EPS od danas efikasna i moderna kompanija\nM. D. 1. jula 2015. 20:00\nElektroprivreda Srbije (EPS) završila je danas prvu fazu reorganizacije i ta kompanija bi zahvaljujući novoj organizacionoj strukturi trebalo godišnje da uštedi oko 36 miliona evra.\nU EPS-u se od marta ove godine primenjuje nova organizaciona šema, kojom su ukinuta 43 direktorska mesta, broj sektora je smanjen sa 65 na 35, a umesto 14 preduzeća, u okviru tog sistema poslovaće samo tri.\nMinistar Aleksandar Antić rekao je novinarima da će od danas EPS početi da funkcioniše kao moderno organizovana kompanija.\nU Javnom preduzeću EPS objedinjena je proizvodnja struje i uglja, uz dva zavisna privredna društva „EPS Distribuciju“ koja obuhata svih pet elektrodistribucija i „EPS Snabdevanje“ koja će snabdevati potrošače strujom, naveo je Antić.\nEvo koje grejanje je najjeftinije ove godine\nTakva organizacija treba da omogući da EPS funkcioniše daleko efikasnije i sa boljim finansijskim rezultatom, rekao je Antić i dodao da će u EPS-u ubuduće postojati jedinstveno planiranje i javne nabavke i sistem u kome će se znati gde ima višak, a gde manjak.\nOčekujem velike uštede, čak veće od planiranih, a samo koz javne nabavke treba da se uštedi više od 10 miliona evra godišnje, a od te kompanije očekujem i uštede zbog racionalizacije poslovodstvene strukture.\n„U EPS-u treba da branimo i čuvamo proizvodna radna mesta i to ćemo raditi, ali nećemo braniti i čuvati rukovodeću strukturu i administraciju,“ poručio je Antić.\nOn je najavio da će se za godinu dana rešiti pitanja imovine EPS-a i da će krajem trećeg kvartala 2016. biti završena procena vrednosti te kompanije.\n„EPS će od 1. jula biti sasvim druga kompanija, onaj EPS koji smo znali do sada odlazi u istoriju, jer ćemo poslovati na totalno drugim osnovama. Moramo da budemo efikasna i profitabilna kompanija“, poručio je ranije direktor EPS-a Aleksandar Obradović.\nKada završimo prvu fazu korporativizacije, to nam daje kredibilitet da ćemo i u ostalim fazama ispuniti ciljeve predviđene reorganizacijom, kazao je Obradović.\n„Ubeđen sam da naš proces reorganizacije ide po planu. Ostaje još da u što kraćem roku usvojimo finansijski plan reorganizacije, što su i očekivanje Svetske banke, MMF-a i EBRD-a“, rekao je Obradović istakavši da je ispunjenje tog plana neophodno da bi EPS i dalje imao podršku tih međunarodnih finansijskih institucija.\nU tom planu će se tačno navesti koji su to finansijski parametri koje EPS mora da postigne i te zadatke ćemo dobiti od 1. jula, istakao je direktor EPS-a.\nOn je podsetio i da druga faza korporativizacije preduzeća treba da bude završena do 1. jula 2016. godine, a do tada EPS mora da pređe iz javnog preduzeća u akcionarsko društvo.


Izgradnja toplane na biomasu u Novom Pazaru se zbog kašnjenja sad očekuje u 2019.\nNakon zastoja u realizaciji projekta izgradnje toplane na biomasu u Novom Pazaru, vrednog 3,6 miliona evra, sada se očekuje da će postrojenje biti izgrađeno sledeće godine, u okviru šireg plana za prelazak 10 operatera daljinskog grejanja u Srbiji sa fosilnih goriva na obnovljive izvore energije, izjavio je pomoćnik gradonačelnika Faruk Suljević.\nSuljević je rekao za radio Sto plus da veruje da će lokalna samouprava u narednih mesec dana postići dogovor o kupovini četiri parcele ukupne površine oko 1,5 hektara od Holding kompanije Raška u stečaju, gde bi se gradila toplana na biomasu.\n„Istovremeno ćemo raditi i na izradi idejnog projekta i ostale dokumentacije kako bismo do kraja godine dobili građevinsku dozvolu. Nakon toga, očekujemo da Ministarstvo energetike i Kancelarija za javna ulaganja raspišu tender i izaberu izvođača radova koji bi na proleće sledeće godine mogao da počne izgradnju. Radovi bi trebalo da traju pet ili šest meseci“, rekao je Suljević.\nStudija je pokazala bi toplana na biomasu mogla da snabdeva toplotnom energijom oko 170.000 novih korisnika u Novom Pazaru, s obzirom da veliki broj javnih ustanova u centru grada, novoizgrađenih stambenih zgrada ili industrijskih postrojenja nije priključen na sistem daljinskog grejanja, rekao je Suljević. Dodao je i da će potencijalnim novim korisnicima biti ponuđena ekonomski prihvatljiva cenu kako bi se, umesto izgradnje sopstvenih mini toplana, odlučili za priključenje na novi gradski toplovod.\nŠiri projekat za izgradnju 10 toplana na biomasu u Srbiji je vredan 27 miliona evra, od kojih je 20 miliona zajam nemačke razvojne banke KfW, koja će dati i grant od dva miliona evra, dok je Vlada Švajcarske obezbedila pet miliona evra bespovratnih sredstava.\nMeđu opštinama u kojima se projekat sprovodi su i Mali Zvornik, Nova Varoš, Prijepolje, Bajina Bašta, Valjevo, Priboj, Kladovo i Majdanpek.\nKfW banka je ponudila i drugu tranšu kredita da dodatnih 15-20 operatera daljinskog grejanja u Srbiji pređe sa fosilnih goriva na biomasu. Projekat za razvoj održivog tržišta bioenergije u Srbiji zajednički sprovode nemačka razvojna organizacija GIZ i KfW.\nTagovi: GIZ, KfW, tender, toplana na biomasu\nPočetna » Vesti » OIE » Izgradnja toplane na biomasu u Novom Pazaru se zbog kašnjenja sad očekuje u 2019.


