog društva u ove tri opštine za programe koji imaju multietničku sadržinu. Raspisan je i konkurs kojim Koordinaciono telo želi da pomogne socijalno najugroženijima, kao i konkurs za 150 stipendija za učenike srpske, romske i albanske nacionalnosti – dodaje Marković.\nNekadašnji prvi čovek Koordinacionog tela za jug Srbije Nebojša Čović kaže za B92 da je scenario poznat, odnosno da posle „nastupa“ militantnog krila Albanaca i napada na policiju, slede politički zahtevi poput ovih poslednjih. Odgovor je, kako kaže, u većem prisustvu državnih funkcionera na jugu Srbije.\nSlične primedbe ima i general Ninoslav Krstić koji podseća da je početkom 2001. godine veoma efikasno ugušena albanska pobuna na jugu Srbije, ali je potom država zapostavila ceo region, ali je, kako kaže, od pre godinu dana prekinula i komunikaciju sa Kforom i Euleksom, što umnogome otežava kontrolisanje situacije u graničnom području prema Kosovu.\nOn, međutim, ističe da su mnogi albanski zahtevi nerealni, poput onog da oni imaju svoju pograničnu policiju.\nZahtevi Albanaca sa juga Srbije:\n– demilitarizacija regiona\n– prekid svih akcija srpske specijalne policije\n– proporcionalna zastupljenost Albanaca u državnim institucijama, posebno u lokalnoj i pograničnoj policiji\n– rešenje o upotrebi fakultetskih diploma Univerziteta u Prištini izdatih posle februara 2008. godine\n– oslobađanje Albanaca uhapšenih u akciji srpske specijalne policije decembra 2008. godine osumnjičenih da su pripadnici gnjilanske grupe OVPBM\n– uhapšene Albance procesuirati u okviru međunarodnih pravnih mehanizama zbog „evidentne politizacije ovog pitanja“ i inkriminisanje svih pripadnika OVPBM


sreda, 15 oktobar 2014 10:07\nMlada reprezentacija Srbije u šok-završnici pobjedila Špance u Kadizu i plasirala se na EP u Češkoj - 1:2 (0:1).\nFenomenalna vjest je da su pozitivan niz Španaca od čak 35 utakmica prekinuli srpski fudbaleri pod vođstvom selektora Radovana Ćurčića!\nOba puta kada smo izostali sa EP, titule su uzimali Španci, ali sada baš njih neće biti među osam najboljih na kontinentu - zaslugom oslabljene selekcije Srbije, u kojoj je ovog utorka prije svih briljirao golman Marko Dmitrović, a onda i svi ostali.\nŠtoperi Ćirković i Veljković dobili su na desetine vazdušnih duela, Stojković i Petrović zatvorili bokove, Radoja, Kovačević i Čaušić "preorali" sredinu terena, Kostić i Srnić predvodili kontre, a Pešić se borio sa Gomezom i Munijesom, uspjevši da jednim bijegom donese vođstvo, koje je ekipi omogućilo da mirno izdrži brojne nalete prilično nemoćnih Iska, Munira i drugova.\nOdnos šuteva u okvir gola 6:3 pokazuje da domaći fudbaleri nisu na pravi način iskoristili znatno veći posjed lopte, a to je rezultat Ćurčićeve "murinjovske" taktike, kojom ih je puštao da dođu na 20-30 metara od gola i onda ih frustrirao disciplinovanom odbranom.\nTreba podsjetiti da je naša ekipa u samom finišu utakmice u petak ostala bez kapitena Marka Petkovića, koji je pokidao prednji ukršteni ligament koljena.\nŠpanci su kvalifikacionu grupu osvojili sa sedam pobjeda i samo jednim remijem, u poslednjem kolu protiv Austrije, dok su "orlići" prošli u baraž kao drugi u grupi, iza Italije i ispred Belgije.


