Pobeda Junajteda u prvoj utakmici Murinja na klupi\nVečernje novosti 16.07.2016\n"Crveni đavoli" savladali Vigan sa 2:0 golovima Vila Kina i Andresa Pereire. Igrali Mhitarjan i Bejli. Fudbaleri Mančester junajteda pobedili su danas Vigan sa 2:0 u prijateljskoj utakmici, prvoj pod vođstvom novog trenera Žozea Murinja. Golove su… »\nB92: Mhitarjan: Nije važno šta ću da igramB92: Murinjo: Igrači počinju da razmišljaju kao ja\nPritvor zbog ubistva autorke knjiga za decu Helen Bejli\nBritanski sud odredio je pritvor pedesetpetogodišnjem Ijanu Stjuartu, zbog sumnje da je ubio poznatu autorku knjiga za decu Helen Bejli, sa kojom je živeo. Pedesetjednogodišnja Helen Bejli je posledni put viđena 11. aprila, dok je šetala psa Borisa… »\nVečernje novosti: Osumnjičen za ubistvo autorke dečijih knjiga\nPao lift na gradilištu u Kini, osmoro poginulih\nOsam osoba je poginulo kada je pao lift na gradilištu u gradu Longkou u provinciji Šandong na istoku Kine, saopštile su lokalne vlasti. Lift je u petak pao sa 18. sprata stambene zgrade u izgradnji. Osmoro ljudi koji su se nalazili u liftu odmah su… »\nMondo: Osmoro poginulo pri padu liftaBlic: Strašna nesreća u Kini: Pao lift sa 18. sprata, poginulo osam ljudijoš 1 povezana


Nema odlaganja roka za registrovanje stambenih zgrada, sutra poslednji dan\nAutor : paragraf.rs\tdec 11, 2017\nRok za registrovanje stambenih zgrada i određivanje načina upravljanja, 12. decembar 2017. godine, neće biti odlagan, ali to ipak ne znači da posle tog datuma zgrade neće moći da se registruju, kažu iz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nKako kažu, za sada je registrovano oko 50 odsto zgrada, što je pokazatelj da je postavljeni rok dovoljan. Kažu da će zgrade moći da se registruju i nakon 12. decembra, sve dok se ne uvede prinudna uprava, a onda će prinudni upravnik registrovati zgradu.\nRok koji je postavljen, 12. decembar, praktično označava da od tada može da se obavlja inspekcijski nadzor. To znači da inspektor može da dođe i proveri da li je zgrada registrovana i da li je izabrala svoj sistem upravljanja, a ako to nije učinila, biće ostavljen rok do 30 dana kao i nalog da zgrada postupi u skladu sa Zakonom o stanovanju i održavanju zgrada ("Sl. glasnik RS", br. 104/2016 - dalje: Zakon), objašnjava v.d. pomoćnica ministra za stambenu i arhitektonsku politiku, komunalne delatnosti i energetsku efikasnost u Ministarstvu građevinarstva Jovanka Atanacković.\nUkoliko stanari zgrade ni u naknadnom roku ne postupe po Zakonu, lokalna samouprava sa spiska profesionalnih upravnika dodeljuje zgradi prinudnog upravnika dok se među stanarima ne postigne dogovor.\n- Možda stanari odluče da zadrže tog prinudnog upravnika, možda ne, sve je bazirano na volji stanara, oni odlučuju, kaže Atanacković.\nNegira pisanje medija da je samo 20 odsto zgrada dosad registrovano i tvrdi da prema podacima iz katastra nepokretnosti u Srbiji ima nešto manje od 40.000 zgrada.\n- Za sada imamo 7.000 novih registrovanih zgrada i oko 15.000 zgrada registrovanih po prethodnom zakonu, što je oko 22.000 stambenih zgrada upisanih u registar, dakle oko 50 odsto, navodi Atanacković. Kaže, da je samo tokom ove nedelje registrovano 1.200 zgrada, što pokazuje da je zadati rok dovoljan.\nUpitana za način finansiranja rada profesionalnih upravnika, Atanacković kaže da je to stvar dogovora stanara i ponude koje im profesionalni upravnik dostavi.\n- Profesionalni, kao i obični upravnik, ne može da raspolaže sredstvima bez saglasnosti stanara. On ne odlučuje ni o čemu sam, već samo sprovodi odluke koje donose stanari na skupštini", kaže Atanacković i dodaje da je Zakon regulisao i situaciju eventualnog nezadovoljstva stanara radom profesionalnog upravnika.\nOni, kaže, mogu da raskinu ugovor, da traže od organizatora koji ga je angažovao da se on zameni ili ga mogu prijaviti Privrednoj komori Srbije koja vodi sud časti da preduzme neku disciplinsku meru, pa i oduzimanje licence.\nKaže i da profesionalni upravnici imaju zaključenu polisu osiguranja za štetu koju eventualno mogu pričiniti stanarima, koji su na taj način višestruko zaštićeni.\nU slučaja da su zgrade imale zaključene ugovore o održavanju sa javnim preduzećima ili pak privatnim firmama ti ugovori nastavljaju da važe i nakon dolaska profesionalnog upravnika, ukoliko stanari ne odluče drugačije.\n- To su ugovorni odnosi u koje se Zakon ne meša,navodi Atanacković.\nKako kaže, od početka obuke za profesionalne upravnike u junu ove godine, od 750 njih koji su prošli obuku 400 je položilo ispit, a u toku je decembarski rok gde je prijavljeno 254 kandidata.\nDodaje, da je zainteresovanost građana velika, kao i da nije ograničen broj zgrada koje jedan profesionalni upravnik održava, što otvara prostor za udruživanje i saradnju i osnivanje sopstvenih malih preduzeća koji će se baviti upravljanjem i održavanjem zgrada.\n- Mi smo sa Nacionalnom službom za zapošljavanje napravili jedan plan za aktivne mere zapošljavanja kako bi mogli da obezbedimo sredstva za one koji su u evidenciji službe, da ih aktiviramo da prođu obuke i polože ispite, tako da možemo pričati o stotinama novih lica koji rade i osnivaju svoje firme, kaže Atanacković.\nTo je direktni podsticaj malih i srednjih preduzeća, kaže ona i dodaje da je novi Zakon u regionu ocenjen kao napredan i prilagođen problemima koji se mogu javiti u praksi.\n- Na osnovu iskustva zemalja u regionu, pre svega Hrvatske i Slovenije zaključeno je da je novi Zakon dao rešenja za sve one stvari u praksi koje prethodni zakon nije rešio, zaključuje Atanacković.\nokt 23, 2018 2242 Vesti\nokt 19, 2018 1669 Vesti\nokt 23, 2018 1570 Vesti\nokt 22, 2018 1522 Kultura


Podsticaji za investicije u nove mašine, opremu ….Pravilnikom se bliže propisuju vrste podsticaja za podršku programima koji se odnose na unapre?enje konkurentnosti kroz podsticaje za investicije u fizi?ku imovinu poljoprivrednog gazdinstva za nabavku novih mašina i opreme i kvalitetnih priplodnih grla, uslovi i na?in ostvarivanja prava na podsticaje, kao i obrasci zahteva za ostvarivanje prava na podsticaje i maksimalni iznos podsticaja po korisniku\nza podršku investicijama za nabavku novih mašina i opreme za unapre?enje primarne proizvodnje biljnih kultura, i to:\n– nove mehanizacije i opreme za zaštitu od bolesti, šteto?ina, korova, grada, niskih i visokih temperatura;\n– novih mašina i opreme za obradu zemljišta, setvu, sadnju, prihranjivanje/?ubrenje, rezidbu, berbu/žetvu i transport;\n– novih plastenika i opreme za proizvodnju u zašti?enom prostoru;\nza podršku investicijama za nabavku novih mašina, opreme i kvalitetnih priplodnih grla za unapre?enje primarne sto?arske proizvodnje, i to:\n– nove opreme i mehanizacije za poboljšanje organizacije i efikasnosti sto?arske proizvodnje i pripremu, distribuciju i skladištenje koncentrovane i kabaste sto?ne hrane;\n– nove opreme i mehanizacije za manipulaciju, separaciju i distribuciju ?vrstog i te?nog stajnjaka;\n– nove opreme za p?elarstvo;\nInvesticije za koje se odobravaju podsticaji preciznije su odre?ene u tabeli „Podsticaji i prihvatljive investicije za nabavku novih mašina i opreme i kvalitetnih priplodnih grla za unapre?enje primarne poljoprivredne proizvodnje“, koja je sastavni deo ovog pravilnika.\nPodsticaj mogu ostvariti lica koja su upisana u Registar poljoprivrednih gazdinstava i ?ija su gazdinstva u aktivnom statusu i to:\nfizi?ko lice – nosilac komercijalnog porodi?nog poljoprivrednog gazdinstva; preduzetnik;\nzemljoradni?ka zadruga koja ima najmanje pet ?lanova zadruge koji su upisani u Registar kao nosioci ili ?lanovi pet razli?itih komercijalnih porodi?nih poljoprivrednih gazdinstava u aktivnom statusu,\nsrednja škola i nau?noistraživa?ka organizacija u oblasti poljoprivrede.\nPostupak za ostvarivanje prava na podsticaje pokre?e se podnošenjem zahteva za odobravanje prava na podsticaje ministarstvu nadležnom za poslove poljoprivrede – Upravi za agrarna pla?anja, za svaku kalendarsku godinu u periodu od 15. aprila do 1. jula teku?e godine.\npredra?un za nabavku nove mašine i opreme ili kvalitetnog priplodnog grla, ne stariji od 30 dana od dana podnošenja zahteva,\nobrazac izjave dobavlja?a da može izvršiti isporuku predmeta investicije iz predra?una u roku od 150 dana od dana izdavanja predra?una, kao i da nema svojstvo povezanog lica sa podnosiocem zahteva.\nUkoliko, nakon administrativne provere Uprava donese rešenje o odobravanju prava na podsticaj, podnosiocu se pored odre?enog maksimalnog iznosa podsticaja koji može ostvariti, utvr?uje i rok koji ne može biti duži od 90 dana od prijema rešenja, da u potpunosti realizuje investiciju iz predra?una i podnese zahtev za isplatu podsticaja.\nPosle realizacije investicije, koja podrazumeva izvršenje svih radnji vezanih za nabavku predmeta prihvatljive investicije, osim pribavljanja predra?una u roku odre?enom Rešenjem, lice kome je odobreno pravo na podsticaje podnosi Upravi zahtev za isplatu podsticaja. Uz obrazac zahteva za isplatu podsticaja podnosilac dostavlja i ra?un, otpremnicu, propisani dokaz o izvršenom pla?anju predmetne investicije, garantni list, a ako je podnosilac zahteva sam direktno izvršio uvoz predmeta investicije, dostavlja i jedinstvenu carinsku ispravu i me?unarodni tovarni list. Za investicije u nabavku kvalitetnih priplodnih grla, podnosilac uz zahtev dostavlja i uverenje o zdravstvenom stanju životinja, overeno od strane nadležnog veterinarskog inspektora, uverenje o poreklu i proizvodnim osobinama kvalitetnog priplodnog grla koje je predmet zahteva (pedigre), uverenje o poreklu matice izdato od strane glavne odgajiva?ke organizacije.\nKorisnik podsticaja namenski koristi, ne otu?uje i ne omogu?ava drugom licu koriš?enje predmeta podsticaja u roku od tri godine od dana isplate podsticaja za nabavku opreme, odnosno u roku pet godina od dana isplate podsticaja za nabavku mašina i mehanizacije, u skladu sa zakonom koji ure?uje podsticaje u poljoprivredi i ruralnom razvoju.\nU skladu sa uredbom kojom se ure?uje raspodela podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju u 2017. godini, podsticaji se utvr?uju u u iznosu od 50 % od vrednosti realizovane prihvatljive investicije umanjene za iznos sredstava na ime poreza na dodatu vrednost, odnosno u iznosu od 65 % od ove vrednosti u podru?ju sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi. Najviši ukupni iznos podsticaja koji korisnik može da ostvari u jednoj kalendarskoj godini je 3.000.000 dinara.\nPravo na podsticaje se odobrava po redosledu podnošenja zahteva, do utroška sredstava odre?enih u skladu sa zakonom kojim se ure?uju podsticaji u poljoprivredi i ruralnom razvoju, odnosno posebnim propisom kojim se ure?uje raspodela podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju.\nIzuzetno, pravo na podsticaje za 2017. godinu ostvaruju lice koje je u potpunosti realizovalo investiciju iz gore navedene Tabele u periodu od 16. oktobra 2016. godine do dana podnošenja zahteva za isplatu podsticaja. Postupak za ostvarivanje prava na podsticaje pokre?e se podnošenjem zahteva za isplatu podsticaja Upravi u periodu od 15. aprila do 1. jula 2017. godine\nIsti podnosilac zahteva može podneti samo jedan zahtev za isplatu podsticaja, s tim da taj zahtev može obuhvatiti jedan ili više podsticaja, odnosno jednu ili više prihvatljivih investicija iz Tabele, u okviru odgovaraju?e vrste podsticaja.\nNakon isplate podsticaja korisnik je dužan da predmet podsticaja namenski koristi, ne otu?i i ne omogu?i njegovo koriš?enje od strane drugih lica i to u roku od tri godine od dana isplate podsticaja za nabavku opreme, odnosno u roku pet godina od dana isplate podsticaja za nabavku mašina i mehanizacije, kao i da se pridržava drugih obaveza korisnika podsticaja u skladu sa zakonom koji ure?uje podsticaje u poljoprivredi i ruralnom razvoju.