Canon PIXMA iX6850-Dodatna oprema - Inkdžet foto-štampači - Canon Serbia\nPGI-550PGBK
 Kartridž sa pigmentnim crnim mastilom
 Ovo pigmentno crno mastilo se koristi za štampanje dokumenata na običnom papiru i daje oštar tekst odlične trajnosti. Kartridž sa mastilom od 15 ml omogućava vam štampanje do 375 stranica A4 dokumenata.
\nCLI-551BK
 Kartridž sa crnim mastilom
 Ovo crno mastilo se koristi za štampanje fotografija. U kombinaciji sa foto-papirom kompanije Canon štiti fotografije od izbleđivanja pomoću sistema ChromaLife100+. Kartridž sa mastilom od 7 ml omogućava vam štampanje do 384 fotografija u boji formata 10x15 cm.
\nCLI-551C
 Kartridž sa cijan mastilom
 Ovo cijan mastilo se koristi za štampanje dokumenata i fotografija. U kombinaciji sa foto-papirom kompanije Canon štiti fotografije od izbleđivanja pomoću sistema ChromaLife100+. Kartridž sa mastilom od 7 ml omogućava vam štampanje do 337 stranice A4 dokumenata.
\nCLI-551M
 Kartridž sa magenta mastilom
 Ovo magenta mastilo se koristi za štampanje dokumenata i fotografija. U kombinaciji sa foto-papirom kompanije Canon štiti fotografije od izbleđivanja pomoću sistema ChromaLife100+. Kartridž sa mastilom od 7 ml omogućava vam štampanje do 324 stranice A4 dokumenata.
\nCLI-551Y
 Kartridž sa žutim mastilom
 Ovo žuto mastilo se koristi za štampanje dokumenata i fotografija. U kombinaciji sa foto-papirom kompanije Canon štiti fotografije od izbleđivanja pomoću sistema ChromaLife100+. Kartridž sa mastilom od 7 ml omogućava vam štampanje do 331 stranice A4 dokumenata.
\nPGI-555PGBK XXL
 XL kartridž sa crnim pigmentnim mastilom
 Ovaj kartridž sa crnim mastilom visokog učinka daje do 2,6x više otisaka od ekvivalentnog standardnog kartridža. Pigmentno crno mastilo se koristi za štampanje dokumenata i daje oštar tekst odlične trajnosti. Kartridž sa mastilom od 37 ml omogućava vam štampanje do 1.000 stranica A4 dokumenata.
\nPGI-550PGBK XL
 XL kartridž sa crnim pigmentnim mastilom
 Ovaj kartridž sa crnim mastilom visokog učinka daje do 1,6 puta više otisaka od ekvivalentnog standardnog kartridža. Pigmentno crno mastilo se koristi za štampanje dokumenata i daje oštar tekst odlične trajnosti. Kartridž sa mastilom od 22 ml omogućava vam štampanje do 620 stranica A4 dokumenata.
\nCLI-551BK XL
 XL kartridž sa crnim mastilom
 Ovaj kartridž sa crnim mastilom visokog učinka daje do 2 puta više otisaka od ekvivalentnog standardnog kartridža. Kartridž sa crnim mastilom i sistemom ChromaLife100+ koristi se za štampanje fotografija. Kartridž sa mastilom od 11 ml omogućava vam štampanje do 845 fotografija u boji formata 10x15 cm.
\nCLI-551C XL
 XL kartridž sa cijan mastilom
 Ovaj kartridž sa cijan mastilom visokog učinka daje do 2 puta više otisaka od ekvivalentnog standardnog kartridža. Kartridž sa cijan mastilom i sistemom ChromaLife100+ koristi se za štampanje dokumenata i fotografija. Ovaj kartridž sa mastilom od 11 ml omogućava vam štampanje do 700 stranica A4 dokumenata.
\nCLI-551M XL
 XL kartridž sa magenta mastilom
 Ovaj kartridž sa magenta mastilom visokog učinka daje do 2 puta više otisaka od ekvivalentnog standardnog kartridža. Kartridž sa magenta mastilom i sistemom ChromaLife100+ koristi se za štampanje dokumenata i fotografija. Ovaj kartridž sa mastilom od 11 ml omogućava vam štampanje do 670 stranica A4 dokumenata.
\nCLI-551Y XL
 XL kartridž sa žutim mastilom
 Ovaj kartridž sa žutim mastilom visokog učinka daje do 2 puta više otisaka od ekvivalentnog standardnog kartridža. Kartridž sa žutim mastilom i sistemom ChromaLife100+ koristi se za štampanje dokumenata i fotografija. Ovaj kartridž sa mastilom od 11 ml omogućava vam štampanje do 700 stranica A4 dokumenata.


noć u Beogradu | Novosti.rs\nNOĆ U BEOGRADU OBELEŽILE TUČE U STANOVIMA: Sukobili se momci i devojke - jedan povređeni u saobraćajnoj nesreći\n19. 05. 2022. u 07:54\nNEMIRNA NOĆ U BEOGRADU: Veliki broj intervencija Hitne pomoći\nPREMA rečima dežurnog lekara Hitne pomoći, protekle noći u Beogradu izvršen je veliki broj intervencija.\n15. 05. 2022. u 07:46\nU BEOGRADU NOĆAS DVE SAOBRAĆAJNE NEZGODE: Nema teže povređenih\nU Beogradu su se noćas dogodile dve saobraćajne nesreće, u kojima nije bilo teže povređenih osoba, rečeno je u Hitnoj pomoći.\n11. 05. 2022. u 07:08\nTEŠKA NOĆ U BEOGRADU: Šestoro ljudi povređeno u četiri saobraćajne nezgode\nHITNA pomoć u Beogradu imala je noćas četiri intervencije kod saobraćajnih nezgoda u kojima je lakše povređeno šest osoba.\n09. 05. 2022. u 07:33\nTEŠKA NOĆ ZA HITNU POMOĆ: Tri saobraćajne nesreće u Beogradu i veliki broj poziva hroničnih bolesnika\nU BEOGRADU su se noćas dogodile tri saobraćajne nesreće u kojima su povređene tri osobe, rečeno je u Hitnoj pomoći.\n04. 05. 2022. u 09:03\nNOĆ U BEOGRADU: Pet lakše povređenih u četiri saobraćajne nesreće\nU ČETIRI saobraćajne nesreće protekle noći u Beogradu, lakše je povređeno pet osoba, od kojih su dve prevezeni u Urgentni centar, a dvoje na Bežanijsku kosu, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\n03. 05. 2022. u 07:50\nUSIJALI SE TELEFONI HITNE POMOĆI: U toku noći jedan udes u Beogradu, najviše se javljali hronični bolesnici\nTOKOM noći u Beogradu se dogodila jedna saobraćajna nesreća, ali su u pitanju lakše povrede i povređeni nisu transportovani u bolnicu na njihov zahtev, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\n02. 05. 2022. u 07:37\nTRI SAOBRAĆAJNE NEZGODE U BEOGRADU: Nekoliko ljudi u alkoholisanom stanju prevezeno na toksikologiju\nPREMA rečima dežurnog lekara, dogodile su se tri saobraćajne nezgode, ali bez ozbiljnije povređenih učesnika.\n01. 05. 2022. u 07:28\nRELATIVNO MIRNA NOĆ U BEOGRADU: Bez teže povređenih i većih incidenata\nU BEOGRADU je noć protekla relativno mirno, bez težih saobraćajnih nezgoda i incidenata na javnom mestu, a za pomoć su se uglavnom javljali hronični bolesnici, najviše srčani bolesnici i astmatičari kod kojih je došlo do pogoršanja stanja, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\n30. 04. 2022. u 07:06\nNOĆ U BEOGRADU: Ubijen muškarac na Novom Beogradu, dogodila se jedna saobraćajna nesreća\nU BEOGRADU je noćas iz vatrenog oružja ubijen muškarac (37), a u jednoj saobraćajnoj nezgodi lakše je povređena muška osoba (28), dok su se najviše javljali hronični bolesnici, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\n29. 04. 2022. u 07:31\nU UDESU NA VRAČARU POVREĐENA DVOJICA MLADIĆA: Pomoć Hitne službe tražili uglavnom srčani bolesnici\nU TOKU noći u Beogradu dvojica 20-godišnjih mladića lakše su povređena u saobraćajnom udesu koji se dogodio u Beogradskoj ulici, na Vračaru.\n28. 04. 2022. u 07:37\nMIRNA NOĆ U BEOGRADU: Najviše se javljali hronični bolesnici\nNOĆ u Beogradu protekla je mirno, nije bilo saobraćajnih nesreća, niti ozbiljnijih povređivanja, rekli su jutros Tanjugu u hitnoj pomoći.\n24. 04. 2022. u 07:43\nMUŠKARAC TEŠKO POVREĐEN NA ZVEZDARI: Upao u neobeleženu rupu kod gradilišta\nNA Zvezdari je sinoć u 21 čas, u ulici Luke Vukalovića, 59. godišnji muškarac upao u neobeleženu rupu kod gradilišta, duboku oko 10 metara, i zadobio teške telesne povrede - serijski prelom rebara i frakture ekstremiteta, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\n23. 04. 2022. u 08:59\nNOĆ U BEOGRADU: Relativno mirno, bez težih saobraćajnih udesa\nU BEOGRADU je noć protekla relativno mirno, bez većih saobraćajnih nezgoda ili incidenata, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\n20. 04. 2022. u 07:22\nNOĆ U BEOGRADU: Teška nesreća u Mirijevu, dve osobe povređene\nNA Mirijevskom vencu u Beogradu sinoć su u saobraćajnoj nezgodi, u kojoj je učestvovao autobus gradskog saobraćaja, dve osobe povređene, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\n19. 04. 2022. u 07:24\nNOĆ U BEOGRADU: Tri udesa i tri tuče, srećom nema teže povređenih\nU BEOGRADU su se noćas dogodile tri saobraćajne nesreće, ali bez teže povređenih učesnika, kao i tri ulične tuče, takođe sa lakše povređenim učesnicima kojima su povrede sanirane na licu mesta, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\n18. 04. 2022. u 07:17\nTEŠKA NOĆ U BEOGRADU: Dva muškarca teško povređena u udesu u Ripnju\nDVA muškarca su teško povređena u saobraćajnoj nesreći u Ripnju koja se dogodila oko ponoći, kada je džip udario u ogradu kuće, rečeno je iz službe Hitne pomoći.\n15. 04. 2022. u 07:47\nNOĆ U BEOGRADU: Četiri saobraćajne nezgode, dvoje lakše povređeno\nU BEOGRADU su se tokom noći dogodile četiri saobraćajne nezgode, u kojima su dve osobe lakše povređene, dok su pomoć najviše tražili srčani bolesnici, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\n13. 04. 2022. u 07:08\nNOĆ U BEOGRADU: Bez težih saobraćajnih nezgoda, pomoć tražili hronični bolesnici\nU BEOGRADU je noć protekla relativno mirno i nije bilo većih saobraćajnih nezgoda ili incidenata, rečeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći.\n12. 04. 2022. u 07:17\nNOĆ U BEOGRADU: Dve saobraćajke, troje lakše povređenih\nPREMA rečima dežurnog lekara Hitne pomoći, noć u Beogradu protekla je mirno.\n11. 04. 2022. u 07:33\nU BEOGRADU je noć protekla relativno mirno, dogodile su se tri saobraćajne nezgode, u kojima su učesnici pretrpeli lakše povrede sanirane na licu mesta, rečeno je u Hitnoj pomoći.\n06. 04. 2022. u 07:15