Šest decenija od smrti kraljice Jelene\nFondacija Petrović-Njegoš, osnovana u spomen najpoznatije crnogorske dinastije, obeležila je danas 60. godišnjicu smrti italijanske kraljice Jelene, ćerke kralja Crne Gore Nikole Petrovića.\nFondacija je saopštila da je tim povodom, na grob kraljice u francuskom gradu Monpeljeu položen venac, a u mesnoj crkvi je održana misa.\nJelena Petrović Savojska je poslednja kraljica Italije, a bila je udata za kralja te zemlje Vitoria Emanuela Trećeg.\nCrnogorska princeza se u Italiju udala 1897. godine, a 1900. godine, kada je njen suprug postao kralj Italije, i ona je dobila titulu kraljice.\nZanimljivbo je da je ona katoličku veru primila na brodu, na svadbenom putovanju, što je bio dogovor dve kraljevske familije.\nItalija je 1946. godine ukinula monarhiju, a kraljevska porodica je republiku dočekala u izgnanstvu.\nItalijani, posebno monarhistički nostalgičari, Jelenu i danas nazivaju "kraljica majka", jer je bila omiljena u narodu zbog veoma aktivnog humanitarnog rada.


F M RASELJENIH OSOBA I IZBJEGLICA - PODRŠKU DOBILO I NEKOLIKO INSTITUCIJA, KOMPANIJA I FIZIČKIH LICA SA PODRUČJA USK | RTVUSK.ba\nF M RASELJENIH OSOBA I IZBJEGLICA - PODRŠKU DOBILO I NEKOLIKO INSTITUCIJA, KOMPANIJA I FIZIČKIH LICA SA PODRUČJA USK\n-\tFederalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica javnim pozivima i programima pruža povratnicima, mladim ljudima, priliku da steknu prva radna iskustva i unaprijede profesionalna znanja\nBIHAĆ, 10. septembra - Ujedno je to način da se podrže njihove poslovne ideje. Tako je ministarstvo kroz tri programa podržalo razvoj start-up biznisa, obavljanje pripravničkog staža i investicijske projekte.\nU te svrhe je u ovoj godini izdvojeno oko 750.000 maraka, a resorni ministar je sa 75 povratnika i 46 poslovnih subjekata potpisao ugovore. Podršku je dobilo i nekoliko institucija, kompanija i fizičkih lica sa područja USK. Kroz ovaj projekt jednog pripravnika će zaposliti i „Centar za kulturu i obrazovanje“ Bosanski Petrovac.\n-\tFederalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica


Merkelova traži rezultate od kiparskih vlasti\nNemačka kancelarka Angela Merkel rekla je danas da Kipar mora da napravi pomak u privrednim reformama ukoliko želi da i dalje dobija pomoć od međunarodnih kreditora.\nMerkelova, koja je danas doputovala na Kipar gde će učestvovati na skupu evropskih konzervativnih partija, poručila je kiparskim vlastima da ubrzaju reforme.\nKiparske vlasti do sada su, u okviru dogovora sa međunarodnim kreditorima, morali da smanje plate u javnom sektoru i podignu poreze. Ipak, Kipar se za sada opire pozivima da sprovede privatizaciju.\nBanke na Kipru zapale su u velike dugove zbog loših zajmova Grčkoj koje sada ne mogu da naplate. Za sada se ne zna koliko je tačno novca izgubljeno jer se proračuni još rade.\nOd toga će zavisiti i koliki će novac biti na raspolaganju Kipru u okviru međunarodne pomoći.