Nova Samsung Galaxy S21 serija spašava 45 hiljada stabala godišnje - Zdravi Portal\nNaslovna»Zanimljivosti»Tehnologija»Nova Samsung Galaxy S21 serija spašava 45 hiljada stabala godišnje\nBy Jasmin N Niksic Objavljeno\t 12/04/2021 Tehnologija\nEkstremne vremenske prilike su poslednjih godina sve češća pojava u svim dijelovima svijeta – od velikih temperaturnih razlika do suša i tajfuna. Pariškim sporazumom, zemlje širom svijeta složile su se da je neophodno izvršiti određene promjene u cilju smanjenja emisije ugljenika i ograničenja globalnog porasta temperature do 2 stepena Celzijusa. Svoj doprinos rješavanju ove globalne krize daje i kompanija Samsung Electronics, pronalazeći održive načine za odgovor na klimatske promjene u svim aspektima svog poslovanja.\nTako se još u junu 2018. godine Samsung obavezao da će se do 2020. sve radne prostorije ove kompanije u SAD-u, Kini i Evropi oslanjati isključivo na električnu energiju iz obnovljivih izvora. Kontinuirani napori uloženi od strane ove kompanije od tada, doveli su do toga da je Samsung 2020. godine uspio da dostigne ovaj cilj, koristeći 100% obnovljive energije.\nOsim toga, Samsung omogućava korisnicima da, upotrebljavajući svoje Galaxy pametne telefone, i sami pomognu zaštiti životne sredine. Naime, počevši od 2016. godine i modela Galaxy S7, sa svakom narednom generacijom pametnih telefona iz Galaxy S serije, Samsung je razvijao ambalažu po ekološkim standardima. Tako ambalaža najnovije S21 serije sadrži samo 4% plastike i 58% papira sadržanog u ambalaži serije Galaxy S7, čime je količina otpada po jedinici pakovanja smanjena za čak 49%, uz spašavanje oko 45 hiljada stabala godišnje. Kontinuiranim ulaganjem u održivost, kompanija Samsung smanjila je emisiju ugljenika pri razvoju ambalaže za 50% u odnosu na seriju Galaxy S7.\nPakovanje najnovijeg Samsung flegšip uređaja serije Galaxy S21 ispunjava najviše ekološke standarde u odnosu na sve ostale proizvode u okviru S serije. Svaki uređaj spakovan je u kutiju izrađenu od talasastog kartona, umjesto tvrdog papira, čime je povećana mogućnost reciklaže. Količina materijala utrošenog na pakovanje dodatno je smanjena uklanjanjem unutrašnjeg pakovanja za dodatke, poput punjača i slušalica. Na ovaj način, kompanija Samsung želi da kod korisnika Galaxy pametnih telefona promoviše ekološke navike ponovne upotrebe i recikliranja.\nZahvaljujući minimalističkom dizajnu ambalaže i promjeni materijala koji se koriste tokom proizvodnje, distribucije, upotrebe i odlaganja proizvoda, Samsung Galaxy S21 pametni telefon dobio je „Reducing CO2“ certifikat Carbon Trust neprofitnog tijela Vlade Velike Britanije. Ovaj certifikat potvrđuje smanjenje emisije štetnih gasova efekta staklene bašte pri proizvodnji S21 serije u poređenju sa prethodnim modelom.\nUzimajući u obzir efekat staklene bašte i klimatske promjene kao dvije najveće prijetnje čovječanstvu, Samsung nastavlja da prati trenutnu ekološku situaciju, te ulaže u energetski efikasne proizvode i proizvodne procese kako bi smanjio emisiju gasova i promovisao upotrebu obnovljivih izvora energije.\nNovu Samsung Galaxy S21 seriju pametnih telefona odlikuje moderni dizajn, sistem kamera profesionalnog ranga za korisnike svih nivoa vještina i najnapredniji procesor koji je ikada korišten u Galaxy uređajima. Ovi flegšip uređaji donose izobilje savremenih inovacija, koje omogućavaju korisnicima da obogate svoju svakodnevicu prema vlastitom životnom stilu.\nSlijedeći članak Riječ oftalmologa: Kako se liječi astigmatizam kod djece?


Horski festival "Slobodan Bursać" održan u Kulturnom centru - Z1INFO.RS\nNaslovna Kultura i obrazovanje Horski festival "Slobodan Bursać" održan u Kulturnom centru\nHorski festival “Slobodan Bursać” održan u Kulturnom centru\nTokom vikenda je u Kulturnom centru Zrenjanina otvoren i održan VI Horski festival “Slobodan Bursać”\nTim povodom Goran Marinković, direktor Kulturnog centra Zrenjanina je rekao: “Horski festival “Slobodan Bursać” jedan je od najznačajnijih projekata Kulturnog centra. Tim projektom popularizujemo horsku muziku i horsko pevanje jer znamo da je Zrenjanin grad horova a sa njegovom održavanjem nastavljamo tradiciju očuvanja i negovanja ove vrste muzičkog izražavanja.\nNa festivalu će učestvovati pretežno zrenjaninski horovi sa gostima, koji nam dolaze iz Slovenije, Makedonije, Beograda, Novog Sada i Kikinde . Nadamo se da će građani Zrenjanina uživati u ovom značajnom muzičkom događaju, u nastupima horova u toku tri festivalska dana”, rekao je Marinković.\nVladimir Stojković, direktor festivala naveo je da je festival otvoren u pravom duhu dobrog pevanja.\nOtpočeo je nastupom hora Muzičke škole “Josif Marinković” a prvo veče je zatvoreno pesmom: “Tebe pojem”, koju je izveo hor “Pepodobni Rafailo Banatski”, pesmom koja je obeležila dirigentsku ruku Slobodana Bursaća. Svaki hor je briljirao na svoj način od hora Univerziteta u Novom Sadu koji su se svojski potrudili da nam donesu dobar zvuk, tako smo isto imali priliku da čujemo i zrenjaninske horove “Emanuel”, hor Gimnazije i hor Društva slovenaca “Planika”.\nU okviru pratećeg programa festivala, organizovana je humanitarna izložba. Prve festivalske večeri u izložbenom salonu Kulturnog centra Zrenjanina otvorena je izložba „Terra Youth” koju čine skulpture u glini, radovi dece sa posebnim potrebama. Izložba je organizovana u saradnji sa vajarskom kolonijom „Terra” iz Kikinde i predstavlja deo njihove akcije pod nazivom „Terra Youth”. Na otvaranju izložbe nastupio je i inkluzivni hor osnovne i srednje škole „9.maj”.\nTokom tri festivalska dana nastupa 28 horova a program obuhvataju nastupi dečijih, ženskih, muških i mešovitih horova, a nakon matinea dečjih horova u toku prepodneva, u večernjim satima i narednog dana nastupali su:\nU subota i nedelju u Velikoj sali Kulturnog centra Zrenjanina nastupali su\n– Mešoviti hor „Gortinija” Gevgelija/Makedonija – dirigent Ilija Atanasov\nGeneralni pokrovitelji festivala: Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije, Pokrajinski sekretarijat za kulturu i informisanje i odnose sa verskim zajednicama, Grad Zrenjanin.


Zaev još bez neophodne većine, Sobranje sutra nastavlja sednicu o ustavnim izmenama | Insajder\nZaev još bez neophodne većine, Sobranje sutra nastavlja sednicu o ustavnim izmenama\nMakedonsko Sobranje je ponovo odložilo sednicu na kojoj bi trebalo da budu usvojeni ustavni amandmani u skladu s dogovorom sa Grčkom, a kojim se ime države menja u Severna Makedonija. Sednica je i juče i danas odlagana u nekoliko navrata, a makedonski mediji spekulišu da premijer Zoran Zaev još nije uspeo da obezbedi neophodnu većinu od 80 poslanika.\nZoran Zaev u Sobranju Foto: AP Photo/Boris Grdanoski\nOn je većinu danas pokušao da obezbedi u pregovorima s opozicionim krilom albanske partije Besa koja je u međuvremenu postavila nove uslove da bi njena dva poslanika podržala ustavne amandmane, a kako prenosi makedonski pulsinfo, dogovor još nije postignut.\nPremijer Makedonije je na konferenciji za novinare bio kontradiktoran odgovarajući na pitanje da li će prihvatiti zahtev lidera Bese Biljala Kasamija da u pasošima etničkih Albanca kod državljanstva ne stoji dodatak "makedonsko" ispred "građanin Severne Makedonije", kako je predviđeno Dogovorom sa Grčkom.\nZaev je, kako su preneli mediji, ostavio prostor da se dogovori sa Kasamijem i da "svi budu zadovoljni", ali je istakao da je naveći dobitak u Dogovoru sa Grčkom uprava formulacija kod državljanstva "makedonsko/građanin Severne Makedonije", što je dodatna garancija za makedonski identitet, što je bio naveći problem u pregovorima sa Grčkom.\nPrema pojedinim medijima, ukoliko Zaev uspe da postigne nekakav dogovor koji će sve zadovoljiti očekuje se da glasanje za četiri ustavna amandmana desi najkasnije u petak popodne.\nNa početku plenarne sednice, juče posle podne, za dnevni red je glasalo ukupno 78 poslanika, a za izglasavanje sva četiri amandmana predviđena Dogovorom sa Grčkom potrebno je najmanje 80 glasova.\nSednici ne prisustvuju poslanici koalicije oko opozicione VMRO DPMNE, čije je rukovodstvo juče direktno podržalo proteste protiv ustavnih izmena u organizaciji udruženja "Makedonija blokira" i "Tvrdokorni" i pozvalo pristalice da se pridruže.\nPočetak protesta protivnika ustavnih promena kojima se ime države Makedonija menja u Severna Makedonija zakazano je danas u podne.\nMakedonski parlament je 19. oktobra počeo proces izmena Ustava podrškom 80 poslanika predlogu Vlade. Ta dvotrećinska većina je obezbeđena glasovima osam poslanika opozicione VMRO DPMNE koji su zbog toga izbačeni iz stranke.


UAP: Uskoro prva rešenja za mlade poljoprivrednike - AgroFin\nNaslovna VESTI UAP: Uskoro prva rešenja za mlade poljoprivrednike\nUAP: Uskoro prva rešenja za mlade poljoprivrednike\nUprava za agrarna plaćanja kontaktira podnosioce prijava\nSve zaprimljene prijave na Konkurs za podnošenje prijava za ostvarivanje podsticaja za podršku programima koji se odnose na diversifikaciju dohotka i unapređenje kvaliteta života u ruralnim područjima kroz podršku mladim poljoprivrednicima u 2019. godini, trenutno se nalaze u fazi administrativne obrade, koja obuhvata proveru ispunjenosti kako formalno-pravnih uslova (urednost prijave koja obuhvata blagovremenost, potpunost i da li je podneta od strane lica koje ima pravo na podsticaje), tako i materijalno-pravnih uslova (vezanih za propisane uslove za pojedine vrste ovih podsticaja).\nUprava za agrarna plaćanja kontaktira podnosioce prijava kako bi utvrdila dodatne informacije vezane za status prijava i način njihovog daljeg sprovođenja.\nProces obrade pristiglih zahteva je u toku i uskoro se očekuje izdavanje prvih rešenja za kojom sledi isplata sredstava, naveli su u Upravi za AgroFin, u odgovoru na pitanje kada će početi isplata subvencija mladim poljoprivrednicima.\nU Upravi podsećaju da je na Konkurs raspisan krajem protekle godine pristigla 5.591 prijava, što je dvostruko veći broj prijava od onog koji je pristigao u prve dve godine primene mere podrške mladim poljoprivrednicima.\nNovi IPARD javni pozivi u četvrtom kvartalu 2020.\nU četvrtom kvartalu ove godine u okviru Mere 1 – Investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava planiran je novi poziv za nabavku novog traktora, kao i poziv za izgradnju i opremanje objekata uključujući i nabavku opreme i druge mehanizacije.\nPrethodni tekstCene na berzama u periodu od 7. do 11. septembra 2020. godine\nSledeći tekstKorona upalila “crveni alarm” i u sajamskoj industriji


VOICE: Sporazum o bezbednosti novinara pola godine bez rezultata – Južnobanatske Vesti\nVOICE: Sporazum o bezbednosti novinara pola godine bez rezultata\nStručnjak za medijsko pravo, novosadski advokat Veljko Milić izjavio je da ga čudi neefikasnost nadležnih organa gonjenja u slučajevima pretnji i uvreda koje se upućuju novinarima preko društvenih mreža.\n„Za pojedine osobe koje prete novinarima čak nije ni tajna, oni ne kriju ni svoje ime i prezime, rade to vrlo javno. Apsolutno, po meni, ne postoji nikakva prepreka da tužilaštvo i policija nešto preduzmu“, rekao je Milić, predstavnik Nezavisnog društva novinara Vojvodine u Radnoj grupi, formiranoj na osnovu Sporazuma o bezbednosti novinara izmedju policije, tužilaštva i novinarskih udruženja i medijskih asocijacija.\nMilić je za Vojvodjanski istraživačko-analitički centar (VOICE) rekao da bi brza reakcija tužilaštva i policije u tim slučajevima trebalo da preventivno deluje i utiče na sve potencijalne učinioce.\nVOICE je naveo da Sporazum o bezbednosti novinara, koji je potpisan krajem prošle godine, još ne daje rezultate u praksi, a napadi na novinare u Srbiji postali su takoreći svakodnevica.\nOve godine, po podacima Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS), prijavljeno je ukupno 47 napada na novinare, od čega četiri fizička, 29 pritisaka i 14 verbalnih pretnji.\nU dva slučaja je utvrdjeno da nema krivičnog dela, dok su ostali postupci u toku, u različitim fazama, rekla je za VOICE Marija Vukasović iz NUNS-a.\nPo podacima NUNS, 2016. godine zabeleženo je 69 fizičkih i verbalnih napada, pretnji i pritisaka, a Marija Vukasović je kazala da je očigledno da se prošlogodišnji trend nastavlja, s tim što se smanjuje broj fizičkih napada, a raste broj verbalnih napada i pretnji.\nSigurnost u fokusu konferencije u Dubrovniku


Sačuvati zagarantovana mesta u Skupštini\nSrpski poslanici i poslanici drugih manjinskih zajednica u Skupštini Kosova neće odustati od inicijative da se u naredna dva mandata zadrže zagarantovana mesta u Parlamentu.\n09:13 h > 09:21 h\nU zajedničkoj izjavi, Srpski, Bošnjački, Turski, Aškalijski, Romski i Goranski poslanici su istakli da će biti iskorišćena sva demokratska, politička i institucionalna sredstva da do tog cilja dođu.\nRazvoj demokratije i poštovanje manjina je proces koji nikad ne prestaje nego se svakim danom sve više unapređuje”, kaže se u zajedničkom saopštenju poslanika iz redova manjinskih zajednica, nakon sastanka na kome se raspravljalo o narednim koracima u obezbeđivanju rezervisanih mesta u Skupštini Kosova.\nPoslanici traže da u naredna dva mandata Skupštine Kosova imaju 20 zagarantovanih mesta. Oni su se obavezali, kako je saopšteno, da će "nastaviti da lobiraju u pravcu ispunjenja ovog strateški najbitnijeg cilja na svim nivoima kosovskog društva".\nMinistar inostranih poslova Kosova i potpredsednik vladajuće DPK Enver Hodžaj je zatražio od Demokratskog saveza Kosova (DSK) da održi obećanje koje su dali o rezervisanim mestima za pripadnike manjina za još jedan mandat.\nNa ovu izjavu je odmah na svom nalogu na Fejsbuku (Facebook) reagovao lider DSK Isa Mustafa koji je naveo da takvo obećanje nije dato.\nPlanom Martija Ahtisarija, koji je osnova za uređenje odnosa na Kosovu, predviđeno je da više ne bude rezervisanih mesta za pripadnike manjinskih zajednica.\nDeset zagarantovanih mesta za srpsku zajednicu, kao i 10 mesta za ostale manjinske zajednice, ne dovodi se u pitanje.\nIpak, u okviru izborne reforme koja bi trebalo da bude zavržena pre parlamentarnih izbora, ukidanje dodatnih rezervisanih mesta je nešto što najviše zabrinjava predstavnike manjinskih zajednica, pošto će za dodatne mandate morati da prođu cenzus.\nKosovski parlamentarni izbori treba da budu održani sledeće godine.