"Ko je zaista za a ko protiv evropske budućnosti Bosne i Hercegovine?"\nBosanskohercegovački političari, u odsustvu konzistentno kritičkih medija i javnog dijaloga, u protekle gotovo tri decenije vladavine nacionalističkih partija razvile su do savršenstva mehanizme obmanjivanja javnosti kojima se i najočitiji neuspjesi predstavljaju kao pobjede a sveopšte zaostajanje kao napredak.\nDobar primjer za ovu umjetnost lažnog predstavljanja su reagovanja u Bosni i Hercegovini na prošlonedjeljno objavljivanje Strategije Evropske unije za pridruženje država Zapadnog Balkana. Nacionalističke vođe su uvjeravanja iz Unije o otvorenim vratima za prijem balkanskih država predstavili kao "dobu vijest iz Brisela" iako su ta vrata bila otvorena svih proteklih godina a Bosna i Hercegovina bila dobrodošlija u evropsku porodicu od Srbije i Crne Gore koje su sada jedine dvije države s izglednom perspektivom da budu primljene 2025. godine.\nOstale – uključujući i Bosnu i Hercegovinu – mogu da ih sustignu pod uslovom da znatno ubrzaju ispunjavanje uslova za prijem.\nSpominjanje 2025. kao godine mogućeg pridruženja Srbije i Crne Gore ne znači obavezivanje same Unije na taj datum niti znači neke nametnute rokove: zemlje kandidatkinje same su odgovorne za ispunjavanje uslova bez čega prijema ne može biti. Unija je – kao prioritete u dokazivanju podobnosti za prijem – navela oblasti vladavine prava, bezbjednosti i migracija, socio-ekonomskog razvoja, transportne i energetske povezanosti, digitalne agende i pomirenja i dobrosusjedskih odnosa.\nKad bi se i ispunilo prvih pet uslova, događaji iz proteklih nedjelju dana, da ne kažemo i dvije poratne decenije, pokazuju koliko je zahtijevan i – sa danas prevlađujućom pameću u regionu – teško ostvariv taj uslov "pomirenja i dobrosusjedskih odnosa". Evropa pod tim, pored ostalog, podrazumijeva napuštanje politike poricanja i nekažnjavanja i utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima. Ona, takođe, ne želi da sa novim članicama uvozi u Uniju i njihove sporove i nestabilnost koju oni nose.\n"Konačna i obavezujuća rješenja sporova među susjedima moraju se naći i provesti prije pridruženja".\nAleksandar Vučić i Kolinda Grabar-Kitarović, Zagreb\nAko je suditi po ovonedjeljnoj generalnoj probi dobrosusjedstva, sa posjetom predsjednika Srbije Hrvatskoj – uprkos srpskom stodnevnom embargu na antihrvatsku retoriku – ekstremisti i na jednoj i na drugoj strani vide dijalog i svaki pomen pomirenja kao izdaju. A koliko tek prepreka stoji u ispunjavanju učestalih evropskih poziva na normalizaciju odnosa Srbije i Kosova.\nPa, ako ideja rješavanja međusobnih sporova izgleda tako teško ostvariva iz aktuelne srpske perspektive, sve to je mnogo komplikovanije u bosanskohercegovačkom slučaju.\nOna ima svoje i unutrašnje i susjedske dimenzije.\nUnutrašnje uključuju nastojanja da se u miru ožive ratne teritorijalne podjele, s institucionalnim odvajanjem Republike Srpske i obnove – u formi stvaranja nove izborne jedinice – "Hrvatske Republike Herceg-Bosne". Ta ideologija, koja je međunarodnopravno osuđena kao "udruženi zločinački poduhvat", posebno se agresivno nameće uoči oktobarskih izbora u Bosni i Hercegovini i koristi se i za usporavanje, pa i osporavanje, euroatlantskih perspektiva.\nPredsjednik Republike Srpske čak i uz najavu vlastite kandidature za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine u tradiciji nipodaštavanja državnih institucija najavljuje kako će tu funkciju obavljati u Istočnom Sarajevu i učestvovati na sjednicama putem video-linka.\nPredsjednik Hrvatske demokratske zajednice BiH (HDZ), oslanjajući se na primjer predsjednice Hrvatske koja u evropskim odajama širi strah od povratnika u Bosnu i Hercegovinu sa ratišta džihada, na gostovanju u Briselu – a i u drugim prilikama – u dokazivanju sudbinske važnosti izbornog zakona po njegovoj mjeri govori kako je u Bosni i Hercegovini zalaganje za građansku državu jednako zalaganju za unitarističku državu "s muslimanskom većinom".\nVladajuća bošnjačka politička opcija na ta često udružena potkopavanja državnosti i evropskih perspektiva bosanske države nema nikakvog odgovora: njeni se protagonisti – nasuprot euforičnim najavama velike bošnjačke koalicije (Stranka demokratske akcije, SDA, i Savez za bolju budućnost, SBB) – bave uzajamnim bespoštednim sukobima koji uključuju i hapšenja i suđenja i optužbe za predsjedavanje nad "bošnjačkom državnom mafijom" iza koje ostaje trag naručenih ubistava, bezočne pljačke i bogaćenja. Sa približavanjem izbora taj "bratoubilački rat" postaje sve bespoštedniji a nalaženje zajedničkog bosanskohercegovačkog interesa sve bezizglednije.\nPa, šta bi moglo da bude alternativa toj svi-protiv-svih polarizaciji na bosanskohercegovačkoj sceni? Pored ostalog – unošenje "evropskog kriterija" u predstojeću izbornu kampanju: njen fokus, umjesto iscrpljivanja u međusobnim obračunima, mogao bi se usmjeriti na definisanje prioriteta u evropskim – ili, još bolje, euroatlantskim – integracijama, a zatim i okupljanju svih koji su istinski opredijeljeni za taj put. To može da izgleda kao neka bosanska verzija "misije nemoguće" ali bi fokus na evropske perspektive omogućio i međunarodnim partnerima da jasno prepoznaju ko je u Bosni i Hercegovini – nasuprot proevropskoj retorici – zaista za a ko protiv njene evropske budućnosti.\nZa takvo šta uslov je i postojanje istinske probosanske diplomatije: takve koja bi međunarodnim partnerima pokazala koliko je za budućnost te države bitno da susjedi ne samo poštuju njen integritet nego i da aktivno doprinose njenom ispunjavanju evropskih standarda i kriterija.\nNe treba isključiti da je takav međunarodni prijateljski savjet doprinio da predsjednik Srbije u četvrtak odgodi objavljivanje "deklaracije o opstanku srpskog naroda" – koju donose Srbija i Republika Srpska – jer, kako kaže, želi da za nju dobije "najširu međunarodnu podršku umjesto najšire međunarodne osude".