Radio Boom93 :: Srbija :: Združeni poduhvat 2010 / print=true\nNaslovna | Info | Srbija | Združeni poduhvat 2010\nZdruženi poduhvat 2010\nSrbija je stabilna i bezbedna država, uprkos izazovima terorizma i organizovanog kriminala, rekao predsednik Tadić, posle vojne vežbe "Združeni poduhvat 2010". Profesionalizacija vojske podigla kvalitet oružanih snaga, dodao Tadić.\nPredsednik Srbije Boris Tadić izjavio je da je profesionalizacija vojske podigla kvalitet oružanih snaga i istakao da je Srbija stabilna i bezbedna država, uprkos izazovima terorizma i organizovanog kriminala.\nVojna vežba "Združeni poduhvat 2010" i izjava predsednika Tadića\nTadić je posle vežbe "Združeni podihvat 2010." na poligionu "Pasuljanske livade" kraj Ćuprije, rekao da je osnova za stabilnost i bezbednost zemlje veoma dobra saradnja Ministarstva unutrašnjih poslova i Ministarstva odbrane.\nPredsednik je istakao da je profesionalizacija vojske podigla kvalitet oružanih snaga Srbije i dodao je da je visoka borbena gotovost vojske značajna za stabilnost Srbije i čitavog regiona.\nMinistar odbrane Dragan Šutanovac izjavio je da je to ministarstvo i Vojska Srbije, koja želi da bude organizovana po najboljim standardima, otvoreni za saradnju sa svim državama koje to žele.\nŠutanovac je rekao da je usvajanje i primena NATO standarda nešto uobičajno u svetu čemu teže sve vojske.\nMinistarstvo odbrane u ovom trenutku ima saradnju sa više od 55 zemalja, rekao je ministar odbrane i dodao da je u prethodnih nekoliko godina potpisano više od 35 ugovora o saradnji.\nMinistar unutrašnjih poslova Ivica Dačić ocenio je da su, pripadnici vojske Srbije, uspešno izvedenom vežbom, pokazali da je reforma sistema odbrane i bezbednosti dala dobre rezultate.\nDačić je naglasio da vojna vežba "Združeni poduhvat 2010." pokazuje da Srbija ima respektabilne snage koje su u stanju da zaštite teritorijalni integritet i suverenitet.\nMinistar je naveo da je u tom kontekstu važna saradnja između Ministarstva unutrašnjih poslova i Ministarstva odbrane, odnosno vojske i policije, ali i drugih bezbednosnih struktura.\nDačić je dodao da je saradnja dva ministarstva, kao i vojske i policije sada veoma dobra, odnosno mnogo bolja "nego što je bila u nekim proteklim vremenima".\nMinistar je naglasio značaj saradnje vojske, policije i drugih službi bezbednosti i u borbi protiv organizovanog kriminala, terorizma i očuvanja javnog reda i mira, ocenivši da Srbija u ovom trenutku u toj oblasti predstavlja "jednog od lidera ne samo u regionu, nego i šire".\nNa vežbi su prikazane taktičke aktivnosti sa bojevim gađanjima u cilju prikaza osposobljenosti za praktičan rad jedinica na terenu.\nCilj vežbe je bio i uvežbavanje pripadnika VS sa težištem na modelovanju i borbenoj organizaciji snaga za izvođenje operacija.\nNa vežbi su učestvovale pripadnici kopnenih, vazduhoplovnih i specijalnih snaga VS, a korišćena su i razna artiljeriska oružja, oklopna borbena vozila i pešadijski sastavi.