PARTIZAN u BANJALUCI, ali ne u oktobru – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPARTIZAN u BANJALUCI, ali ne u oktobru\nDirektor banjalučkog Borca Robert Zrilić potvrdio je da beogradski Partizan neće u oktobru biti gost Banjaluke kako je prvobitno najavljeno.\nDefanzivac crno-bijelih Aleksandar Subić ovog ljeta je prešao iz Borca u Partizan i tom prilikom je iz “Velikana iz Platonove” najavljeno gostovanje prvog tima Beograđana u Banjaluci i to u oktobru.\nMeđutim, od toga neće biti ništa, potvrdio je”Nezavisnim novinama” direktor Banjalučana Robert Zrilić.\n“Nismo uspjeli da dogovorimo gostovanje Partizana ovog vikenda i utakmica će biti odigrana na proljeće”, izjavio je Zrilić.\nDirektor crveno-plavih je dodao da su iz Partizana istakli da ih u narednom periodu očekuje nekoliko veoma bitnih utakmica na domaćoj i međunarodnoj sceni, odnosno Ligi Evrope, gdje su crno-bijeli lideri Grupe L nakon pobjeda nad AZ Alkmarom (3:2) i Augzburgom (1:3).\n“Prilikom transfera Subića smo načelno dogovarali da susret bude odigran 9, 10. ili 11. oktobra. Za organizaciju ovakvog susreta je potrebno između sedam i deset dana kako bismo spremili sve, pronašli sponzore, tako da bi bilo teško ogranizovati meč čak i da je Partizan u mogućnosti da dođe”.\nanjalučani godinama održavaju dobre odnose sa klubovima iz Srbije, pa je tako prošle godine u oktobru na Gradskom stadionu gostovala Crvena zvezda, a ove godine u maju i novosadska Vojvodina, čiji navijači imaju bratske odnose sa najvatrenijim pristalicama Borca – “Lešinarima”.\nOSNOVNA ŠKOLA IMA DVA DIREKTORA: Za svaku stranku po jedan!


Održana radionica o značaju intelektualne svojine – CPTT\n20/06/2019 u kategoriji Aktuelnosti\nRadionica ,,Od ideje do komercijalizacije – edukativni moduli o zaštiti intelektualnog vlasništva“, održana je 18. juna 2019. godine u prostorijama Rektorata Univerziteta u Banjoj Luci.\nPredstavljajući projekat, Predrag Govedarica, viši stručni saradnik za razvoj preduzetništva Univerziteta u Banjoj Luci, istakao je njegovu prvenstvenu namjeru: da nastavnicima, saradnicima i studentima približi značaj intelektualne svojine, proces njene zaštite, te komercijalizacije patenata i pronalazaka. Takođe, naveo je kako postojeća zakonska regulativa nije dovoljna za regulisanje svih složenih pitanja koja se odnose na intelektualnu svojinu, te je potrebno što prije donijeti strategiju o zaštiti intelektualnog vlasništva na nivou Bosne i Hercegovine. Podsjetio je da Univerzitet u Banjoj Luci, zajedno sa republičkim institucijama, realizuje slične projekte i da je već ostvario saradnju sa Evropskom patentnom organizacijom, ali da sigurno korača i prema Svjetskoj patentnoj organizaciji.\nGovedarica se zahvalio Ministarstvu za naučno-tehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske i resornom ministru Srđanu Rajčeviću na finansijskoj podršci, bez koje ovaj projekat ne bi mogao da bude realizovan.\nAdvokat i patentni zastupnik Jovan Šarac, koji se 12 godina bavi intelektualnom svojinom, rekao je da je Bosna i Hercegovina novi zakonski okvir donijela 2010. godine kada je Parlamentarna skupština usvojila set od deset zakona koji se bave ovom oblašću.\n„Tu su i dva zakona koja se odnose na autorska prava, i to Zakon o autorskim i srodnim pravima i Zakon o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava. Prilikom izrade tih zakona, vodilo se računa da oni budu usaglašeni sa svim međunarodnim ugovorima koje je ratifikovala BiH, sa propisima EU“, naveo je Šarac.\nUčesnike ove radionice koja je održana u organizaciji Centra za preduzetništvo i transfer tehnologija Univerziteta u Banjoj Luci, u ime rektorskog tima pozdravio je prof. dr Goran Latinović, prorektor za naučnoistraživački rad i razvoj Univerziteta.\nUčesnicima radionice obratili su se i Snježana Stanojević, stručni saradnik za patente u Institutu za intelektualnu svojinu BiH, Goran Trifković, stručni saradnik za industrijski dizajn u Institutu za intelektualnu svojinu BiH, te mr Đorđe Markez, generalni sekretar Univerziteta u Banjoj Luci.