09-07-2020 17:38 Svet Planeta\nU slučaju rata niko ne bi dozvolio američkim pilotima ni da se približe ruskim obalama, ali ratovi počinju i bez upozorenja — zbog toga sve „Amerikance“ koji se približe našim granicama uvek „dočekuju“ ruski lovci, piše vojni ekspert Vladimir Ščerbakov u autorskom članku za list „Zvezda“.\nPrema njegovim rečima, Pentagon je koncept „stalnog prisustva bombardera“ zamenio sa „dinamičkom primenom snaga“ — umesto stalnog prisustva u američkim vazduhoplovnim bazama, američka strateška avijacija počeće da izvodi letove u uslovima „operativno-taktičkog haosa“.\nKako se navodi, takav pristup lišava potencijalne neprijatelje Amerike mogućnosti da se pripreme za operacije američkih Oružanih snaga.\n„Strategija nacionalne odbrane jasno ukazuje na to da moramo biti nepredvidljivi sa operativnog stanovišta za naše dugoročne strateške protivnike, a da pritom zadržimo naše obaveze prema saveznicima i partnerima“, rekao je šef Ujedinjene komande Oružanih snaga NATO-a, admiral DŽejms Fogo.\nDanas američki vojnici govore da će od sad oružane snage SAD delovati upravo tako — nepredvidljivo i neprimetno za protivnika.\nKoncept „dinamičke primene snaga“ predviđa upotrebu ogromnog vojnog potencijala, na korak ispred protivnika, što je jedna od ključnih tačaka nove Nacionalne strategije odbrane SAD.\nKao primer „dinamičke primene snaga“ navodi se obletanje američkih strateških bombardera oko granica Rusije. Mediji su prenosili da su oni „nagazili“ vazdušni prostor Rusije u neposrednoj blizini od Kamčatke, gde su smeštene udarne podmorničke snage Tihookeanske flote, uključujući i strateške podmornice-nosače raketa. Međutim, prema rečima autora članka, „ako bi Amerikanci pokušali da naruše granice Rusije ili da samo ’popreko pogledaju‘ u pravcu Rusije, njihove letelice bi se pretvorene u plamen“.\n„Jasno je da u slučaju rata niko ne bi dozvolio američkim pilotima ni da se približe našim obalama. Ali, kako pokazuje iskustvo kroz istoriju, ratovi počinju i bez upozorenja — bez ceremonijalnog uručivanja nota diplomatskim kanalima. Zbog toga sve ’Amerikance‘ koji se približe našim granicama uvek ’dočekuju‘ ruski lovci, za svaki slučaj. Pritom, takvi ’sastanci‘ ne prolaze uvek prijatno, što se ne sviđa ni Beloj kući ni Pentagonu. A na šta računaju? Ne želimo da dobijemo raketu u leđa“, zaključuje ruski vojni ekspert.


U Srbiji dominira plaćanje debitnim karticama\nOlgi Danilović titula u Nemačkoj\nIzvor\tTanjug\tNovembar 16, 2016\nBEOGRAD - Srbija je dominantno debitno tržište, budući da je 75 odsto ispitanika obuhvaćenih istraživanjem kompanije Masterkard izjavilo da koristi isključivo debitne kartice, što je za 15,4 procenta više nego prošle godine.\nNajnovije izdanje MasterIndex istraživanja sprovedenog u septembru 2016, koje se bavi finansijskim navikama i potrebama aktivnih korisnika kartica u Srbiji, pokazalo je takođe da 13 odsto ispitanika ima i debitnu i kreditnu karticu, dok sedam procenata anketiranih koristi samo kreditne kartice.\nJelena Ristić, direktorka prodaje za tržišta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine u kompaniji Masterkard, kaže da su pogodnosti koje pružaju platne kartice doprinele tome da kartice imaju stalno mesto u svakodnevici potrošača, jer je 64 odsto ispitanika reklo da svoje kartice koriste makar jednom nedeljno.\nPrema rezultatima Maserindex istraživanja, debitnim karticama se najčešće plaća hrana (69 odsto) i odeća (37).\nKreditne kartice se najčešće koriste za kupovinu nameštaja i kućnih aparata, što je izjavilo 48 posto ispitanika, i to je porast od čak 33,6 procenata u poređenju sa aprilom ove godine.\nKreditne kartice se takođe često koriste za kupovinu hrane (44%) i odeće (35%), a kako kaže Jelena Ristić, ti podaci su u skladu sa vremenskim periodom kada je istraživanje sprovedeno, jer su kraj leta i početak jeseni u našoj zemlji tradicionalno povezani sa pripremanjem zimnice, završetkom kućnih radova i pripremama za novu školsku godinu.\nNa pitanje o tome koje karakteristike kartica najviše cene, ispitanici su istakli praktičnost (34 odsto), jednostavnost plaćanja (22) i brzinu kojom se transakcije obavljaju (26).\nIspitanici koji plaćaju beskontaktnom metodom to najčešće rade u supermarketima (83 procenta), maloprodajnim objektima (40) i na benzinskim stanicama (38).\nBeskontakno plaćanje u supermarketima je najpopularnije u Beogradu (93odsto), stanovnici zapadne Srbije su najviše zainteresovani za beskontaktno plaćanje u različitim maloprodajnim objektima (53), dok stanovnici centralne i istočne Srbije najviše koriste ovaj vid plaćanja na benzinskim stanicama (56 odsto).\n« Nezaposlenost 15,2 odsto, cilj evropski nivo od 11 odsto Najviše pomaka u inspekciji i građevinskim dozvolama »\nOve žene su najbolje u KREVETU\nNa zastrašujućem snimku, koji je zabeleželila nadzorna kamera u državi Pernambuko u…