Ko je kriv za raspad, zaborav i poslednje dane Narodnog muzeja u Beogradu\nRizničari, kočničari, otmičari...\nČlanovi Upravnog odbora Narodnog muzeja nedavno su podneli ostavke i optužuju Ministarstvo kulture da otvoreno radi protiv obnove zgrade ove institucije. Unutar Narodnog muzeja, sve je u raspadu, a jedan štetan ugovor učinio je perspektivu ove kuće najmračnijom u svojoj slavnoj istoriji. Mogućnost da vrata rekonstruisanog Narodnom muzeja budu za par godina ponovo otvorena ravna je nuli. Krivci se međusobno optužuju.\nPočetak kraja Narodnog muzeja u Beogradu počinje u vreme sklapanja ugovora o čuvanju umetnina između Narodnog muzeja i preduzeća Kunstrans, u vreme kada je bilo moguće napraviti daleko povoljniji poslovni aranžman od onoga koji je napravljen i koji u daljoj perspektivi treba tumačiti kao zločinački manifest uperen protiv celokupne srpske kulture.\nTada je na tržištu nekretnina bilo relativno jednostavno naći adekvatne objekte koji bi, uz adaptaciju i na istom tehnološkom nivou, višestruko smanjili cenu celokupnog posla (recimo prazni vojni objekti, javna skloništa, napušteni magacini…). Ali, priča je krenula drugim tokom...\nRekonstrukcija Narodnog muzeja je danas zvanično u zastoju, a najveći kamen spoticanja je ugovor o izgradnji depoa kod Krnjače za čuvanje umetničkih dela dok je muzej u rekonstrukciji. Ministarstvo kulture je krajem 2008. godine pokrenulo ekspertizu spornog depoa, odnosno ugovora o zakupu koji je mesečno iznosio 35.000 evra.\nIz resornog ministarstva danas govore o tome da je stručna ekspertiza primetila da je pored niza nepravilnosti, uključujući i nepoštovanje postupka javne nabavke, jasno i nedvosmisleno pokazala da je sa pravnog i finansijskog aspekta ovaj posao nepovoljan za državu.\nEkspertiza je, takođe, pokazala da uređaji potrebni za održavanje umetnina u depou mogu da se ugrade u bilo koji prostor. Cena njihove ugradnje u Kunstransovom depou u Krnjači iznosi 25 evra po kvadratnom metru, a vladinim službenicima iz Ministarstva kulture su se javili ponuđači koji bi takve uređaje ugrađivali po ceni od 12 evra.\nAko je to zaista tako, zašto je bio problem promeniti ponuđača za posao od koga zavisi nastavak rekonstrukcije zgrade jedne od tri najvažnije institucije kulture u Srbiji?\nU međuvremenu je kompletan Upravni odbor Narodnog muzeja Srbije (Marica Šuput, Aleksandar Palavestra, Mila Popović-Živančević, Tatjana Bošnjak, Dragomir Acović) podneo ostavku na ovu funkciju u petak, 13. marta 2009. godine, u poslepodnevnim satima. Prema izjavi Marice Šuput, predsednice UO, direktan povod za ovaj postupak je činjenica da je Ministarstvo kulture iz budžeta za ovu godinu izdvojilo za rekonstrukciju 6.513.316. dinara.\nIzgradnja depoa razgradnjom muzeja\nInicijativa za rekonstrukciju Narodnog muzeja u Beogradu pokrenuta je u novembru 2001. godine, a slične inicijative su se ređale periodično: 1979, 1996. i 1998. godine.\nPreokret se desio jednom donatorskom večerom na predlog pokojnog srpskog premijera Zorana Đinđića 2002. godine, a pripremni radovi, snimanje stanja i drugi poslovi, obavljeni su već naredne godine. Za glavnog arhitektu, izabranog bez konkursa imenovan je prof. dr Milan Rakočević, dok je izrada projektne dokumentacije završena 2007. godine. Shodno tome, projekat je od Privredne komore dobio naručenu nagradu u vidu psihološkog podsticaja.