Tragovima sećanja: Francuska i posledice sloma Srbije 1915. godine\nKada pomislimo na francusko-srpske odnose u proteklih 180 godina, većinom dominira sećanje na najslavniji period, onaj u kome se iskovalo, u ratnom vihoru do tada neslućenih razmera, „bratstvo po oružju“ dva naroda. Kult negovanja zahvalnosti prema Francuskoj bio je prisutan u novoj državi Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca – Jugoslaviji, ali su temelji ideje večitog prijateljstva podignuti već u toku rata, a posebno u vreme sloma Srbije 1915. godine. Stoga je bitno osvetliti ulogu Francuske neposredno nakon sloma Srbije 1915. godine, povlačenja srpske vojske preko Albanije i dolaska na Krf, kao i prihvata srpskih đaka i izbeglica u Francuskoj. Cilj ovog eseja nisu samo istorijske činjenice, već i odgovori na pitanje ko su danas čuvari sećanja na ovaj period zajedničke istorije Francuske i Srbije, koji je kao tema bio preovlađujuće prisutan u javnosti u vreme obeležavanja 180. godišnjice diplomatskih odnosa i prošlogodišnje posete francuskog predsednika Emanuela Makrona.\nNakon što je na zajedničkom sastanku vlade i Vrhovne komande u Prizrenu 24. novembra 1915. godine doneta odluka o povlačenju pred nadmoćnijim neprijateljem, srpska vojska praćena civilima krenula je preko severa Crne Gore i Albanije ka jadranskoj obali. Povlačenje se uz strašne žrtve i gubitke završilo 15. janaura 1916. godine. Na zajedničkoj konferenciji Francuske, Velike Britanije i Italije, koja se održavala od 6. do 8. decembra 1915. u Šantijiu u Francuskoj, načelnik francuskog Generalštaba general Žozef Žofr priznao je da su saveznici najodgovorniji za propast Srbije jer pomoć nije stigla na vreme. Stoga su započele pripreme za pružanje pomoći u prihvatu i oporavku srpskih vojnika i civila, a među kojima su bile diplomate, članovi medicinskih misija i novinari. Francuska je u cilju pomoći aktivirala svoju misiju u Brindiziju, a formirane su još i britanska i italijanska misija. Francuska je pored ove tri misije početkom decembra 1915. godine organizovala još jednu specijalnu misiju, koja je poslata u štab srpske vojske. Zadatak misije je bio da se upozna sa psiho-fizičkim stanjem srpske vojske, kao i da pruži procenu njene borbene upotrebe. Vođa misije bio je general Pijaron de Mondezir, komandant 52. pešačke divizije, odličan poznavalac Srbije i Balkana. Mondezir je imao isksutvo praćenja vojnih operacija na Balkanu, a decembra 1914. godine nudio je pomoć i Vrhovnoj komandi srpske vojske. Odabrao je 27 članova misije, prva grupa na čelu sa pukovnikom Dušijem stigla 12. decembra, a druga 13. decembra 1915. godine u Brindizi. Ostatak misije na čelu sa Mondezirom stigao je 14. decembra 1915. godine. Francuski general je prešao u Albaniju 22. decembra, kako bi se susreo sa kraljem Petrom I Karađorđevićem u Valoni. O ovom susretu Mondezir je ostavio svedočanstvo da je srpskog vladara dočekao u teškom psihičkom stanju, iako je bio dirnut ordenom Ratnog krsta i pismom francuskog predsednika Remona Poenkarea. Videvši iscrpljene srpske vojnike, gladne kako leže na obali i čekaju pomoć saveznika, Mondezir je istupio od prvobitne ideje da se srpska vojska reorganizuje u severnoj Albaniji i od francuske Vrhovne komande zatražio da zajedno sa saveznicima odrede sigurno mesto. Mondeziru se Krf činio kao dobro rešenje. Francuski 6. šaserski bataljon je opseo ostrvo 10. janaura 1916, a evakuacija srpske vojske započela je 17. janaura. Članovi srpske vlade stigli su na Krf 18. januara, Mondenzir 24. januara. Evakuacija je okončana krajem februara 1916. godine, pri čemu je na Krf evakuisano 145.000 ljudi i 34.000 konja i volova. Mondezir je svedočio o strašnim prizorima stradanja, iscprljenosti i bolesti u kampovima srpske vojske koji su organizovani na ostrvu, ali je 2. februara javio generalu Žofru da je spasena glavnina srpske vojske i da je misija uspešna.\nOvde se Mondezirova misija nije završila. Početkom marta 1916. godine pristupio je reorganizovanju vojske, na osnovu savezničke konferencije održane početkom februara u Parizu. Najviše zaduženja i troškova snabdevanja i reorganizacije srpske vojske preuzela je Francuska, a general Mondezir je dobio veća ovlašćenja. Ukinuo je podelu na prvi i drugi poziv i doneo odluku da srpsku vojsku čine tri armije u okviru kojih su vojnici šest divizija (Moravska i Vardarska, Šumadijska i Timočka, Dunavska i Drinska). Divizijama je dodat po jedan puk trećeg poziva, jedan eskadron konjice i jedan artiljerijski puk, delile su se na brigade (ukupno 12), što je bila nova formacija srpske vojske. Takođe, značajno je i da je Mondezir sugerisao generalu Žofru da se sačeka potpuni oporavak srpske vojske pre slanja za Solun. Misija generala Mondezira završena je 24. aprila, dvanaest dana nakon što je započeo transport srpske vojske brodovima francuske mornarice ka Solunu.\nKada se jula 2019. godine u srpskim medijima pojavila informacija da će jedna ulica u Beogradu dobiti ime po francuskom generalu Pijaron de Mondeziru veći deo srpske javnosti nije znao ko je pomenuta ličnost niti zašto je zaslužio da jedna ulica u glavnom gradu Srbije nosi njegovo ime. Generacija koja bi svedočila da je na Kalemegdanu 11. novembra 1930. godine, prilikom svečanosti otkrivanja Spomenika zahvalnosti Francuskoj, počasni gost bio general Mondezir koji nije više među živima, a potomci su delo ovog Francuza prepustili zaboravu. Ipak, istoričari će se setiti da je francuski general bio nosilac dva srpska ordena — Ordena Belog orla i Krsta Karađorđeve zvezde (koji su mu uručeni 24. aprila 1916. godine po napuštanju Krfa), kao i da mu je nakon svečanosti 1930. godine kralja Aleksandra dodelio još jedno priznanje – Orden jugoslovenske krune. Značaj misije generala Pijerona de Mondezira, koja je prva pristigla u pomoć srpskoj vojsci i zahvaljujući znanju i energiji francuskog generala uspela da se reorganizuje, delom je u vreme obeležavanja stogodišnjice Velikog rata i zvanične posete francuskog predsednika Emanuela Makrona vraćen u kolektivno sećanje.\nKada je Srbiju nakon prvih pobeda zahvatila epidemija pegavog tifusa, u Parizu su formirana dva udruženja: Francusko-srpski odbor ili Komitet za hitnu pomoć Srbima, a potom, nakon sloma srpske države i prvih dana januara 1916. godine u Latinskom kvartu u domu profesora Sorbone, Viktora Berara, osnovana je i organizacija La Nation Serbe en France (Srpski narod u Francuskoj). Dok se na Krfu i Vidu odvijala prava drama i između 4000 i 4500 Srba svakodnevno u januaru 1916. polagano u Plavu grobnicu, u Francuskoj se radilo na prikupljanju humanitarne pomoći kao i prihvatanju srpskih đaka i studenata na školovanje širom Francuske. Ovim su se i intelektualci: Viktor Berar, Emil Oman, Ernest Deni i drugi, pored pisanja članaka o Srbima i Srbiji, kao i javnih govora i podrške koju su pružali interesima dali poseban doprinos u prikupljanju pomoći izbeglim Srbima. O njihovim delima u Srbiji su nakon rata pisali članovi Srpske akademije nauka i umetnosti, istoričari i književnici. Ipak, interesantno je da se danas njihovo angažovanje i stvaralaštvo pominju samo na naučnim konferencijama i tribinama, a da se tragovi sećanja na ove francuske intelektualce, koji su nosioci ordenja i Kraljevine Srbije i Kraljevine SHS (Jugoslavije), gube u periodu od Drugog svetskog rata. Pomenute ličnosti su prepuštene zaboravu i nemaju ni ulicu koja bi nosila njihovo ime.\nU međuratnom periodu, savremenici su pisali da je nakon povlačenja srpske vojske francuski poslanik Onore predložio, a parlament prihvatio, da se u francuske škole primi 500 učenika. U misiju preuzimanja i dovođenja srpske dece na školovanje u Francusku, poslat je profesor Vita i nekoliko sestara. Cilj je bio da dođu u Albaniju, prihvate i dovedu decu. Oni su na putu ka Albaniji napadnuti i lađe su potopljene, a samo se profesor Vita spasao. Iako je francusko nastojanje da se spasu mladi Srbi pratila tragedija, ubrzo su se srpska deca, od kojih su neka imala i manje od 10 godina, našla u Marseju i drugim gradovima Francuske, kao i na Korzici. O školovanju Srba u Francuskoj ostala su brojna pisana svedočanstva. U vreme obeležavanja stogodišnjice Velikog rata ugledna izdavačka kuća „Prometej“ objavila je rukopis Zorana Radovanovića pod nazivom „Srbi na Korzici“, koji predstavlja dokumentovano svedočanstvo oporavka, školovanja i izbeglištva Srba na Korzici u vreme Velikog rata. Pored pisanja knjiga i članaka, jedan od načina čuvanja sećanja na ulogu Francuske nakon sloma Srbije u prihvatu srpskih đaka i izbeglica jeste dodeljivanje odlikovanja. Dobar primer negovanja sećanja jeste da je na Sretenje 2020. godine u zgradi rezidencije srpskog ambasadora u Parizu uručen Sretenjski orden drugog stepena gradonačelniku francuskog grada Žozije, u kome je bio smešten Univerzitetski bataljon u vreme Velikog rata.\nProšle godine su Sorbona Paris IV i Institut za političke studije iz Beograda, u okviru projekta bilateralne saradnje u oblasti nauke saradnje Pavle Savić i podrške Francuskog instituta i ambasade, organizovale konferenciju – omaž 180. godišnjici diplomatskih odnosa. Pomenuta konferencija svečano je otvorena 26. juna na dan kada su pre 103 godine sve francuske novine izveštavale o „patriotskoj manifestaciji na Sorboni“ i u francuskim školama. Pisale su o hrabrosti Srba – malog naroda sa Balkana. Uporedo, među Srbima u izgnanastvu, na školovanju u Parizu i drugim gradovima Francuske, na Krfu, u okupiranoj otadžbini i onima koji su kretali put Soluna, odakle će dve godine kasnije zajedno sa vojnicima Franše d’Eperea započeti oslobađanje Srbije, pronosio se glas o podršci francuskog naroda i države njihovoj borbi za slobodu, za mir, za pravdu. Oni koji su se već divili francuskoj kulturi i po ugledu na nju pokušavali da izgrade srpsku, gledali su u Marijani zaštitnicu. Širom Francuske obeležavao se Srpski dan, začela se ideja o „večitom prijateljstvu“, a glavni nosioci bili su Vikor Berar, Emil Oman i Ernest Deni. Tada su izrađene i medalje Slava Srbiji, koje i danas u kolekciji Narodnog muzeja, Istorijskog muzeja Srbije i privatnim zbirkama svedoče o Srpskom danu u Francuskoj 1916. godine. Takođe, jedan deo velike i značajne izložbe „Kraj Velikog rata“, koja je obeležila 2018. i 2019. godinu u Istorijskom muzeju Srbije, bio je posvećen saradnji pomenutih intelektualca i nastojanju da se njihova dela otrgnu od zaborava.\nNakon Velikog rata u vreme Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, kasnije Kraljevine Jugoslavije, u štampi i javnosti bile su prisutne informacije o francuskim intelektualcima koji su podržavali Srbe, a posebno o državnicima, koji su dali poseban doprinos u lečenju i školovanju srpskih đaka i izbeglica u Francuskoj. Pored Klemansoa, Brijana, Milerana, interesantno je da su isticane zasluge i drugih. Kosta Petrović, nekadašnji srpski diplomata u Parizu, je u vreme desete godišnjice kraja rata zapisao: „Panleve je kao Ministar prosvete primio, 1915. i 1916. godine, u francuske škole preko tri hiljade naše dece, koja su se spasila iz Albanije, a kada je bio predsednik Ministarstva, njegova vlada je dala našim studentima 80 stipendija, koje još i danas uživa naša omladina u Francuskoj“. Tragovi sećanja o tim „sudbonosnim danima“, kako ih Petrović naziva, ukazuju da je posebno isticano prijateljstvo francuskog naroda, koje se Srbima „ukazivalo na svakom mestu, a svuda su prednjačili zvanični predstavnici države, dokazujući da taj široki pokret, koji je potekao iz dubine osetljive duše francuskog naroda, dobija polet sa najviših mesta, od strane odgovornih državnika“. Sto godina kasnije, u Srbiji pre svega nazivi ulica svedoče o značaju koji su za srpski narod imali neki od pomenutih francuskih državnika, na primer Klemanso i Poenkare.\nUloga države, ali i pojedinaca, u negovanju mesta sećanja i simbola francusko-srpske saradnje krajem 1915. i 1916. godine značajna je za dalji razvoj francusko-srpskih odnosa i bolje razumevanje među državama. Tragovima sećanja danas hodaju potomci onih koji su zajedno ratovali i profesionalci posvećeni istorijskim istraživanjima i organizovanjem muzejskih postavki. Pored porodice genrala Franše d’Eperea, sećaju se i potomci Ogista Bopa, francuskog poslanika u Srbiji, koji je o povlačenju srpske vojske publikovao knjigu „Od Niša do Krfa“. Prilkom promocije knjige „Srpsko povlačenje 1915/1916 Francuska svedočanstava“, koju je priredio dr Stanislav Sretenović, u Beogradu je govorio i Žak Bop, potomak Ogista Bopa. Koliko je velika vezanost potomaka onih koji su pomagali Srbe nakon katastrofe 1915. godine svedoči i intersovanje unuka Viktora Berara, koji se nakon nekoliko naučnih radova javio autorki ovog eseja i izrazio želju da stekne nova znanja o francusko-srpskim vezama kroz istoriju. Za smeštaj vrednih predmeta u srpske i francuske muzeje, koji svedoče o Francuzima i Srbima u periodu Velikog rata, zaslužan je istoričar Žan Pjer Vernej. Kao izvršni direktor Vojnog muzeja Velikog rata u gradu Mo (Musée de la Grande Guerre de Meaux), od 2005. godine uticao je na predstavljanje učešća Srbije u Velikom ratu, a odlikovan je pre pet godina Ordenom srpske zastave trećeg stepena.\nU vreme stogodišnjice Velikog rata pokrenuta su pitanja šta je ostalo u sećanju potomaka onih koji su se zajedno borili, školovali, lečili tokom tih teških godina. Ko se sto godina kasnije sećao kako je jedan mladi Srbin po povratku u otadžbinu zapisao svoje sećanje na utočište koje mu je pružila Francuska nakon sloma Srbije: „Skrhani, kao mlade biljke, pali smo, nošeni neodoljivim uraganom, na gostoljubivo tle Francuske. U toj našoj drugoj domovini, kojoj nikad ne možemo biti dovoljno zahvalni, naišli smo na tako srdačan prijem i udobnost, a svoje školovanje mogli smo produžiti, i završiti ga u kraju koji se s pravom može nazvati zemaljski raj, a o kome smo do tada smeli jedino da maštamo”. Ko se sećao kako je Šarl Dil pisao o „junačkom narodu sa Balkana“ i „čitavoj jednoj slavnoj prošlosti“ Srba, a Viktor Berar, profesor Sorbone, noseći jedan kamen sa Gazimestana, sa Kosova i Metohije, organizovao prihvat srpskih đaka i izbeglica i pisao brošuru „Srbija“ u kojoj je Srbe uporedio sa junacima Termopila? Svi pomenuti tekstovi nastali su nakon povlačenja kroz Albaniju do Krfa i pomoći koju su pružili saveznici, što je i oblikovalo ideju „večitog prijateljstva“ dva naroda. Ipak, geopolitičke promene, međunarodni odnosi, socijalistički period u Jugoslaviji, rat na prostoru bivše Jugoslavije, bombardovanje 1999. godine, kao i nekontinuirana briga o nasleđu prošlosti uticali su da dođe do zaborava i potiskivanja sećanja na pomenute događaje, procese, pojave i ličnosti. Pokazalo se da su za aktuelne diplomatske odnose maglovita sećanja, uz nove kultrne politike, bila veliki izazov. Međutim, iako se u vreme komemorativnih svečanosti u Parizu novembra 2018. godine, Srbija osećala poniženo, greška koja je nastala i obeležavanje stogodišnjice vratilo je mesta sećanja, u onom smislu kako je to definisao Nora, preko pojedinaca i porodica onih koji su zajedno ratovali u okvire porodica i krugove prijatelja, a potom u šire društvene okvire. Tako smo bili svedoci i da je naznaka nove francuske strategije za Balkan iz aprila 2019. godine u Beogradu započela odavanjem počasti Milunki Savić i govorom francuskog predsednika Makrona na srpskom jeziku ispred Spomenika zahvalnosti Francuskoj.


Očekuje se bolji otkup maline nego do sad\nAktuelno / Štampa / Očekuje se bolji otkup maline nego do sad\nObjavljeno 24.06.2019. na poljoprivrednik.net\nDatum: 24.06.2019. Izvor: poljoprivrednik.net\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović razgovarao je juče sa proizvođačima malina o načinima da se unapredi kvalitet proizvodnje tog voća.\nNa sastanku je postignut dogovor o tome da se sve nadležne službe – od poljoprivredne i fitosanitarne do tržišne inspekcije, uključe u rad timova koji nadziru ceo proces, od otkupa do izvoza maline. Na sastanku su izneta očekivanja da će ovogodišnja situacija u otkupu i plasmanu malina biti daleko bolja nego što je to bio slučaj prethodnih godina, objavilo je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Ministarstvo je, kako se navodi, u skladu sa prethodnim razgovorima sa predstavnicima proizvođača malina, sprovelo sve što je do sada dogovoreno.\nNadležne inspekcije sprovode kontinuirane kontrole u otkupu malina, koje će biti nastavljene i intenzivirane, u skladu sa dogovorenim na današnjem sastanku. Ministarstvo poljoprivrede podstiče unapređenje proizvodnje malina brojnim merama, među kojima je pomoć u vidu repromaterijala i sadnica za proizvođače i podsticaji za premiju osiguranja. Subvencioniše se, odnosno regresira 40-45 odsto od plaćene premije osiguranja, a od ove godine povećan je regres za regione, koji su u prethodnom periodu najviše pogođeni vremenskim i elementarnim nepogodama – Moravički, Zlatiborski, Kolubarski, Podunavski i Šumadijski, i to na iznos od 70 odsto.


OSM Televizija - Displaying items by tag: saradnja\nRektor Univerziteta u Istočnom Sarajevu Stevo Pašalić i ministar nauke i tehnologije Republike Srpske Alen Šeranić razgovarali su danas o potrebi intenzivnije saradnje Univerziteta sa privredom, te o pronalaženju načina da se još efikasnije koristi bogata naučno-istraživačka oprema koju posjeduje ta viokoobrazovna institucija.\nNSRS danas o saradnji Srpske i Haškog tribunala\nU Narodnoj skupštini Republike Srpske danas je nastavljena rasprava o saradnji institucija Srpske i Haškog tribunala.\nERASMUS, prilog OSMTV, za 20.10.2016.\nOktobar 22, 2016\nČubrilović i Van Sta o jačanju saradnje Srpske i regije Tirol\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske boravi u dvodnevnoj radnoj posjeti Austriji.\nBerlin pozvao Terezu Mej na razgovore\nNjemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas da je pozvala novu britansku premijerku Terezu Mej na razgovore u Berlinu i da se raduje saradnji sa njom.Naš zadatak je da sarađujemo veoma blisko sa vladama svih zemalja - rekla je Merkelova novinarima u Biškeku i dodala da u svijetu ima mnogo problema zbog kojih je ta saradnja neophodna.\nPutin pozvao EU da obnovi saradnju sa Rusijom\nDrugog dana Sanktpeterburškog međunarodnog ekonomskog foruma u jeku je sklapanje unosnih ugovora i razgovora na najvišem nivou.\nRazgovori o potpisivanju ugovora između "Orla" i ruske kompanije\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić očekuje da će uspješno biti dovedeni do kraja razgovori započeti u Sankt Peterburgu u vezi sa potpisivanjem ugovora između ruske firme "Klimov" i firme "Orao" iz Bijeljine.


Zaječarski planinari u pohod na novi projekat -Planinarska transverzala koja će promovisati lepotu ovog kraja | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Ritam grada / Zaječarski planinari u pohod na novi projekat -Planinarska transverzala koja će promovisati lepotu ovog kraja\nZaječarski planinari u pohod na novi projekat -Planinarska transverzala koja će promovisati lepotu ovog kraja\nPlaninarsko društvo “Dragan Radosavljević“ iz Zaječara i Fondacija „Trag“ potpisali su ugovor u Beogradu o finansiranju novog projekta. Reč je o planinarskoj transverzali koja će kao glavni cilj imati promociju potencijala i prirodnih lepota ovog kraja: Bastiona, Feliks Romulijane, Vlaškog dola… Zvanično otvaranje transverzale i njena promocija biće u okviru “Trećeg Timočkog maratona“ koji će se održati u maju naredne godine.\n“Ovaj projekat sa jedne strane predstavlja nastavak borbe za spas zaječarskih Bastiona koja traje već 3 godine, a pored toga, i težnju da se i ostale prirodne lepote ovog kraja približe kako građanima Zaječara tako i cele Srbije“, poručuju iz ovog planinarskog društva.\nOvo planinarsko društvo, prethodnog vikenda, nizom aktivnosti proslavilo je 62. godine uspešnog rada. Sumirani su utisci iz ove godine a najaktivnijim članovima dodeljena su priznanja.