Oсуђеници за ратне злочине „откупљују” затворске казне - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nOsuđenici za ratne zločine „otkupljuju” zatvorske kazne\nIzvesni Amir Ćoralić zahvaljujući parama neće iza brave provesti 11 meseci, koliko mu je zbog silovanja maloletnice 1993. godine na području Cazina odredio Kantonalni sud u Bihaću\nSarajevo (Foto D. Ćirkov)\nSarajevo – Zakonsku mogućnost da kaznu zatvora od godinu i manje zamene novčanom, u Federaciji BiH (FBiH) koriste i pojedinci osuđeni za ratne zločine, uglavnom nad Srbima, što ne podržava ni struka, a pogotovo porodice žrtava. Uvažavajući činjenicu da su svi osuđenici pred zakonom isti, pojedine sudije i tužioci, ipak, misle da se na taj način „ne postiže svrha kažnjavanja” i da se na kaznu za ratni zločin, bez obzira na to koliko je ona mala, ne može gledati isto kao na kaznu za brzu vožnju.\n„Po meni je degutantno da za ratni zločin neko plati. To je karikatura. Ratni zločin je sam po sebi težak i bez obzira koja je kazna izrečena, jer ona može biti niska iz hiljadu i jedne olakšavajuće okolnosti, ipak je to ratni zločin, a ne brza vožnja”, kaže Bojan Stević, predsednik Okružnog suda u Trebinju.\nBalkanska istraživačka mreža BiH (BIRN) navodi primer petorice osuđenih za ratne zločine kojima je kantonalni sud ili Osnovni sud u Brčkom omogućio da „nisku” zatvorsku kaznu zamene novčanom, i to u pojedinačnim iznosima od oko 18.000 evra. Do te sume došlo se procenom da dan zatvora „košta” u proseku 50 evra.\nTrojica osuđenika kojima su izrečene „niske” kazne za zločine počinjene u Cazinu, Tešnju i Brčkom već su uplatili novac i oni su slobodni. Jedan od njih je Amir Ćoralić koji, zahvaljujući parama, neće iza brave provesti 11 meseci, koliko mu je zbog silovanja maloletnice 1993. godine na području Cazina odredio Kantonalni sud u Bihaću.\nPrag zatvorske ćelije neće preći ni Atif Krkalić jer i on je uspeo „otkupiti” kaznu za nešto više od 18.000 evra, koju mu je izrekao Kantonalni sud u Zenici „zbog fizičkog maltretiranja tri civila srpske nacionalnosti 1992. godine u Tešnju”.\nU njegovom zahtevu za zamenu zatvorske kazne novčanom navodi se da je on „porodičan čovek” koji se „pokajao i korektno držao tokom postupka”, te da delo za koje ga je sud proglasio krivim i osudio „nije proizvelo štetne posledice”.\nRedžo Delić, šef Odeljenja za ratne zločine i privredni kriminal u Kantonalnom tužilaštvu Zeničko-dobojskog kantona, kako saopštava BIRN, smatra da se plaćanjem i zamenom za kaznu zatvora ne može postići svrha kažnjavanja.\n„Moj lični stav je da zamena kazne zatvora za ratni zločin od 100 konvertibilnih maraka (50 evra) nije adekvatna. Međutim, mi smo tu dovedeni pred svršen čin od strane zakonodavca, gde je trebalo reći da se za određena dela ne može izvršiti zamena novčane kazne”, rekao je on.\nZa razliku od Federacije BiH, u kojoj su zabeleženi „primeri” koje je istraživao BIRN, u Republici Srpskoj nije bilo slučajeva isplate kazni za ratne zločine. Osim toga, ova dva entiteta nemaju ni istovetne zakone koji tretiraju tu mogućnost, jer zakon koji ima federacija predviđa da se kazna zatvora od godinu ili manje može zameniti novčanom, dok je po zakonu RS gornja granica šest meseci.\nPredsednik Okružnog suda u Istočnom Sarajevu Senaid Ibrahimefendić smatra da mogućnost zamene izrečene kazne zatvora od jedne godine „ima učinka na ostvarenja prihoda budžeta”, ali nije baš siguran da li „ima uticaja i na svrhu kažnjavanja”.


Intervju Dr Božina Radević: Ljubav nas čuva od bolesti - Penzin\nPočetna Magazin Godine Intervju Dr Božina Radević: Ljubav nas čuva od bolesti\n– Iz druženja sa mladim kolegama crpim mladalačke želje i lepotu, pa tako produžavam svoj život – priča u intervjuu za Politiku, i dodaje da telesno i duhovno zdravlje nacije nije na zadovoljavajućem nivou, da uslovi života ne daju šansu zdravlju i zdravim sportskim navikama – Moja stalna potreba je pešačenje brzim hodom i po deset, petnaest pa i više, kilometara dnevno.\nOn kaže da se u Srbiji dugo čeka na presađivanje samo zato što zakon o donorima nije rešen na najbolji način i naglašava da taj problem to ne bi trebalo rešavati samo zakonom, već da je važna i edukacija jer svako od nas mora da zna da može da bude mogući primalac, pa zašto ne bi bio i davalac?\nNa pitanje, kako se sačuvati od bolesti, Radević odgovara da se analizom krvi mnogo toga može saznati, pa čak i da se njome prave i pouzdani psihološki profili osobe, pa, na primer, Japanci to koriste pri biranju partnera. Ipak, on napominje da je potpuna analiza krvi još uvek velika naučna tajna.\nSvoje zdravlje čuva fizičkim aktivnostima, pozitivnim mislima, radovanjem i ljubavlju koja „nas čuva od bolesti u svakom smislu, i, što je veoma važno, deluje stimulativno. Ceo intervju pročitajte u Politici.\nTags:analiza krvibolestdoniranje organaDr Božina RadevićhirurgijaInstitutu za kardiovaskularne bolesti Dedinjeintervjujetrakrvšetnjatransplantacijazdravlje\nBankarski sefovi: od nekoliko stotina do nekoliko hiljada dinara mesečno


SAD: Prošle nedelje na svake 33 sekunde preminula jedna osoba\nTanjug 5. januara 2021. 01:02\nVAŠINGTON – Prema podacima Univerziteta Džons Hopkins, u SAD je u toku prošle nedelje zabeleženo 2.637 smrtnih slučajeva od posledica kovid-19, što znači da je u proseku na svake 33 sekunde preminula jedna osoba zaražena korona virusom, javlja Si-En-En.\nDecembar je bio najsmrtonosniji mesec u SAD od početka pandemije, u toku kojeg je život izgubilo 77.572 ljudi.\nBroj smrtnih slučajeva će se najverovatnije uvećati kako se povećava broj novozaraženih i hospitalizovanih pacijenata, dodaju iz vašingtonskog univerziteta .\nU SAD je juče na bolničko lečenje primljen najveći broj kovid pacijenata od početka pandemije – 125.544.\nU toku prošle nedelje dnevni porast broja novih slučajeva je u proseku iznosio 213.437, a visokim ciframa su u velikoj meri doprinela velika porodična okupljanja, tvrde lekari.\nIako je broj novih slučajeva porastao za 16 odsto u toku prošle nedelje, broj testova je zapravo smanjen za 11,65 odsto.\nLekari sada strahuju da bi porast broja novozaraženih mogao da dovede do preopterećenja zdravstvenog sistema i većeg broja smrtnih slučajeva, dok se kampanja imunizacije odvija sporim tempom, navodi Si-En-En.\nU SAD je do sada distribuirano oko 15,4 miliona doza vakcina protiv kovida, ali je samo oko 4,5 miliona ljudi primilo prvu dozu, saopštili su Centri za kontrolu i prevenciju bolesti.\nTo je znatno manje od onoga što su zvaničinici očekivali i znači da je imunitet krda i dalje mesecima daleko, navodi CNN.\nKako bi ubrzale vakcinaciju, SAD bi mogle da počnu da daju polovinu doze Modernine vakcine ljudima između 18 i 55 godina starosti, što znači da bi doze moglo da primi duplo više ljudi u ovoj starosnoj grupi.\nTu mogućnost će razmotriti Uprava za hranu i lekove u toku ove nedelje.\nU Egiptu danas poÄŤinje vakcinacija protiv kovida