\nU međuvremenu je izgrađen i depo za čuvanje umetničkih dela prema ugovoru sa preduzećem Kunsttrans.\nObjekat je dobio upotrebnu dozvolu 2007. godine kada je stručna komisija Narodnog muzeja u Beogradu i Ministarstva kulture konstatovala da uslovi u depou odgovaraju najvišim propisanim standardima za smeštaj kulturnih dobara. Ministarstvo kulture, međutim, sa pravom ne daje zeleno svetlo za preseljenje umetnina u depo.\nU aprilu 2008. na sastanku sa predstavnicima Direkcije za imovinu, Ministarstva kulture i Kunsttransa, promenjen je ugovor sa Kunsttransom upotpunjavanjem vlasničke dokumentacije i utvrđivanjem kvadrature depoa.\nNovi nacrt ugovora prosleđen je Pravnoj službi Ministarstva kulture i Republičkoj direkciji za imovinu. Precizni podaci o tome šta je sve urađeno u Narodnom muzeju saopšteni su u decembru prošle godine na konferenciji za novinare.\nNezvanično, iz Ministarstva kulture je uoči zakazane konferencije telefonskim pozivom preporučivano da se ona uopšte ne održi !\nPoslednji datum spominjan kao rok za završetak rekonstrukcije Narodnog muzeja je 2012. godina, pa je to, ukoliko nekim neverovatnim sledom događaja postojeća vlada potraje, divna prilika da nova strategija Ministarstva kulture Srbije pokaže koliko je taj rok realan.\nMinistar kulture Nebojša Bradić, povodom rokova i novca stavio je sebe u ulogu kritičara iz mase izjavom: „Ne radi se više o šest i po miliona dinara, već o tome da je prošle godine potrošeno 120 miliona dinara, a ništa nije urađeno. Plaćane su neke konsultantske usluge. To više tako ne može".\nSlužbenici ministarstva takođe tvrde da je prvobitna procena vrednosti ukupnog projekta rekonstrukcije bila oko 2.322.160.756 dinara, da je Narodni muzej Srbije je do sada potrošio oko 124.200.000 dinara, a za 2009. godinu zahteva još 2.497.751.160 dinara. To bi značilo da bi ukupna vrednost celokupnog projekta iznosila 2.621.951.000 dinara.\nNakon analize projekta rekonstrukcije Narodnog muzeja i ekspertske procene sudskog veštaka, Ministarstvo kulture je, 16. marta 2009. godine, poslalo Vladi Republike Srbije informaciju sa predlogom mera koje treba preduzeti da bi se rešili problemi u vezi sa rekonstrukcijom zgrade Narodnog muzeja u Beogradu.\nZakonom o budžetu za 2007. godinu, opredeljena su sredstva za projekat Rekonstrukcije adaptacije i dogradnje Narodnog muzeja u Beogradu, pa je, s tim u vezi, bilo potrebno da Republika Srbija - Ministarstvo kulture, preuzme ugovorene obaveze Narodnog muzeja u Beogradu prema preduzeću Kunsttrans, stvorene po osnovu pomenutog Ugovora.\nJoš tokom 2007. godine, Ministarstvo kulture Republike Srbije i kancelarija za Nacionalni investicioni plan, u saradnji sa Republičkom direkcijom za imovinu, pristupili su analizi pomenutog Ugovora i između ostalog utvrdili:\n- da je ugovoreno da Kunsttrans najkasnije u roku od 6 (šest) meseci od dana stupanja na snagu ugovora, obezbedi za predaju u posed prostor za smeštaj kulturnih dobara, za ugovorenu cenu zakupa u visini od 35.251 evra mesečno u dinarskoj protivvrednosti.\n- da se, u pismu Narodnog muzeja u Beogradu, Upravi za javne nabavke tražila saglasnost za zaključenje ugovora za nabavku usluge uskladištenja kulturnih dobara u odgovarajući prostor/depo opremljen po svim muzeološkim standardima koji bi se adaptirao za te namene, posebno naglašavajući da je "Kunsttrans jedina specijalizovana firma za prevoz i skladištenje kulturnih dobara koja poseduje najsavremenija sredstva za prevoz, pakovanje i odgovarajuće prostorije za deponovanje i čuvanje kulturnih dobara''.