U prostorijama Niškog kulturnog centra, 31.oktobra održana je 16.redovna sednica Skupštine Gradske opštine Palilula, kojom je predsedavala predsednica Skupštine Adriana Anastasov. Nakon usvajanja zapisnika sa 15. sednice Skupštine odbornici su dali prethodno mišljenje na Prve izmene i dopune plana generalne regulacije područja gradske opštine …\nSigurna kuća za žene i decu žrtve porodičnog nasilja u Nišu, na konferenciji za medije, organizovanoj u prostorijama ove ustanove 26.oktobra, predstavila je završetak projekta pod nazivom „Toplina utočišta“. Ovaj projekat, usmeren na obezbeđivanje energetski efikasnijeg prostora za štićenike Sigurne kuće zamenom dotrajalih prozora …\nEDUKATIVNA TRIBINA O PREVENCIJI KARCINOMA DOJKE\nGradska opština Palilula i Kancelarija za mlade opštine Palilula u saradnji sa Domom zdravlja Niš organizovali su 25.oktobra u sali Niškog kulturnog centra, edukativnu tribinu povodom Međunarodnog dana borbe protiv karcinoma dojke. Predavanje o istinama i zabludama vezanim za karcinom dojke održala je dr …\nOBELEŽEN JUBILEJ UDRUŽENJA VOJNIH PENZIONERA\nPovodom obeležavanja 25.godišnjice postojanja i rada Udruženja vojnih penzionera Srbije – Gradska organizacija u Nišu organizovala je 25.oktobra Svečanu akademiju u velikoj sali Doma Vojske Srbije u Nišu. Na ovoj manifestaciji, nakon uvodne reči Miroslava Bakrača i pisma Ljubomira Draganjca, predsednika Udruženja vojnih penzionera …


135 Archives : Stranica 2 od 10 : Nadlanu.com\n3. jul 2012.\nUEFA ponovo kaznila Hrvate\nDisciplinska komisija Evropske fudbalske asocijacije kaznila je sa novih 30.000 evra Hrvatski fudbalski savez, zbog bacanja baklji na teren za vreme utakmice sa Španijom u 3. kolu takmičenja po grupama na Evropskom prvenstvu.\nŠpanci i Rusi pod istragom zbog rasizma\nEvropska fudbalska federacija(UEFA) pokrenula je disciplinske postupke protiv fudbalskih saveza iz Španije i Rusije, zbog navodnih rasističkih vređanja navijača te dve zemlja upućenih igračima protivničkih reprezentacija.\nMontolivo igra lični derbi sa Nemačkom\nItalijanski fudbalski reprezentativac Rikardo Montolivo imaće svoj lični "derbi" na Evropskom prvenstvu, kada u četvrtak u polufinalu bude igrao sa Nemačkom.\nSmenjen voditelj zbog viceva o Ukrajinkama\nEvropska fudbalska federacija zabranila je poznatom poljskom radio novinaru Mihalu Figurskom da zbog neprimerenih viceva o Ukrajinkama bude voditelj polufinalnog meča između Italije i Nemačke, koji će se igrati u Varšavi.\nNemačka kažnjena zbog neonacističke zastave\nEvropska fudbalska unija (UEFA) kaznila je fudbalski savez Nemačke sa 25.000 evra zato što su navijači te reprezentacije širili neonacističku zastavu tokom Evropskog prvenstva.\nKin odao počast nastradalom navijaču\nKapiten Irske i fudbaler Los Anđeles Galaksija Robi Kin odao je počast poginulom navijaču njegove reprezentacije pošto je postigao gol u pobedi svog tima nad Vankuverom od 3:0 u prvenstvu SAD.\nSelektor Nemačke traži krticu\nSelektor nemačka fudbalske reprezentacije Joakim Lev izjavio je danas da se trudi da pronađe ko odaje sastav tima nekoliko sati pre početka utakmica na Evropskom prvenstvu u Poljskoj i Ukrajini.\nUEFA kaznila Rusiju sa 35.000 evra\nEvropska fudbalska asocijacija (Uefa) kaznila je danas Fudbalski savez Rusije sa 35.000 evra zbog nereda ruskih navijača na Evropskom prvenstvu u Poljskoj i Ukrajini.\nIrski navijač se utopio\nAutopsija navijača fudbalske reprezentacije Irske, koji je nađen mrtav u kanalu na severu Poljske, pokazala je da se on utopio, rekao je danas tužilac.\nŠevčenko i Voronjin se oprostili od reprezentacije\nLegende ukrajinskog fudbala Andrej Ševčenko i Andrej Voronjin objavili su danas da se povlače iz reprezentacije i da su protiv Engleske odigrali poslednji zvanični meč za nacionalni tim.


Salvini Makronu: Teroristi slobodno piju šampanjac u Francuskoj\nItalijanski ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini, poznat po svojim tvrdim antimigrantskim stavovima, prethodno je bio u oštroj polemici sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom zbog odbijanja da pusti brod pun migranata na teritoriju Italije.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron sve češće je na meti „partnera“ iz Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država zbog približavanja datuma izbora za Evropski parlament, smatraju sagovornici Sputnjika.\nSalvini će biti besan: Stigli migranti u Italiju\nNa krajnjem jugu Italije iskrcao se 51 migrant, među kojima su i žene i deca, iako ministar unutrašnjih poslova te zemlje Mateo Salvini ističe da su luke zatvorene.\nNegativan stav američkog predsednika Donalda Trampa prema EU nije nikakva novost, pa je i prirodno što ona više ne uživa diplomatski status kakav je imala ranije. I tu neće biti promena sve dok se sama EU ne transformiše u pravcu onoga što bismo mogli da nazovemo njenom „orbanizacijom“.\nItalijanski ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini rekao je danas da će sa Poljskom raditi na stvaranju „novog evropskog proleća“, u nastojanju da izgradi alijansu s poljskim vladajućim populistima uoči majskih izbora za Evropski parlament.\nDi Majo: Primiti žene i decu; Salvini: Niko ne može u Italiju!\nPotpredsednici italijanske vlade Luiđi di Majo i Mateo Salvini suprotstavljenih su stavova u vezi sa sudbinom migranata, koji su „zaglavljeni“ na moru u privatnim spasilačkim brodovima.\nSelfi TV zvezde iz kreveta postao politička vest broj jedan u Italiji (foto)\nItalijanska sapunica, ali u stvarnom životu — poslednja epizoda o vezi zamenika italijanskog premijera i ministra unutrašnjih poslova Matea Salvinija i televizijske zvezde Elize Izoardi odigrala se danas, kada se Elize oprostila od svog dugogodišnjeg partnera objavivši njihov zajednički „selfi“ iz kreveta.\nSalvini predvodi „suvereniste“ u borbi sa Briselom\nMajski izbori u Evropskom parlamentu u 2019. godini mogu biti pravi politički zemljotres. Evroskeptične stranke razbuktavaju diskusiju o budućnosti Evropske unije, a vicepremijer Italije Mateo Salvini bi mogao da postane kandidat celog desničarskog fronta.\nBitka farmera i EU: Pirinač sa pesticidom? Ne!\nKomesar EU za zdravstvo i bezbednost hrane Vitenis Andrijukaitis optužio je ministra unutrašnjih poslova i vicepremijera Italije Matea Salvinija da je izgovorio „velike laži“ o politici evropskog bloka u oblasti ishrane, prenosi briselski „Politiko“.\nDva migranta u alpskoj šumi pokrenula „diplomatski rat“ Italije i Francuske (video)\nItalijanski ministar unutrašnjih poslova i vicepremijer Mateo Salvini objavio je da je odlučio da „od danas italijanska policija čuva granicu“.\nSalvini nazvao Francusku međunarodnom sramotom\nItalijanski ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini nazvao je Francusku međunarodnom sramotom, nakon što je francuska policija u Italiju prevezla dvojicu migranata i ostavila ih na italijanskoj strani granice.\nPoređenje Salvinija sa Musolinijem je istorijski neumesno\n„Musoliniju se često činilo da upravo on stvara istoriju, dok je samovoljno odlučivao o sudbini miliona“, citat je iz knjige ruskog istoričara Lava Belousova, koji za Sputnjik kroz prizmu biografije „dučea“ objašnjava zašto su poređenja, koja neki prave sa potpredsednikom italijanske Vlade i ministrom unutrašnjih poslova Mateom Salvinijem, neumesna.\nNemačka demantuje Salvinija\nNemačka je danas negirala pisanje italijanskog lista „Republika“, koji je izvestio da Nemci planiraju da pošalju avione sa migrantima nazad u Italiju, a nakon što je italijanski ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini zapretio da će Italija u tom slučaju zatvoriti sve aerodrome u nameri da to onemogući.\nSalvini udario na EU: Zatvaramo aerodrome\nItalija će zatvoriti svoje aerodrome za avione koji bez dozvole dovoze migrante iz Nemačke, rekao je danas italijanski ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini, pogoršavajući spor partnera EU o podeli odgovornosti za tražioce azila.\nItalijanski ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini izjavio je danas da politički spektrum krajnje desnice uključuje „istinske branioce evropskih vrednosti“.\nPočelo je: Hoće li se bitka soroševaca i „Trampovog Darta Vejdera“ izliti na ulice\nTeza Najdžela Faraža da je „nuklearna opcija“, koju je Evropski parlament pokrenuo protiv Mađarske, u principu, osveta Džordža Soroša Viktoru Orbanu, i te kako ima osnova, smatra istoričar Saša Adamović.\nZa nekoliko meseci ćemo sa Orbanom vladati Evropom\nMinistar unutrašnjih poslova Italije Mateo Salvini i austrijski vicekancelar Hajnc Kristijan Štrahe stali su danas demonstrativno iza mađarskog premijera Viktora Orbana.\nItalijanski vicepremijer najavio promenu odnosa sa Rusijom\nZamenik premijera i ministar unutrašnjih poslova Italije Mateo Salvini izjavio je u intervjuu za televiziju RT da će Evropa imati šansu da preispita odnose sa Rusijom.


četvrtak, 31 mart 2016 08:28\nNacionalna konferencija „Za fer izbore 2016: Politički dijalog i sprovođenje izbornog zakonodavstva u Crnoj Gori“\nCentar za monitoring i istraživanje (CeMI), članica Koalicije NVO-Saradnjom do cilja, u srijedu 30. marta u prostorijama PR Centra organizovao je nacionalnu konferenciju „Za fer izbore 2016: Politički dijalog i sprovođenje izbornog zakonodavstva u Crnoj Gori“.\npetak, 18 mart 2016 12:45\nKako političari vide proces pomirenja u regionu ?\nČlanica Koalicije NVO-Saradnjom do cilja-Centar za građansko obrazovanje CGO juče, 17.marta 2016.u prostorijama PR Centra održala je debatu na temu „Kako političari vide proces pomirenja u regionu?“.\nsrijeda, 09 mart 2016 13:38\nCetinje: Osnovan Savjet za saradnju lokalne samouprave i nevladinih organizacija\nNa osnovu Odluke o osnivanju Savjeta za saradnju lokalne samouprave sa nevladinim organizacijama, skupština Prijestonice Cetinje je na posljednjoj sjednici, održanoj 26.02.2016. godine, donijela Odluku o imenovanju članova/ca tog Savjeta.\nponedjeljak, 07 mart 2016 10:36\nCentar za razvoj nevladinih organizacija CRNVO održao konferenciju „Zaštita zviždača u teoriji i praksi“\nKonferencija je održana 04. marta u Hotelu Podgorica, u okviru projekta "Zaštita zviždača u Crnoj Gori - dokle smo stigli" koji je podržan od strane Britanske ambasade u Podgorici.\nčetvrtak, 03 mart 2016 13:30\nTokom susreta, više riječi bilo je o dosadašnjoj saradnji gradske uprave i civilnog sektora sa Cetinja, uz razmatranje mehanizama njenog jačanja u narednom periodu.\nčetvrtak, 25 februar 2016 13:58\nPredstavljanje projekta: "Doprinos unaprijeđenju kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori"\nDanas je u prostorijama PR centra održan događaj o predstavljanju projekta „Doprinos unaprijeđenju kvaliteta života LGBT osoba“, kao i panel diskusija o Zakonu o registrovanom partnerstvu, u organizaciji članica Koalicije NVO-Saradnjom do cilja Juventas, Kvir Montenegro i Instituta za pravne studije.\nProjekat je podržan od strane Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, posredstvom Evropskog instrumenta za ljudska prava i demokratiju (EIDHR).\nutorak, 16 decembar 2014 08:40\nPriznanje za UMHCG i Danijela Kalezića\nZatvoren festival UBRZAJ, UMHCG i Danijel Kalezić dobitnici nagrade\nU nedelju 14. decembra, u Crnogorskom narodnom pozorištu svečano je zatvoren peti jubilarni Festival filma o ljudskim pravima UBRZAJ 2014. Pored projekcije filma "So zemlje", na zatvaranju su dodijeljene godišnje nagrade za afirmaciju ljudskih prava i građanski aktivizam u Crnoj Gori, Danijelu Kaleziću, predsjedniku UO Crnogorske LGBTIQ asocijacije Queer Montenegro i Marini Vujačić, izvršnoj direktorki Udruženja mladih sa hendikepom Crne Gore.\nCentar za građansko obrazovanje, Queer Monteneegro i UMHCG su članice Koalicije NVO - Saradnjom do cilja.\nFotografija : CGO\nutorak, 16 decembar 2014 08:29\nZahtjev Koalicije NVO - Saradnjom do cilja\nTraže nove predloge za članove Savjeta AEM\nKoalicija nevladinih organizacija saradnjom do cilja zatražila je od Skupštine da poništi Predlog liste za imenovanje dva člana Savjeta Agencije za elektronske medije (AEM) koju je utvrdio Administrativni odbor jer je, kako tvrde, jedan od dva predložena kandidata u konfliktu interesa.