Da li je ovo budućnost? Šefovi žele da vas sa "bedževima" prate danonoćno\nI. Đ. 29. januara 2017. 22:10\nMislili ste da je samo u filmovima moguće da oko vrata ili nekog drugog dela tela glavni junak nosi orglicu, narukvicu ili nešto treće zahvaljujući čemu će ga šefovi imati 24 sata dnevno „na oku“, gotovo upravljajući njegovim životom i van kompanije za koju radi?\nFikcija je postala stvarnost, makar za najmanje četiri kompanije u Velikoj Britaniji čiji radnici moraju da 24 sata dnevno nose takozvane „telesne trekere“, pojednostavljeno „bedževe“ sa ugrađenim čipovima zahvaljujući kojima se vidi koliko noću spavaju, s kim provode vreme i kako se slažu na poslu s kolegama.\nOvaj izum pokazuje i govor tela radnika, kao i emocije kroz koje prolazi. Sve to je napravljeno pod plaštom boljeg razumevanja šefa kakav mu je zaposleni, kakve su mu navike i koliko može da još više doprinese profitu kompanije. S druge strane, kritičari ovog izuma tvrde kako je on ništa drugo nego produžena ruka šefa, koji poput „Velikog brata“ može sada da vas posmatra i kada niste na poslu.\nZaposleni u pomenutim britanskim kompanijama, uključujući i Deloitte, nose „bedževe“ oko gležnjeva ili ruku, a u njih je ugrađen i mikrofon za raspoznavanje glasova na poslu, kao i Bluetooth senzor koji emituje sve tokom kontakata sa drugima. Naravno, podrazumeva se i da ovi „bedževi“ prate sve i-mejl poruke i telefonske pozive na poslu.\nNeverovatno: Fejsbuk vas prati i kad obrišete nalog!\nProgovorila Hrvatica, PRVA imala seks u Velikom bratu: Imala sam…\nEvo i primera šta bi jedan „bedž“ dao od podataka šefu za radnika po imenu, recimo Džulijan:\n1. Voli da pešači do posla, ali previše vremena provodi sedeći na poslu, što je rizik za zdravlje.\n2. Džulijan previše prekida kolege dok pričaju, zbog čega ga izbegavaju tokom pauza za ručak.\n3. Njegovi moždani procesi pokazuju da je pod velikim stresom kada se susreće sa krajnjim rokovima za obavljanje nekog posla, ali je koristio sve savete pa se smatra „trezvenim“ zaposlenim radnikom.\n4. Ovaj zaposleni spava sedam časova, ali prekasno ide na spavanje, zbog čega se iz analize zaključuje da nije pouzdan za rane sastanke.\n„Dobijanjem podataka iz ‘bedževa’, imate vrlo precizne profile zaposlenih i kako oni komuniciraju, koliko su srećni na poslu i koje su im navike“, kaže ovim povodom Ben Vaber, izvršni direktor kompanije Humanyze, koja proizvodi ove simpatične spravice.\nRenejt Samson, izvšni urednik internet sajta Big Brother Watch, smatra da ovi „bedževi“ mogu u budućnosti od ljudi napraviti robote.\n„Ovo je neprihvatljivo za biznis jer otkriva privatne strane ličnosti koje su zaposlene, kao i njihove životne navike van posla“, kaže on.


MEDALJE SE SAMO MNOŽE: Veliki uspeh Mikeca i srpskih strelaca! -\nMEDALJE SE SAMO MNOŽE: Veliki uspeh Mikeca i srpskih strelaca!\nObjavio: Sport Extra 10/03/2017\nSrpski strelac Damir Mikec osvojio je danas srebrnu medalju u gadjanju vazdušnim pištoljem na Evropskom prvenstvu u Mariboru, dok je reprezentacija Srbija u toj disciplini osvojila bronzanu medalju.\nMikec je u finalu ostvario rezultat od 241,4 krugova, što je za 0,2 lošiji rezultat od prvaka Kristijana Rajca iz Nemačke, koji je tako postavio i svetski rekord.\n“Da mi je neko pre prvenstva ponudio srebro, oberučke bih ga prihvatao, ali u ovom trenutku se ne osećam kao osvajač titule vicešampiona, već više kao neko ko je izgubio zlato, iako ni u jednom trenutku finala nisam bio na prvoj poziciji”, rekao je Mikec.\nSrpski reprezentativac je u prvoj polovini finala bio četvrti ili peti, ali postepeno je smanjivao zaostatak za vodećima i posle 19. serije izbio je na drugo mesto. Pred poslednji, 24. hitac finala, vodeći Nemac Rajc, olimpijski prvak s pištoljem brze paljbe, imao je 0,6 krugova prednosti nad Mikecom.\nPROČITAJTE JOŠ: BRAVO DELFINI: Vaterpolisti Srbije pobedili Rusiju i obezbedili četvrtfinale!\nNemac je poslednjom dijabolom pogodio 8,8 krugova, a srpskom reprezentativcu je trebalo da “upiše” bar 9,5, čime bi osvojio zlato, a ujedno postavio i novi svetski rekord. Mikec je ipak, ostvario rezultat od “samo” 9,2.\n“Požurio sam sa 24. hicem, opalio sam bukvalno pre vremena. Ipak, moram da budem zadovoljan. Borio sam se svim srcem, uspeo sam da se oslobodim treme, koju nosi svako veliko takmičenje, a u tome mi je pomogla i osvojena ekipna medalja. Čestitam Rajcu, ovde je u neku ruku uspeo da mi se revanšira za poraz od pre mesec dana”, rekao je Mikec kome je ovo druga medalja na evropskim prvenstvima.\nDamir Mikec se trećeg dana Evropskog prvenstva vazdušnim orućjem u Mariboru okitio titulom vicešampiona Starog kontinenta pištoljem. Ipak, jedno srebro nije jedina medalja kojom su srpski strelci nastavili uspešan niz na šampionatu u Mariboru. Seniorska muška ekipa pištoljem, u kojoj su, uz Mikeca gađali Duško Petrov i Dimitrije Grgić se, kao i prošle godine, na EP u Đeru, okitila bronzanim odličjem.\nPROČITAJTE JOŠ: PIJETLOVIĆ: Protiv Rusa moramo da uspostavimo naš sistem igre!\nReprezentacija Srbije, za koju su nastupali Mikec, Duško Petrov i Dimitrije Grgić, je osvajanjem bronzane medalje došla do sedmog odličja na evropskim prvenstvima, ali još uvek nema zlato.\nSrbija je u finalu ostvarila rezultat od 1.727 bodova, jedan manje od drugoplasirane Ukrajine, a sedam manje od prvaka Evrope Rusije.