\n- da je, s tim u vezi, između Narodnog muzeja u Beogradu i Kunsttransa, zaključen Ugovor o poslovnoj saradnji, a da je zapravo (s obzirom da Depo nije ni postojao, tek trebao da se izgradi!).\nU momentu zaključenja Ugovora o poslovnoj saradnji, Kunsttrans nije bio jedini koji je mogao, u smislu načela konkurencije Zakona o javnim nabavkama, da pruži nabavku usluge zakupa odgovarajućeg prostora/depoa, jer, takođe u momentu zaključenja ugovora, odgovarajući prostor/depo nije stvarno postojao kao jedini na teritoriji Republike Srbije, već je to postao nakon izvršenih građevinskih radova adaptacije i nakon prijema stručne komisije, odnosno nakon dobijanja upotrebne dozvole,\n- da je ugovorena mesečna cena zakupa formirana pre nego što je objekat priveden nameni, da nisu jasni kriterijumi za formiranje cene zakupa, niti su pruženi uporedni podaci cene zakupa objekata navedene namene u okruženju, pa se s tim u vezi može pretpostaviti da je cena formirana na osnovu predračuna troškova adaptacije objekta, odnosno da je cena zakupa formirana slobodnom pogodbom.\n- da Narodni muzej, do ovog momenta, nije ušao u posed predmetnog poslovnog prostora.\nDo podruma bez zakona\nU drugoj polovini 2008. godine, nadležne službe Ministarstva kulture su pažljivom analizom celokupne procedure koja je u vezi sa sklapanjem ugovora o poslovnoj saradnji između Narodnog muzeja u Beogradu i Kunsttrans, utvrdile više nepravilnosti, koje se pre svega odnose na zloupotrebu člana 23.stav 1. tačka 1., po kome naručilac može dodeliti ugovor u postupku sa pogađanjem bez prethodnog objavljivanja, ako zbog objektivnih razloga nabavku mogu ispuniti samo određeni isporučioci dobara, pružaoci usluga ili izvođači radova. U vreme kada je sklapan ugovor o poslovnoj saradnji između Narodnog muzeja u Beogradu i Kunsttrans, depo za čuvanje umetnina nije postojao, već je tek trebalo da bude sagrađen, tako da firma Kunsttrans nije mogla biti jedini ponuđač, već su to mogle biti i mnoge druge firme koje nisu dobile priliku da učestvuju svojom ponudom u realizaciji celokupnog posla. To je, između ostalog, dovelo i do ugovaranja cene zakupnine bez ikakvog tržišnog osnova, koja bi bila adekvatna pomenutom prostoru.\nImajući sve to u vidu, Ministarstvo kulture je tražilo izvođenje stručne ekspertize koja je jasno i nedvosmisleno pokazala da je, na osnovu uslova koje treba da ispunjava depo za čuvanje kulturnih dobara iz zbirke Narodnog muzeja, cena zakupa koja je ugovorena između Narodnog muzeja i firme Kunsttrans previsoka, te da se na osnovu toga može jasno zaključiti da je finansijski aspekt celokupne procedure štetan za državu.\nTakođe, stručna analiza je jasno utvrdila da je u vreme sklapanja ugovora o čuvanju umetnina između Narodnog muzeja i firme Kunsttrans bilo moguće napraviti daleko povoljniji poslovni aranžman za Narodni muzej, jer je na tržištu nekretnina bilo relativno jednostavno naći adekvatne objekte koji bi uz adaptaciju, na istom tehnološkom nivou, višestruko smanjili cenu celokupnog posla.\nU tom kontekstu, bilo je moguće napraviti poslovni aranžman u kome bi se dobila povoljnija cena, bolja lokacija i mogućnost da objekat bude u državnom vlasništvu i nakon završetka rekonstrukcije Narodnog muzeja i da se, po potrebi, koristi za druge muzeje. Dakle, zaključak je da je, osim sa pravnog i finansijskog, i sa praktičnog stanovišta, predmetni posao apsolutno nepovoljan i štetan po državu.