Srbija i Italija ekonomski partneri - lukavicaonline.com\nSrbija i Italija ekonomski partneri\nSrbija i Italija su veoma važni i veliki ekonomski partneri, a njihova spoljnotrgovinska razmjena je prošle godine iznosila 3,7 milijardi evra, rekao je ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić.\n“Italija je prvo tržište na koje Srbija izvozi, a drugo tržište sa kojeg uvozi, posle Nemačke”, rekao je Dačić na konferenciji za novinare sa ministrom spoljnih poslova i međunarodne saradnje Italije Anđelinom Alfanom.\nDačić je rekao da je tema današnjeg sastanka u Beogradu bio i Samit o zapadnom Balkanu koji će biti održan u Trstu 12. jula.\n“Bilo bi veoma važno da postoje projekti koji mogu da budu realizovani na osnovu ovih naših dogovora na samitima”, dodao je Dačić.\nOn je istakao da Srbija želi regionalnu saradnju, mir i stabilnost, i da je veoma zahvalna Italiji na podršci koju joj pruža na evropskom putu.\nDačić je posebno zahvalio Alfanu na angažovanju italijanskih vojnika u okviru snaga Kfora na Kosovu i Metohiji, i naglasio da manastir Dečani koji je od velikog značaja za srpski narod, čuvaju upravo italijanski vojnici.\n“Moram da kažem da srpski narod na Kosovu i Metohiji ima poverenja u italijanske vojnike u okviru Kfora”, rekao je Dačić.\nGovoreći o tome da su odnosi Italije i Srbije na nivou strateškog partnerstva i u stalnom usponu, Dačić je rekao da su tokom sastanka na kojem je bio i premijer Srbije Aleksandar Vučić, dogovorili da se planira održavanje sjednice dvije vlade.\nPrema njegovim riječima, četvrta zajednička sjednica bi mogla biti održana u septembru u Srbiji, a na prijedlog premijera Vučića, najvjerovatnije u Novom Sadu.\nAlfano je ocijenio da je ekonomska saradnja dvije zemlje veoma dobra i na dobrim osnovama, i dodao da isto može reći i za saradnju po pitanju reformi koje se sprovode u Srbiji.\n“Sve to je u okviru prijateljstva koje je čvrsto i postojano. Naši narodi su bratski narodi i mi verujemo da naš zajednički posao može dovesti do dobrih rezultata za naše zemlje”, rekao je Alfano.\nOn je najavio da će se na Samitu u Trstu govoriti o integraciji, razvoju, organizaciji malih i srednjih preduzeća, a biće održan i regionalni forum za borbu protiv korupcije.\n“Mjesto Srbije je u Evropi. Evropa ima potrebu za širim horizontom. Ovaj region ima prirodnu vokaciju ka Evropi, a Evropa ne može da ne prihvati ovo kao svoju šansu”, rekao je Alfano.\nOn je dodao da će se Italijani potruditi, da i zemlje regiona i EU iskoriste Samit kao pravu šansu za sve.\nDačić i Alfano su potpisali Memorandum o saradnji Ministarstva spoljnih poslova Srbije i Ministarstva spoljnih poslova i međunarodne saradnje Italije u oblasti rada dvojezičnih odjeljenja u Srbiji.\nPreviousBHANSA: Uspješan početak rada operativne jedinice ATCU II Banja Luka\nNextPružena podrška u vrijednosti od 10.000 KM Udruženju „Renesansa“\nSrbija sutra 15. februara slavi Dan državnosti\nSrbija poslala svoje zahtjeve u Brisel


Slonić Dambo napunio 70 godina - Bizlife.rs\nSlonić Dambo napunio 70 godina\n19:42 Beograd, 24/10/2011\nSlonić po imenu Dambo, koji je mogao da leti pomoću svojih velikih ušiju, napunio je 70 godina. Kada se pojavio na ekranima 23. oktobra 1941. godine sivi mališan postao je ljubimac i mlađe i starije publike.\nProducenti iz Disney nisu imali velika očekivanja za ovaj film jer je planirano da bude kratak. Takođe je imao mali budžet pa nije planiran veliki uspeh, nego samo pokrivanje finansijskih troškova i predstavljanje novog lika, prenosi nam Disney Dreaming.\nMeđutim, snažna priča i vrlo osobene karakteristike slonića pobedile su negativne prognoze i oduševile kritičare. Ovaj crtani film je povratak izvornom humoru crtića za najmlađe i zato mu se producenti rado vraćaju u novim izdanjima. Iako često neshvaćen i diskriminisan u filmu, mali slonić Dambo izborio se za svoje mesto u istoriji.\nOno što je zanimljivo jeste da je ovo Disneyev četvrti animirani film. Još prije 70 godina, Disney je ekspereimentisao sa animacijama, a ovaj film se sjajnim prelazima i pejzažima može takmičiti sa filmovima moderne animacije.


Porast stope nezaposlenosti u SAD\nU Sjedinjenim Državama prošlog mjeseca otvoreno je 175 hiljada radnih mjesta, ali se stopa nezaposlenosti neznatno povećala na 7,6 odsto pošto je veći broj Amerikanaca bio u potrazi sa poslom.\nRast broja radnih mjesta ipak je prevazišao očekivanja većine analitičara. Ekonomista Mark Vitner za Glas Amerike međutim kaže da je veliki broj novih poslova bio u slabije plaćenim sektorima, što po njegovom mišljenju negativno utiče na inače povoljne ekonomske vijesti.\nBijela kuća podsjetila je u saopštenju je da se nova radna mjesta otvaraju 39 mjeseci za redom, uključujući i gotovo million ove godine. Stopa nezaposlenosti, iako je blizu najnižeg nivoa u poslednje četiri i po godine, i dalje je međutim daleko iznad dugoročnog prosjeka od 5,8 odsto.\nTakođe se postavja pitanje koliko bi mogla da padne narednih mjeseci, s obzirom na to da Federalne rezerve treba da odluče da li će smanjiti ogromnu podršku ekonomiji, koju pružaju kroz sveobuhvatni program kupovine obveznica.\nU današnjem izvještaju navodi se da je u maju posao tražilo 11 miliona 800 hiljada ljudi, što je slično aprilskoj cifri, kada je stopa nezaposlenosti bila 7,5 odsto.


Rukometašice druge na Evropskom prvenstvu B divizije - SportJunior\n15. avgusta 2019. Anđela Stošić\tevropsko prvenstvo, rukomet\nŽenska rukometna reprezentacija zauzela je drugo mesto na kadetskom Evropskom prvenstvu druge divizije koje je održano u Gruziji. U Tbilisiju, u duelu za titulu i plasman u A diviziju naše kadetkinje su poražene od Švajcarske sa 27:35 (16:19), a od srpskih igračica istakla se Aleksandra Krstić sa deset golova.\nSelekcija trenera Marka Krstića, finale je izborila trijumfom nad Litvanijom sa 32:26 (13:14), dok su u grupnoj fazi bile i više nego ubedljive. Vršnjakinje sa Farskih Ostrva savladale su sa 30:26, drugu pobedu ostvarile su protiv Grčke rezultatom 24:13, Ukrajinu su za prvo mesto u grupi pobedile sa 33:20 i za kraj grupne faze i potvrdu polufinala trijumfovale su nad Bugarskom rezultatom 44:16.\n← Mlade košarkašice šeste na prvenstvu Evrope\nVaterpolisti igraju za plasman od petog do osmog mesta na EP →\nKadetkinje poražene od Španije


Spirić: Na sednicu Vlade idemo sa pet projekata | Radio Kosovska Mitrovica\nSpirić: Na sednicu Vlade idemo sa pet projekata\n9. October, 2018 13:41 |\nNa predstojeću sednicu Vlade Srbije kojoj će prisustvovati i predstavnici lokalnih samouprava sa Kosova i Metohije, Opština Kosovska Mitrovica odlazi sa pet investicionih projekata, izjavio je danas predsednik Privremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić.\nSpirić je rekao da je veliki broj projekata već prosleđen Kancelariji za Kosovo i Metohiju i izrazio uverenje da će svi zajedno, kako na lokalnom, tako i na centralnom nivou, u narednom periodu učiniti sve da se oni i realizuju.\n“U susret zakazanoj zajedničkoj sednici Vlade Srbije sa predstavnicima lokalnih samouprava deset srpskih opština na Kosovu i Metohiji Privremeni organ opštine Kosovska Mitrovica sa svojim saradnicima kao i direktorima javnih preduzeća i ustanova napravio je plan prioritetnih projekata koji će trajno osigurati i obezbediti optstanak Srba u pokrajini” rekao je predsednik Privremenog organa opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić.\n“Sve ovo inicirala je i Kancelarija za Kosovo i Metohiju i direktor Marko Đurić a to je rezultat obećanja koje je tokom nedavne posete dao predsednik Srbije Aleksandar Vučić “, rekao je Spirić i dodao da je predsednik tražio da se ulože maksimalni napori a država će učiniti sve da srpski narod na Kosovu i Metohiji ostane, traje i funkcioniše.\nOn je ocenio da je važno to što je država Srbija ovde sa nama i da neće biti moguće da se kredibilitet lokalne samouprave naruši kroz razne priče o smenama i imenovanjima.\n“Naš osnovni zadatak je da jačamo srpske institucije i da ne dozvolimo onima koji žele da Srbija nestane sa ovih prostora da u tome uspeju”, rekao je Spirić.\nOn je najavio da će uskoro biti završeno 6 zgrada sa po 12 stambenih jedinica namenjenih mladim bračnim parovima a krajem godine započeće i izgradnja još šest novih zgrada. Spirić je posebno naglasio da nam je u vremenu koje je pred nama preko potreban mir, jedinstvo i sloga jer jedino tako možemo da istrajemo ne nasedajući na bilo kakve provokacije.\nIzvor: Radio Kosovska Mitrovica , TV Most


Raste broj korisnika narkotika – Mladi Nikšića\nRaste broj korisnika narkotika\nČlanovi Državnog savjeta za sprječavanje zloupotrebe droga konstatovali su da je tokom 2016. godine otkriveno 188 krivičnih djela zloupotrebe droga, što je više za oko dva odsto u odnosu na prethodnu, sa 155 krivičnih prijava protiv 194 lica, prenosi Antena M.\nDržavni savjet za sprečavanje zloupotrebe droga razmotrio je informaciju Ministarstva zdravlja o formiranju i radu Komisiju za droge, koja će na adekvatan način sagledavati aktuelne teme iz oblasti bolesti zavisnosti i aktivnosti koje se odnose i tiču sprečavanja zloupotrebe droga.\nPredstavljena je i informacija o dostupnosti i mogućnosti liječenja bolesti zavisnosti u zdravstvenom sistemu. Konstatovano je da se radi o dugotrajnom i kompleksnom procesu koji je multidisciplinaran. Istaknuto je da se prevenciji daje izuzetan značaj kroz sistem zdravstva i opštinskih kancelarija za prevenciju, sistem obrazovanja i vaspitanja primjenom sertifikovanih programa po standarima EU.\nPodržana je sugestija da se intenzivira saradnja opštinskih kancelarija za prevenciju narkomanije na nivou škola i porodice.Takođe je podržana inicijativa da Bolnicu za psihijatriju u Kotoru treba rasteretiti nemedicinskih pacijenata, jer ova bolnica dugo godina radi sa licima koja su pod sudskim i krivično pravnim tretmanom, kao i licima sa socijalnom potrebom što nije psihijatrijski standard i otežava rad i rezultate djelovanja osoblja bolnice.\nOhrabruju se opštine da sagledaju mogućnosti u cjelosti ili parcijalnog pružanja ovakvog vida podrške licima sa svojih teritorija kojima je potreban tretman rehabilitacije u JU za smještaj rehabilitaciju i resocijalizaciju korisnika psihoaktivnih supstanci – Kakaricka gora.\nDržavnom savjetu je predstavljen izvještaj Instituta za javno zdravlje o provedenom ESPAD istraživanju u populaciji šesnaestogodišnjaka u Crnoj Gori, sa ciljem sticanja uvida u trendove upotrebe psihoaktivnih supsatnci kod mladih.\nZaključeno je da preventivne mjere i aktivnosti treba kontinuirano primjenjivati na svim nivoima, u sistemu vaspitanja i obrazovanja, na lokalnom nivou, u zdravstvenom sistemu, u sektoru civilnog društva, u skladu sa nacionalnim sterateškim dokumentima. Preporučuje se primjena standardizovanih programa prevencije, u skladu sa međunarodnom praksom uz primjenu metoda evaluacije.\nSavjetu je predsjedavao predsjednik Crne Gore Filip Vujanović. U radu su učestvovali i ministar zdravlja, Kenan Hrapović i ministar prosvjete Damir Šehović.\nPredstava u čast 133 godine Nikšićkog pozorišta\nDnevni horoskop za 15. februar 2017. godine


Upravljanje otpadom – Akademija tehničko-vaspitačkih strukovnih studija – Odsek Niš\nSTUDIJSKI PROGRAM: UPRAVLJANJE OTPADOM\nNaziv studijskog programa je Upravljanje otpadom, a glavni cilj je obrazovanje i osposobljavanje studenata da, kao budući master strukovni inženjeri, budu direktno uključeni u radni proces i da kvalitetno obavljaju delatnosti iz oblasti upravljanja otpadom i uopšte zaštite životne sredine.\nVrsta i nivo studija su master strukovne studije – drugi nivo visokog obrazovanja. Kroz studije na ovom studijskom programu, studenti stiču znanja i razvijaju veštine neophodne za razumevanje konkretnih praktičnih zadataka iz struke, kao i odgovarajući nivo osposobljenosti da te zadatke rešavaju.\nNakon završenih dvogodišnjih studija (četiri semestra), osvojenih 120 ESPB bodova i odbranjenog master rada, stiče se stručni naziv: Master strukovni inženjer zaštite životne sredine.\nSvrha studijskog programa je obrazovanje studenata da primenjuju različite metode i koriste savremene alate, kako bi postali kvalitetni stručnjaci, koji se bave poslovima zbrinjavanja otpada u integrisanom sistemu upravljanja otpadom i to kroz ispitivanja i karakterizaciju otpada, analizu uticaja otpada na životnu sredinu, primenu odgovarajućih metoda za tretman otpada, monitoring postrojenja za tretman čvrstog otpada i otpadnih voda, kroz upravljanje projektima itd.\nOsim što nudi srodan ili sličan sadržaj programa, kao i strukovneškole sa evropskog i svetskog obrazovnog područja, ovaj studijski program omogućava studentima i:\n– analizu i razumevanje problema u oblasti životne sredine i naročito oblasti upravljanja otpadom;\n– primenu metoda i alata za rešavanje tih problema;\n– ocenjivanje složenih ekoloških, socijalnih i ekonomskih interakcija u održivom upravljanju životnom sredinom i – konkretno upravljanju otpadom;\n– kritički pristup i ocenu zakonskih okvira u oblasti zaštite životne sredine i upravljanja otpadom;\n– obezbeđivanje kvaliteta stručnog obrazovanja i stalno praćenje i evaluacija rezultata, kako studenata, tako i nastavnika, odnosno studijskog programa u celini.\nŠkola, kroz ovaj studijski program, ima jasno postavljen i istaknut opšti cilj da osposobi studente da steknu opšta i stručna znanja i veštine, potrebne za uključivanje u radni proces i kvalitetno obavljanje strukovne delatnosti iz oblasti zaštite životne sredine.\nIshod procesa učenja je stručnjak koji poseduje potrebna teorijska i praktična znanja iz osnovnih i posebnih, savremenih disciplina iz oblasti zaštite životne sredine i upravljanja otpadom (uključujući sposobnost vrednovanja i kritičkog razumevanja).