Fotografije NEUHRANJENOG DETETA prikazuju sav užas rata koji je milione doveo do IVICE GLADI (FOTO) « Klub beba trudnica i mama <3 Fotografije NEUHRANJENOG DETETA prikazuju sav užas rata koji je milione doveo do IVICE GLADI (FOTO) – Klub beba trudnica i mama <3\nFotografije prikazuju novorođenče u inkubatoru u bolnici u jemenskoj prestonici Sani, ali on nije jedini. Fotografije neuhranjene dece mogle su da se vide u medijima tokom godina, a one najbolje ilustruju situaciju u Jemenu.\nU sukobima u Jemenu ubijeno je na desetine hiljada ljudi, od kojih su većina civili, a milione je doveo do ivice gladi.\nUjedinjene nacije su sukob opisale kao najgoru humanitarnu krizu na svetu.\nAmerički izaslanik za Jemen Martin Grifits, rekao je u subotu da se želi da okonča razorni petogodišnji rat u zemlji.\nU poslednje dve nedelje došlo je do malih pomaka: smanjeni su vazdušni napadi širom zemlje, u toku je i prekid vatre u ključnoj luci Hodeida i nazire se početak neke vrste vođstva koje je bilo potrebno kako bi se vratio mir u najsiromašnijoj arapskoj zemlji.\nGrifits je rekao Savetu bezbednosti UN-a da razvoj događaja između međunarodno priznate vlade i separatista na jugu Jemena „počinje da daje rezultate“. Prema njemu, najvažniji znak „da se nešto menja“ jeste dramatično smanjenje vazdušnih udara i da je poslednje dve nedelje „smanjen tempo rata i da postoji pomak ka ukupnom prekidu vatre“.\nSukob u Jemenu počeo je 2014. preuzimanjem prestonice Sane, koju su podržali iranski Huti koji kontrolišu veći deo severa zemlje.\nKoalicija predvođena Saudijskom Arabijom, koja je u savezu sa međunarodno priznatom vladom, bori se protiv Huta od 2015. godine.\nU borbama u Jemenu ubijeno je na hiljade civila i stvorena je najgora humanitarna kriza na svetu, ostavivši milione da pate od nestašice hrane i medicinske nege, a zemlja je gurnuta na ivicu gladi.\nProšle nedelje je objavljeno da Saudijska Arabija i Huti održavaju indirektne razgovore iza scene kako bi se okončao rat, a kojima posreduje Oman.\nGrifits je rekao da su tokom 86 dana pregovora lideri obe strane sedeli zajedno i složili se da rade na većem cilju, a saudijsko rukovodstvo ih je „pohvalilo za njihovu hrabrost, umesto da ih kritikuje“.\nTo bi trebalo da posluži kao katalizator za brzo kretanje Jemena ka rešavanju ovog sukoba političkim sredstvima.\nOvaj unos je objavljen pod Vesti i označen sa bebe, glad, izgladnele, katastrofa, rat, Saudijska arabija 5. decembra 2019. od strane mojklub.\n← Besplatan vrtić od 1. januara u Novom Sadu Rođene su prve GMO bebe: U SAD počelo stvaranje „VEŠTAČKE“ populacije! →


Predsednik Udruženja tužilaca: Predlozi ustavnih amandmana izmiču logici\nRadio 021\t13.09.2018 15:17\nPredsednik Udruženja javnih tužilaca Goran Ilić izjavio je da najnoviji Nacrt ustavnih amandmana u oblasti pravosudja nije uvažio većinu sugestija Venecijanske komisije i da nije saglasan sa Akcionim planom za poglavlje 23 Vlade Srbije.\nIlić je rekao da je osnovnim dokumentom za pridruživanje Evropskoj uniji predvidjeno da najmanje polovina članova u budućem Visokom savetu tužilaca budu zamenici tužilaca koje biraju kolege.\n"Medjutim, tekst Ministarstva pravde predvidja da samo četiri člana biraju same kolege u tužilaštvu, a šest posredno ili neposredno bira parlament, što ostavlja mogućnost da Savet bude pod kontrolom politike. Da bude paradoks veći sada su tužioci većina u takvom telu", kazao je Ilić.\nPrema njegovim rečima, amandmani ne odgovaraju temeljnom dokumentu za proces pridruživanja Evropskoj uniji koji "ispregovaran sa članicama EU", zbog čega mu se čini da Srbija hoće u Evropsku uniju po "svojim pravilima".\n"Ako sam dobro razumeo, u promenu Ustava smo ušli da bi pravosudje usaglasili sa evropskim standardima i otklonili politički uticaj, a politički uticaj otklanjamo tako što povećavamo broj predstavnika politike u Savetu i usaglašavamo pravosudje sa evropskim standardima tako što se ne držimo osnovnog dokumenta naše države sa Evropskom unijom. Onda mi se čini da sve to pomalo izmiče logici. Po mom uverenju, umesto depolitizacije dobićemo relokaciju političkog uticaja. Politički uticaj koji je imala Skupština u postupku izbora tužilaca i zamenika biće prenet na Savet tužilaca koji će zbog sastava biti preovladjujuće političko telo", rekao je Ilić.\nOn je naveo da je drugi veliki problem to što predloženi amandmani predvidjaju mogućnost prestanka mandata članova Visokog saveta tužilaca ukoliko ne donesu odluku o nekom pitanju. Venecijanska komisija je takvo rešenje za sudije ocenila negativno i čak navela da takvo rešenje može da dovede do komičnih situacija.\n"Ukoliko za se za neko mesto u pravosudju ne javi nijedan kandidat koji ispunjava uslove za izbor, Savet se raspušta jer nije doneo odluku o izboru, iako nije mogao da donese takvu odluku. Ili se može dogoditi da politički članovi Saveta namerno ne glasaju za neku odluku i tako izazovu raspuštanje Saveta", upozorio je Ilić.\nOn je ukazao i da o Ustavnom zakonu koji prati ove amadmane nije bilo javne rasprave, a taj zakon je po odluci Ustavnog suda iz 2009. godine dobio karakter prelaznih odredbi Ustava. "Dakle, o delu budućeg ustava nije bilo rasprave, niti se Venecijanska komisija izjasnila o tome da li je u skladu sa evropskim standardima. Da to može da bude veći problem od svih govori nedavno iskustvo. Svi problemi neuspele reforme pravosudja iz 2009. godine prozilaze iz odredbi Ustavnog zakona koji je predvidjao reizbor sudija i tužilaca koji se završio katastrofalno", kazao je Ilić.\nPredsednica Društva sudija Srbije Dragana Boljević izjavila je da Nacrt ustavnih amandmana nije uvažio većinu zamerki Venecijanske komisije i da osim kozmetičkih, ne sadrži suštinske promene.\n"Kada se pojavio prvi nacrt ustavnih amandmana u aprilu, mi smo izneli sugestije i pozvali da se napravi radna grupa koja će uključiti stručnjake, prvenstveno profesore ustavnog prava. To se nije htelo i zato me ne iznenadjuje što se suštinski sada ništa nije promenio i što sve primedbe i dalje stoje", rekla je Boljević.\n"Opet nisu definisali šta je sadržina sudske vlasti, nisu definisali garancije sudske nezavisnosti prvenstveno slobode izražavanja i udruživanja sudija, niti su odredili materijalne garancije", ukazala je Boljević. Ocenila je i da ništa nije uradjeno da se unapredi položaj Visokog saveta sudstva (VSS), kao najvažnijeg tela, već je naprotiv povećan politički uticaj.\n"Za razliku od sadašnjeg Ustava, VSS više ne obezbedjuje položaj sudova i sudija, već samo garantuje. On ne upravlja sudskim sistemom, već samo statusnim položajem sudija i isto tako neće preuzeti sudski budžet, što je sve u suprotnosti sa strategijom i akcionim planom o poglavlju 23", precizirala je.\nDodala je i da pogledu sastava VSS nije učinjen napredak, jer nije uvažena ni jedna od sugestija Vencijanske komisije koje je ta institucija predložila s ciljem da "jedna polovina članova ne bude grupa istomišljenika koja je pod uticaje vladajuće većine". Kako je navela "jako je ugroženo" načelo nepremostivosti sudija, jer predloženim amandmanima sudije ostaju bez pravnog leka ukoliko budu privremeno upućivani u druge sudove po nalogu predsednika suda.\nAntonijević: Prema minimalnim standardima\nDirektor Komiteta pravnika za ljudska prava (Jukom) Milan Antonijević izjavio je da je Ministarstvo pravde izvršilo usaglašavanje teksta Nacrta ustavnih amandmana u oblasti pravosudja prema minimalnim standardima, dok naprednija rešenja nije uzelo u obzir. On je kazao da je cilj izmena Ustava bio isključenje političkog uticaja na funkcionisanje pravosudja, ali da je resorno ministarstvo ovakvim nacrtom odstupilo od deklarisane politike Vlade Srbije.\n"Jukom izražava zabrinutost da Ministarstvo pravde nije u potpunosti poštovalo rešenja koja je Venecijanska komisija preporučila u pogledu sastava Visokog saveta sudstva (VSS), a to je da predstavnici izvršne vlasti, koji mogu da budu izabrani u VSS, nemaju prava glasa u ovom telu, koje je odredjeno kao garant nezavisnosti sudstva", rekao je Antonijević.\nUkazao je i da sastav Visokog saveta tužilaca ne pruža garancije od isključenja političkog uticaja na tužilaštvo, odnosno da je "politički uticaj veći u odnosu na dosadašnji".\nNajavio je da će se 18. septembra biti organizovan okrugli sto u Beogradu povodom predloženih ustavnih amandmana, koji će biti prilika da strukovna udruženja i druge organizacije civilnog društva iznesu svoje stavove.\nMinistarstvo pravde Srbije objavilo je u utorak Nacrt ustavnih amandmana u oblasti pravosudja, koji su, kako je navedeno, uskladjeni sa preporukama Venecijanske komisije.