\nMinistarstvo kulture je uvidom u celokupnu dokumentaciju konstatovalo da prilikom zaključenja ugovora o poslovnoj saradnji između Narodnog muzeja i Kunsttrans nije poštovan postupak javne nabavke, odnosno da je urađena direktna pogodba sa preduzećem Kunsttrans iako za nju nisu postojali zakonski osnovi.\nZbog takvih propusta, na vidiku je tužba Trgovinskom sudu u Beogradu protiv Narodnog muzeja i preduzeća Kunsttrans i proglašenje ugovora o poslovnoj saradnji između Narodnog muzeja u Beogradu i preduzeća Kunsttrans apsolutno ništavim.\nIstog dana kada je iz Ministarstva kulture na adresu Vlade Srbije upućena informacija sa predlogom mera za rešavanje problema u vezi sa rekonstrukcijom zgrade Narodnog muzeja, upravni odbor ove institucije podneo je kolektivnu i neopozivu ostavku.\nSudski spor Narodnog muzeja iz Beograda i srpskog predstavništva austrijske firme Kunsttrans, zbog neplaćanja zakupa depoa za smeštaj eksponata tokom rekonstrukcije i dalje traje. Ukoliko sud presudi u korist Kunsttransa, država će morati da plati 500.000 evra, zbog neizvršavanja ugovorom (potpisan 15. maja 2006. godine) definisanih obaveza i pored toga što nijedan eksponat Narodnog muzeja nije unet u sporni depo.\nZbog nedostatka potrebnih saglasnosti, Narodni muzej nije dobio odobrena sredstva iz NIP-a, 105 miliona dinara, za proteklu godinu. Trebalo je da dobiju novac za grube građevinske radove, radove na fasadi (restauratorski i keramičarski, oblaganje fasade...), kao i za popravku vodovoda i kanalizacije. Planirano je bilo preseljenje zbirki i zaposlenih, a sve zbirke morale su da se osiguraju pre iznošenja iz zgrade...\nUgovorom je precizirano da zakup depoa, hangarskog tipa, površine 804 kvadratnih metara iznosi 35.521 evro (bez PDV-a) mesečno.\nPoređenja radi, zakup magacinskog prostora iste veličine u centru grada, odnosno u istim klimatskim uslovima u kojima se predmeti čuvaju u Narodnom muzeju, je jeftiniji sedam puta i košta oko 5.000 evra.\nIstina je da je Narodni muzej tražio u zakup deo prostora u Upravnoj zgradi Vojne akademije u okviru kompleksa Vojnotehničkog instituta u Žarkovu, površine oko 2.800 metara kvadratnih za potrebe privremenog smeštaja zaposlenih i konzervatorskih radionica, ali je taj zahtev odbijen uz obrazloženje da je navedeni objekat "neophodan za funkcionisanje Vojnotehničkog instituta u Žarkovu, te da se u takvim okolnostima ne može davati na korišćenje trećim licima".\nNavodi "Večernjih novosti" da je "Vojska bila spremna da objekat ustupi po prihvatljivoj ceni (plaćanje troškova)", a da "deo novca koji bi država odvojila za kiriju bio iskorišćen za rekonstrukciju i održavanje Vojnog muzeja", mogu biti samo nečije lepe ideje, ali ne odgovaraju istini.\nKonačno, zbog svega što se dešavalo, oko 200.000 eksponata iz Narodnog muzeja trebalo je da se nađe u depou sagrađenom na neuobičajenoj lokaciji za smeštaj nacionalnog blaga, koja je primerenija poljoprivrednom dobru, nego mestu za čuvanje ekskluzivnih umetničkih dela ovog naroda. Objekat se nalazi u Krnjači, između naselja koja se zovu Veliko blato i Ovčanska ada, na placu koji se graniči sa benzinskom pumpom (u izgradnji), a na kome su, nadomak ovog zdanja, cisterna za benzin i magacin za gas!