Vjerovatno ce se dokazati da nisu oni krivi vec neko stoti tako da ne treba ni biti suđenja jer vec svi unapred znamo ishod\nTesko da ce oni biti kažnjeni. Vjerovatno ce naci razlog da ih ne kazne. Svi su povezani ko crijeva. Zato kaznjavaju obican narod zbog sitnica i gluposti\nPa ne rade oni u elektrodhstribuciji.\nAj nek ne zamajavaju,kad je ko iz vlasti odgovarao za nesto,zato smo najgori u Evropi.


Miljanović treći trener Borca ove sezone, biće predstavljen u četvrtak\nOčekuje se da u Miljanovićevom stručnom štabu bude i novih imena, a takvu mogućnost potvrdio je i Lukendić\nBanjalučki Borac u srijedu je saopštio da Zoran Kiza Milinković više nije trener ekipe, navodeći da je riječ o sporazumnom raskidu ugovora.\nPoslije dva poraza, među kojima i onaj od 1:5 u Banjoj Luci protiv Zrinjskog, djelovalo je da je srbijanski stručnjak otpušten zbog lošeg starta na klupi crveno-plavih, međutim, Milinković je sam podnio ostavku, potvrđeno je Mondu.\n“Trener Milinković obavijestio nas je da daje ostavku zbog lošeg starta i negativne atmosfere koja se stvorila na samom početku, iako on realno nije krivac za konkretne greške igrača koje su kumovale porazu. Zoran Milinković ispao je maksimalno korektan prema klubu i nije tražio isplatu plata, tako da je jedan od rijetkih trenera, ako ne i jedini koji odlazi iz Borca bez potraživanja. Borac se nije rastao s njim u lošim odnosima, naprotiv, zahvaljujemo se Kizi na njegovom radu i maksimalnoj korektnosti”, rekao je direktor Borca Dejan Lukendić za Mondo.\nNovi trener banjalučkog Borca bit će Nemanja Miljanović, potvrđeno je iz Borca. Treći u ovoj sezoni, koja je tek počela…\nSadašnji trener juniorske ekipe sutra će i zvanično biti predstavljen kao novi šef stručnog štaba crveno-plavih.\nOčekuje se da u Miljanovićevom stručnom štabu bude i novih imena, a takvu mogućnost potvrdio je i Lukendić.\n“U ovom trenutku jasno je da su nam potrebne promjene koje bi ekipu trgnule iz ove letargije u koju su upali i kako bi se vratili na pravi put. U tom smislu moguće je da bude i promjena u stručnom štabu, ali ne bismo sad o konkretnim imenima, sve će biti poznato vrlo brzo”, rekao je Lukendić.\n#fk borac banja luka#nemanja miljanović


Posle 18 godina direktan voz Beograd — K. Mitrovica (foto) - Sputnjik Srbija\n13:54 13.01.2017 (osveženo 22:25 13.01.2017) Preuzmite kraći link\nPrvi put posle NATO bombardovanja biće uvedena probna železnička linija Beograd — Kosovska Mitrovica, a sutra će biti organizovana promotivna vožnja novom ruskom „dizelkom“, koja je ukrašena motivima kulturnog i duhovnog nasleđa Srbije sa Kosova i Metohije.\nVoz će saobraćati rutom Beograd — Mladenovac — Lapovo — Kragujevac — Kraljevo — Raška — Kosovska Mitrovica.\nProbna linija Beograd — Kosovska Mitrovica biće uspostavljena od 20. januara do 26. februara, nakon čega će biti odlučeno da li će postati redovna linija.\nVoz je unutra ukrašen slikama freski iz četiri manastira na KiM koji su zaštićeni Uneskovom listom svetske baštine od 2004, a od 2006. su na listi ugrožene svetske baštine, i to su manastiri — Gračanica, Visoki Dečani, Bogorodica Ljeviška i Pećka patrijaršija.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je da ne očekuje da kosovske vlasti spreče ulazak voza u južnu pokrajinu, jer bi takav tretman, kako kaže, imao veze sa nacionalizmom, šovinizmom i ograničavanjem osnovnih ljudsih prava.\nVoz koji će saobraćati na liniji Beograd — Kosovska Mitrovica\nPomoćnik generalnog direktora Srbija voza za saobraćaj Zoran Puzović je izjavio Tanjugu da Srbija voz posle 18 godina pušta probnu liniju voza Beograd — Kosovska Mitrovica, na kome će saobraćati novi voz koji je Srbija kupila od Rusije.\n„Reč je o direktnoj liniji, koja će biti produžetak postojeće linije između Kraljeva i Kosovske Mitrovice“, rekao je Puzović.\nOn je izrazio očekivanje da će nakon probnog perioda, od 20. januara do 26. februara, biti doneta odluka o uvođenju te linije u redovan saobraćaj.\nPuzović je rekao da se linija pokreće uz pomoć Kancelarije za KiM i da voz ima poseban vizuelni izgled unutra i spolja.\n„Voz je potpuno nov, i to će mu biti prva vožnja. Putnici će imati potpuno klimatizovan prostor i vaj-faj internet“, rekao je on.\nPromotivni voz će krenuti iz Beograda za Kosovsku Mitrovicu 14. januara u 8.30 sati, a polazak iz Kosovske Mitrovice je planiran 15. januara, u 10.40 sati.\nPomoćnik generalnog direktora Srbija voza za informacione tehnologije i marketing Zoran Stevanović je rekao Tanjugu da će taj voz u probnom periodu saobraćati dva puta nedeljno, sa polaskom u petak iz Kosovske Mitrovice u 10.45, i u nedelju iz Beograda u 8.30 sati.\nUnutrašnjost voza na liniji Kosovska Mitrovica-Beograd\n„Ovo je prvi voz kojim ćemo ponuditi nove dopunske usluge, da bismo povećali komfor putnika“, rekao je Stevanović dodajući da će voz imati internet.\nStevanović je naglasio da su sve to novine koje Srbija voz planira da uvede i u druge vozove.\n„Ovaj voz je pionir u tome, doneli smo odluku da iznajmljujemo spoljašnje i unutrašnje površine za reklamiranje. Ovo je prvi voz koji je brendiran na ovakav način.\nNestrpljivo očekujemo reakciju putnika, mislim da će to biti dodatni motiv da putuju vozom na ovoj relaciji“, kazao je on.\nAutor vizuelnog koncepta voza umetnik Andrej Vasiljević Andelei je rekao Tanjugu da je želeo da pokaže naše kulturno i istorijsko nasleđe sa KiM, to jest freske iz četiri manastira sa Uneskove liste.\n„Moja ideja je bila da lepotu našeg kulturnog nasleđa predstavim na jedinstven način. Ako imate voz koji prevozi putnike između Beograda i Kosovske Mitrovice, pa šta bi bilo bolje da tu liniju proslavi nego neki naši najlepši motivi iz naših manastira“, rekao je Vasiljević.\nOn kaže da se vizuelni koncept voza dopao direktoru Kancelarije za KiM Marku Đuriću, koji je odlučio da podrži tu ideju.\nGrafički dizajner Andrej Vasiljević, autor idejnog rešenja za dekoraciju unutrašnjosti voza za železničku liniju Beograd - Kosovska Mitrovica.\n„Pozadina svega je naša borba da sačuvamo naše manastire na KiM pod okriljem Uneska, ali pod zaštitom Srbije. Bilo je pokušaja da se ti manastiri na neki način otmu i da postanu neka vrsta albanskog nasleđa, međutim ceo taj projekat nema nikakvog smisla. Upravo su Kosovo i kosovski manastiri bili centar Srbije. Ako je Kosovo srce Srbije, onda su manastiri duša Srbije, i to je osnovna ideja svega — da ono što je naše i ostane naše i da mi to svetu ponosno pokažemo“, naveo je Vasiljević.\nOn je rekao da su natpisi na 21 jeziku i da su to najveći svetski jezici.\n„Ideja je da pokažemo sebi i svetu da se mi ne stidimo od toga da kažemo ono što je naše. Tu je i albanski jezik, jer i Albanci žive na KiM. Žive pored tih manastira koji su i dalje naši“, istakao je Vasiljević.\nLinija se pokreće na inicijativu Kancelarije za KiM, koja će snositi deo finansijskih troškova koje će Srbija voz imati zbog prevoza putnika na ovoj liniji.\nSrbija, Kosovo, voz


Radnici Ukrajinske međunarodne aviokompanije na brifingu u Kijevu slušaju vesti o avionu koji se srušio blizu Teherana.\nSvih 176 putnika i članova posade poginulo je kada se Boing 737 ukrajinske međunarodne aviokompanije srušio ubrzo posle poletanja sa međunarodnog aerodrome u Teheranu. Nesreća, čiji uzrok još nije utvrđen, dogodila se iste noći kada je Iran napao iračke baze u kojima su bili smešteni američki vojnici ali nema dokaza da su dva incidenta povezana.\nNa polju u blizini Teherana, u toku je sumorni posao identifikacije posmrtnih ostataka putnika i posade ukrajinskog aviona. Boing 737 srušio se u sredu ujutru po lokalnom vremenu, ubrzo posle poletanja iz Teherana na putu za Kijev. Ukrajinska međunarodna aviokompanija saopštila je da je avion star tri godine, a servisiran je pre samo dva dana.\nJoš nepoznat uzrok rušenja ukrajinskog aviona u Iranu\nKako prenose iranski mediji, pozivajući se na izjavu lokalnog zvaničnika za avijaciju, pilot nije oglasio uzbunu.\nMeđu žrtvama su 82 Iranca, 63-je Kanađana, jedanaest Ukrajinaca, desetoro Šveđana, troje Nemaca i troje Britanaca. Predsednik aviokompanije UIA, Jevgenij Dihne, izrazio je saučešće porodicama žrtava.\n“U ime naše kompanije, želim da izrazim duboko saučešće porodicama putnika i članova posade, i njihovim bližnjima. Bio je to jedan od naših najboljih aviona sa odličnom, iskusnom posadom.”\nAli, šta je dovelo do rušenja jednog od “najboljih ukrajinskih aviona”? Ukrajinska ambasada u Teheranu prvobitno je navela da je došlo do kvara na motoru, i da avion nije bio meta raketnog ili terorističkog napada. Međutim, ta izjava je kasnije povučena, na zahtev iranskih vlasti, naveo je jedan zvaničnik ambasade.\nKompanija koja do sada nije imala nijednu nesreću, ističe da radi sve da utvrdi uzrok rušenja aviona. U istrazi učestvuju iranske vlasti kao i američki proizvodjač Boing. Iranska državna televizija javila je da su pronađene obe crne kutije sa aviona. Prema lokalnoj, poluzvaničnoj novinskoj agenciji, šef iranske uprave za civilnu avijaciju izjavio je da se još ne zna kojim zemljama će Iran poslati crne kutije na analizu – ali da ih neće predati Boingu.\nUkrajina je obustavila sve letove u iranskom vazdušnom prostoru.\n"Odlučili smo da suspendujemo sve aktivnosti ukrajinskih aviokompanija u iranskom vazdušnom prostoru dok se ne razjasni uzrok ove tragedije. Čim uzroci budu potpuno jasni, preispitaćemo tu odluku”, izjavio je ukrajinski premijer Oleksij Hončaruk.\nVelike aviokompanije širom sveta otkazale su letove za Iran i Irak i preusmerile svoje avione da ne ulaze u vazdušni prostor obe zemlje.