\nPo svemu sudeći, projekat rekonstrukcije započet 2002. jednom donatorskom večerom i olako obećanom brzinom, biti završen 2018. godine. To ustvari znači da će nacionalno blago naroda Srbije biti nedostupno domaćoj i stranoj publici još devet ili deset godina. Na taj način će prouzrokovana šteta biti neuporedivo veća, jer će desetine i stotine hiljada prolaznih turista koji godišnje gostuju u Beogradu biti uskraćeni za posetu Narodnom muzeju, a biće uskraćen i budžet jer neće biti ni posetilaca ni novca. Ko treba da odgovara za to?\nZgrada na Trgu slobode u raspadajućem stanju, a nedavno su uvezane figure na fasadi zgrade da ne bi pale na ulicu i na ljude. Samo za raščišćavanje i početak gradnje potrebno bar 50 miliona dinara.\nKo će ovo da plati?\nIako nijedan predmet iz Narodnog muzeja nije unet u depo u Krnjači, a ukoliko Kunsttrans dobije sudski spor protiv Narodnog muzeja, iz državne kase će za zakup praznog skladišta morati da se da još 423.012 evra samo za proteklu godinu. Ukoliko rekonstrukcija bude okončana za devet godina poreski obveznici će za zakup depoa u Krnjači dati 3.807.108 evra. A ako bude trajala deceniju - 4.230.120 evra.\nŠvajcarska firma Roš, koja proizvodi skupu kozmetiku, zakup magacina plaća 3,5 evra po kvadratu, što je neuporedivo manje od 25, koliko u pismu navode kao najvišu cenu za poslovni prostor u centru Beograda, dok je renta za depo u Krnjači gotovo 28 evra po kvadratu.\nJedna klika i neka Bibika\nPrema informacijama Tabloidovih izvora iz Ministarstva kulture i samog Narodnog muzeja, kao jedan od ozbiljnih krivaca za celokupan haos viđena je i direktorka Narodnog muzeja Tanja Cvjetićanin (izvori govore da je upravo ona, angažovala nestručnog projektant kako bi se po svaku cenu progurao megalomanski projekat i rekonstrukcije sa četiri kafane kako bi se kompletirao urbanističko-mafijaški Trg Republike sa galerijom koja bi nosila ime Zorana Đinđića).\nIzbegnuta je obavezna institucija javnog konkursa. Umesto da bude raspisan tender za najboljeg ponuđača magacina za lagerovanje umetnina tokom radova na rekonstrukciji, Tanja Cvjetičanin je direktno angažovala Đorđa Brankovića, direktora preduzeća Kunsttrans u Beogradu, inače kuma svog muža Aleksandra D. Kostića urednika filmskog programa RTV B 92 sa kojim je sklopila ugovor na pet godina uz mesečni iznos od 40.000 evra + PDV.\nOvo je trebalo da se plaća prenamenom novca iz Nacionalnog investicionog plana namenjenog za rekonstrukciju. Iako je ugovor odavno potpisan, nikada nije izvršena nikakva uplata niti su predmeti prebačeni u depo.\nSve ovo aminovao je Upravni odbor Narodnog Muzeja na čelu sa dr Maricom Šuput koja je svoj blagoslov naplatila obezbeđivanjem posla svom sinu Dejanu u Institutu za uporedno pravo kao i određenom finansijskom injekcijom prilikom kupovine nekoliko bespravnih stanova u Beogradu.\nIzvesna Biljana Đorđević, zvana Bibika, takođe je umešana u ovaj skandal. Reč je o bivšoj ženi Igora Bogdanovića, sina pokojnog akademika Dimitrija Bogdanovića i Sonje Bogdanović, bivše saradnice Filozofskog Fakulteta, koju je, odmah po dolasku iz Španije nakon razvoda, po rotarijanskoj liniji u Narodni muzej doveo tadašnji direktor Nikola Tasić. Bibika je pod Tanjom Cvjetičanin naprasno postala operativni direktor Narodnog Muzeja ,a pored ostalog i ona je imala ličnu korist od sklapanja ugovora sa Kunsttransom jer je tamo udomila svog sestrića.\nmagazin-tabloid.com © 13-Avg-2020