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Utorak 8 mart/ožujak 2011\npon 7. mar/ožu\nuto 8. mar/ožu\nU emisiji možete čuti: - Zašto bh. Tužilaštvo ne stavi konačno tačku na slučaj Dobrovoljačka - Zašto Srbija nastavlja ratovati i deceniju i po okončanju ratnih dejstava - Kako se Priština priprema za pregovore o tehničkim pitanjima s Beogradom.\nTema jutra je Osmi mart - Međunarodni dan žena, kojem je osnova protest, socijalni i politički aktivizam, borba za ljudska i radna prava. Zašto se danas žene ne aktiviraju u borbi za svoja, odnosno prava uopšte? Redovna rubrika Radija 27 utorkom je "Svijet interneta". Redovni sadržaji jutarnjeg programa za BiH su i vijesti i muzika.\nU ovoj emisiji možete čuti: - Prenosimo očekivanja Beogarda i Prištine uoči dijaloga u Briselu. - Ko će biti nova lica i šta se može očekivati od rekonstruisane Vlade Srbije? - Zašto Srbija, posle neuspelih slučajeva hapšenja Ejupa Ganića i Tihomira Purde i dalje insistira na optužnicama protiv građana susednih država. - Na Međunarodni dan žena, možete čuti priču iz sela kod Užica gde dame preuzimaju stvari u svoje ruke.\nU ovoj emisiji možete čuti: - Šta su otpušteni policajci sa punka u Rožajama kazali novinarima o razumjerama šverca na granici sa Kosovom. - Ko na koga uoči popisa stanovništva pokušava da utiče kako da se izjasni i kako se iz sfere politike ta priča prenijela i na pravnu sferu ? - Da li se darivanje cvijeća damama vraća u modu i mimo 8. marta? - Zašto žene Kosova ne žele cvijeće za 8. mart?\nU ovoj emisiji možete čuti: - O efektima razgovora Beogarda i Prištine koji danas počinju u Briselu, za RSE govori britanski publicista Tim Džuda. - Šta donosi nova, rekonstruisana Vlada Srbije? - Čućete u kako raščinjeni vladika Artemije liturgiju služi u jednom stanu u centru Beograda. - Na Međunarodni dan žena, čućete priču iz sela kod Užica gde dame preuzimaju stvari u svoje ruke.\nU današnjoj emisiji objavljujemo: - 100-godišnjica obilježavanja Međunarodnog dana žena - i u BiH simbolična i manifestaciona, bez konkretne borbe za prava žena. - Istražujemo koliko se poštuju prava zaposlenih žena u BiH - Bilježimo i akciju NATO štaba u Sarajevu u povodu 8. marta - Donosimo i priču o strancima u Sarajevu koji su odlučili da se zauvijek nastane u glavnom gradu BiH


Sporazum sa Beogradskim univerzitetom\nPekinški institut za tehnologiju potpisao sporazum sa Beogradskim univerzitetom\nZamenik dekana Pekinškog instituta za tehnologiju, Džao Ping i dekan Beogradskog univerziteta, Vladimir Bumbaširević, u ponedeljak su u Beogradu potpisali sporazum o saradnji. Posle potpisivanja sporazuma, razmotrene su mogućnosti razmene studenata i doktora nauka, naučno-istraživačke saradnje, formiranja ti\nZamenik dekana Pekinškog instituta za tehnologiju, Džao Ping i dekan Beogradskog univerziteta, Vladimir Bumbaširević, u ponedeljak su u Beogradu potpisali sporazum o saradnji.\nPosle potpisivanja sporazuma, razmotrene su mogućnosti razmene studenata i doktora nauka, naučno-istraživačke saradnje, formiranja timova predavača i druga pitanja iz oblasti međunarodne saradnje. Dve strane su saopštile da ulažu zajedničke napore u produbljenje saradnje.\nDatum kreiranja: 06 novembar 2013\nSledeća ⇨ ZAGREB: Otvorena izložba ''Green Box 2013. - Suvremena kineska umjetnost''\nPrethodna ⇦ „Hazarski rečnik“ u Kini


Da li svi odbornici SO Brus rade u interesu građana i da li su pojedini stvarno veoma sposobni? – In Medija\nDa li svi odbornici SO Brus rade u interesu građana i da li su pojedini stvarno veoma sposobni?\nPrethodna Koalicija u Brusu je, kako kaže nova Koalicija (čija je polovina činila tu predhodnu), zapošljavala penzionere dok oni sada u svojim redovima imaju kolekcionare funkcija. Kada je nedavno pisano o Komisiji za dodelu sredstava u sportu opštine Brus pomenuto je da su pojedini članovi Komisije ujedno odbornici kao a da pojedini obavljaju više funkcija.\nI to je izgleda normalno za ovu Koaliciju u kojoj su odbornici ujedno i predsednici Mesnih zajednica i članovi Komisije za sport koja odobrava sredstva iz budžeta i to klubovima u kojima i sami vrše visoke funkcije.\nZa sada, šampion po funkacijama među odbornicima je Nebojša Jovanović koji trenutno obavlja 5 funkcija plaćenih iz budžeta opštine Brus.\nOsim što je na nedavno održanoj 32. sednici SO Brus izabran u Radnu grupu za izradu plana razvoja spota opštine Brus 2016-2018 odbornik Jovanović obavlja i funkciju člana Komisije za izbor, imenovanja, administrativna i mandatno-imunitetska pitanja, član je Komisije za dodelu sredstava u oblasti sporta opštine Brus i zamenik direktora JKP “Rasina” Brus.\nJovanović je takođe i sportski direktor lokalnog fudbalskog kluba koji se finansira iz budžeta opštine koji svojim glasom odbornik podržava u skupštini a kasnije kao član Komisije za dodelu sredstava u oblasti sporta dodeljuje klubu u kom vrši funkciju sportskog direktora, troši taj novac i na kraju kontroliše kako su potrošena sredstava.\nKako se može čuti klub ovog funkcionera je i inicijator za nedavno osnovani “Savez sportova Brus” pa tako u Brusu osim ustanove Sportski centar postoje i tri sportska saveza, mada se sa sigurnošću ne može tvrditi jer informacije i obaveštenja Opština Brus i ne daje u potpunosti svojim građanima.\nMožda je dobro da jedan odbornik ima 5 pa i više funkcija ali samo ako je u mogućnosti da sve poslove obavlja kako bi svi građani imali interes jer postoji mogućnost da će od previše obaveza neka od funkcija trpeti što ne bi bilo dobro za građane opštine Brus.\nZato građani opštine Brus imaju pravo da postave pitanje “Da li svi odbornici SO Brus rade u interesu građana i da li su pojedini stvarno veoma sposobni?”


RRA će preduzeti mere za rešavanje problema na TV Avala - Bizlife.rs\n16:22 Beograd, 09/01/2012\nRepublička radiodifuzna agencija (RRA) najavila je danas da će preduzeti mere iz svoje nadležnosti za rešavanje problema u Televiziji Avala, na kojoj zaposleni tri sedmice štrajkuju zbog neisplaćenih zarada.\nKako se navodi u saopštenuju RRA, Savet Agencije će, počevši od sutra, obaviti razgovore sa predstavnicima vlasnika TV Avala – firmom Grinberg invest (Greenberg) iz Austrije, Dankom Đunićem, Željkom Mitrovićem i Ekonomskim institutom iz Beograda.\nČlanovi Saveta RRA su na današnjoj sednici razgovarali sa direktorkom TV Avala Bojanom Lekić, koja je Savet upoznala sa finansijskom situacijom na toj televiziji i merama za njeno prevazilaženje. Te mere je, po rečima Lekićeve, trebalo da daju rezultat do kraja 2011. godine.\nTelevizija Avala jedna je od pet komercijalnih TV stanica koje u Srbiji imaju dozvolu za emitovanje na celoj teritoriji zemlje. Zaposleni na TV Avala počeli su štrajk 22. decembra zahtevajući isplatu četiri i po zarade za zaposlene i pet zarada za honorarne saradnike.\nNovinarska udruženja podržala su štrajk na TV Avala i pozvala vlasnike te televizije – Željka Mitrovića, biznismena Danka Đunića, Ekonomski institut i austrijsku firmu „Grinberg invest“ – da udovolje zahtevima zaposlenih.


Opšta bolnica u Subotici dobila je danas od Kancelarije „Pomoć čoveku u nevolji” Crvenog krsta iz Minhena, vrednu donaciju – 25 tona razne opreme i nameštaja. Ovo je rezultat trinaestogodišnje partnerske saradnje između gradova Subotice i Minhena.\nNa konferenciji za novinare, upriličenoj tim povodom u sali za sastanke subotičke Opšte bolnice, gradonačelnik Subotice Modest Dulić zahvalio se delegaciji grada Minhena na vrednoj donaciji. On je rekao da postoji inicijativa da se ljudima koji su zaslužni za ovako dugu saradnju dodele prestižna priznanja grada Subotice.\n- Teško je pronaći prave reči kojima možemo da se zahvalimo na svemu što grad Miinhen čini za naš grad u proteklih 13 godina. Postoji lepa inicijativa da ljudi koji su zaslužni za ovako dugu saradnju dobiju prestižna priznanja našeg grada, kao što su zvanje Počasni građanin ili priznanje Pro urbe. Na tome ćemo da insistiramo, jer građanima Subotice i institucionalno moramo da stavimo do znanja koliko je značajna podrška grada Minhena našem gradu, istakao je Modest Dulić.\nŠef Kancelarije „Pomoć čoveku u nevolji“ Crvenog krsta u Minhenu, Peter Klaper, kazao je da ta kancelarija ne pomaže samo ljudima u nevolji u Minhenu i da je posle 2000. godine Srbija težište njihovog rada u inostranstvu.\n- Donacija iz Minhena obuhvata 25 tona razne robe. Doneli smo 56 bolničkih kreveta, jastuke, posteljinu, natkasne, kade i krevetiće za bebe, uloške za inkontinenciju, nameštaj za kancelarije, madrace, ležaljke koje se koriste u ambulantama za pregled pacijenata i drugu robu. Ovo je 45. konvoj humanitarne pomoći za Srbiju i prvi je deo naše isporuke za Suboticu. Uskoro ćemo ponovo doći i doneti mnogo kancelarijskog i školskog nameštaja, a zamoljeni smo da opremimo i kuću Lorko, na Hajdukovu, rekao je Peter Klaper.\nPres-konferenciji u Opštoj bolnici prisustvovali su i direktor Opšte bolnice dr Goran Bićanin, član Gradskog veća zadužen za zdravstvo, socijalnu politiku i zaštitu životne sredine dr Atila Čengeri i Hamid Sijerčić, predstavnik delegacije iz Minhena.


Preminuo predsednik Evropskog parlamenta David Sasoli - EU u Srbiji\nNebojsa2022-01-12T14:11:48+02:0011/01/2022|Categories: Vesti iz Brisela|\nPredsednik Evropskog parlamenta David Sasoli preminuo je 11. januara. Parlament će u ponedeljak održati komemoraciju u Strazburu.\nPredsednik Evropskog parlamenta David Sasoli preminuo je u Avijanu (Italija), gde je bio hospitalizovan od 26. decembra, navodi se u saopštenju. Član Evropskog parlamenta od 2009. godine, izabran je za predsednika u julu 2019. za prvu polovinu mandata zakonodavnog tela.\nPredsednik Sasoli je usvojio vanredne mere koje omogućavaju Evropskom parlamentu da obavlja svoje dužnosti i vrši svoje prerogative prema Ugovorima tokom pandemije. Takođe je igrao istaknutu ulogu u zagovaranju ambicioznog dugoročnog budžeta EU i efikasnog fonda za oporavak.\nKao posvećeni Evropljanin, predsednik Sasoli je u svom govoru na Evropskom savetu u decembru, pre nekoliko nedelja, podvukao da „ono što Evropi treba, a što joj je najviše potrebno, jeste novi projekat nade. Mislim da možemo da izgradimo taj projekat na osnovu moćnog pristupa u tri dela: Evropa koja inovira, Evropa koja štiti, i Evropa koja osvetljava.”\n„Danas je tužan dan za Evropu. Naša Unija gubi posvećenog Evropljanina, iskrenog demokratu i dobrog čoveka. David Sasoli je bio čovek duboke vere i čvrstih uverenja. Svi su voleli njegov osmeh i njegovu dobrotu, a on je znao da se bori za ono u šta je verovao. 1989. bio je u Berlinu, među mladim Evropljanima kada je pao zid. I od tada je stao na stranu demokratije i ujedinjene Evrope. Za više od decenije službe u Evropskom parlamentu, neprestano je branio našu Uniju i njene vrednosti. Ali je takođe verovao da Evropa mora da teži više. Želeo je da Evropa bude ujedinjenija, bliža svom narodu, vernija našim vrednostima. To je njegovo nasleđe“, kaže predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen.\nKomemoracija za Sasolija biće održana u ponedeljak 17. januara na otvaranju plenarne sednice u Strazburu u prisustvu bivšeg poslanika Evropskog parlamenta i italijanskog premijera Enrika Lete.\nIzbor novog predsednika EP\nKao što je navedeno u Poslovniku (Pravilo 20), privremeno predsedavanje će obavljati prvi potpredsednik Parlamenta u danima koji prethode izboru novog predsednika. Kako je prvobitno planirano pre iznenadne smrti predsednika Sasolija, izbor predsednika za drugu polovinu mandata biće održan u utorak, 18. januara na plenarnoj sednici u Strazburu. Iste nedelje uslediće izbori za potpredsednike.


DANAS JE MEĐUNARODNI DAN ROMA - Radio Kotor\nMeđunarodni dan Roma obilježava se 8. aprila s ciljem da se obilježi i ukaže na značaj romske kulture, istorije i jezika.\nSlužbeno je proglašen 1990. godine tokom Svjetskog romskog kongresa Međunarodne romske unije (IRU), a u čast prvog velikog internacionalnog kongresa Roma, održanog u Orpingtonu (u Velikoj Britaniji) od 7. do 12. aprila 1971. godine.\nNa ovom prvom kongresu Roma, za romsku himnu proglašena je pjesma „Đelem-đelem” (romski: Išao sam, išao), a ustanovljena je i zastava plavo-zelene boje, s crvenim točkom u sredini, kao simbolom napretka i pokreta, ali i migracije Roma tokom istorije.\nKako je za Radio Kotor danas kazao predsjednik Nevladine organizacije “Mladi Romi” Samir Jaha, i pored toga što je poslednjih godina mnogo učinjeno na poboljšanju položaja Roma, oni su još uvijek najdiskriminisanija društvena grupa u Evropi, pa tako i u Crnoj Gori.\nPrema njegovim riječima, jednu od glavnijih uloga u procesu unprijeđenja položaja RE zajednice u Crnoj Gori imaju i mediji, od kojih očekuju da posvete punu pažnju poštovanju manjinskih zajednica i kada oni nijesu u žiži kreatora javnih politika.