Đelić: Akcizama prekršen Sporazum s EU\nEvropska komisija će zauzeti zvaničan stav da je Srbija uvođenjem dvostrukih akciza na naftne derivate prekršila Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom unijom, izjavio je večeras potpredsjednik Vlade Srbije Božidar Đelić.\nĐelić je Radio-televiziji Srbije rekao da će Srbija morati da mijenja zakon i da izjednači položaj domaćih i inostranih proizvođača naftnih derivata.\n"Neformalna informacija koju sam dobio je da će Evropska komisija zauzeti zvaničan stav da je promenom Zakona o akcizama prekršen Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju", rekao je Đelić na pitanje o tome.\nTokom izmjena poreskih zakona, izglasavanjem amandmana koje je predložila Socijalistička partija Srbije akciza na gorivo iz uvoza povećana je više nego na gorivo koje proizvodi Naftna industrija Srbije, a izmjene su stupile na snagu 1. januara.\nAkciza na litar evropremijum goriva povećana je za 4,8 dinara za litar, na eurodizel za 6,6 dinara, a na bezolovni benzin BMB 95 za 30 para.\nAkciza na motorne benzine sada iznosi 45 dinara po litru, dok akciza na euro bezolovne motorne benzine (BMB) 98 i euro premijum BMB 95 iznosi 49,5 dinara po litru. Akciza na dizel goriva je 35 dinara po litru, a na euro dizel 37 dinara po litru.


Vesti online / Vesti / Svet / Tramp održao hitan sastanak, evo zbog čega\nHoće li uspeti da identifikuju počinioce masovnog sajber napada\nNa sastanku je procenjeno koliku pretnju predstavlja globalni napad u najmanje 150 zemalja sveta softverom koji blokira kompjuter i ne dozvoljava njegovo korišćenje dok se hakerima ne isplati otkup (rensomver).\nTo je za Rojters izjavio neimenovani visoki zvaničnik administracije Bele kuće. Navedeno je da je u subotue održan još jedan sastanak Trampovih visokih savetnika za bezbednost.\nSAD tvrde: Kim lansirao raketu zbog paranoje\n- FBI i Agencija za nacionalnu bezbednost (NSA) pokušavaju da identifikuju počinioce ovog masovnog sajber napada - rekao je ovaj zvaničnik Trampove administracije.\nSVET Tramp u klinču s obaveštajcima: Neće da im izabere šefa?\nSVET "Nije potreban Putin, Hilari je samu sebe diskreditovala"\nSVET Američke demokrate u panici: Spremaju se za napade ruskih hakera\nSVET FBI upozorava: Rusi hakovali više od 100.000 rutera


Ana Brnabić - "Zašto ja?" - Smedia\nAna Brnabić kao italijanski fudbaler Mario Baloteli!\nNekadašnji fudbaler Mančester sitija Mario Baloteli često je kritikovan zbog svoje nestašne naravi. Dok je igrao za engleski fudbalski klub ispod dresa je nosio majicu: "Zašto uvek ja?" (Why always me).\nSličnu je danas imala ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu Srbije Ana Brnabić, koja je došla na predstavljanje nove verzije sajta i aplikacije "Playerhunter", namenjenu fudbalerima, trenerima, skautima, menadžerima...\n"Why me?", piše na majici Ane Brnabić.\nMinistarka je jedan od najozbiljnijih kandidata za novog premijera Srbije pa je samim tim i poruka na majici interesantna. Naravno, reč je samo o opuštenijoj odevnoj kombinaciji koja priliči događaju.\nPozdravljajući još jednu realizaciju...


SportKlub\t02.09.2019 18:34\n'Već posle nekoliko gemova predosetio da ću možda morati da prekinem meč', rekao je Novak Đoković srpskim novinarima. U najgorem mogućem trenutku povreda ramena se pogoršala i zajedno sa preporođenim Stanom Vavrinkom isprečila se prvom teniseru sveta na putu ka odbrani titule na US openu.\nKako se drugi set bližio kraju, bilo je jasno da sa Novakom nešto nije u redu. Od početka meča nije isplivala nijedna emocija na površinu, kao da se istovremeno mirio sa sudbinom i da nije mogao da se pomiri sa njom... Počeo je da donosi loše odluke (drop šot iz nemoguće pozicije, servis-volej na drugi servis), da ostavlja utisak da igra preko volje, a to je u stvari bila najava onoga što će uslediti sredinom trećeg seta – povlačenje.\nPriče posle Vimbldona o “samo četiri Slema zaostatka“ bile su i preuranjene i nisu poticale od ljudi koji poznaju sport i naročito tenis. Isto tako sada nije tačno tvrditi da je Novak na nizbrdici. Ali nekada smo svi skloni prebrzoj generalizaciji...


SDA Zenica: Presuđena elementarna nepogoda nesvjesno priznala "štimanje" tendera\nGradonačelnik Zenice Fuad Kasumović napokon je priznao zloupotrebe sa narodnim parama na koje je ukazao Ured za reviziju Federacije BiH u Izvještaju o reviziji budžeta grada Zenica za 2018. godinu.\nSlužba za ekologiju, komunalne poslove i mjesne zajednice Grada Zenica dostavila je Stručnoj službi Gradskog vijeća Zenica i Radnom predsjedništvu informaciju o spornim ugovorima koju je na sjednici održanoj 21. maja tražio Klub vijećnika Stranke demokratske akcije.\nPrema informaciji koju su prenijeli njemu bliski mediji, upravo je Kasumović izborne 2018. godine tražio od JP za prostorno planiranje i uređenje grada Zenica da sporne radove na rekonstrukciji puteva procijeni što je moguće niže, kako bi, tobože, firme ponudile nižu cijenu. Objavili su i tabelarni prikaz 11 zaključenih ugovora, sa predračunskom i ugovorenom vrijednošću radova, ali ne i sa prvobitno procijenjenim vrijednostima radova, koje i jesu sporne federalnim revizorima.\nBezuspješno gradonačelnik pokušava prikriti marifetluke i očito "štimanje" tendera zbog kojih je Stranka demokratske akcije podnijela krivičnu prijavu Kantonalnom tužilaštvu u Zenici i koji su ozbiljno poljuljali koaliciju u Gradskom vijeću Zenica. Predsjedavajući Gradskog vijeća Almir Babajić iz SDP-a podnio je ostavku, pored ostalog i zbog Kasumovićevog protivljenja da se vijećnici upoznaju sa navedenim izvještajem, a svoju poziciju preispituju i drugi politički partneri.\nTo je sasvim razumljivo jer ne žele da nose teret zloupotreba od kojih je uoči Općih izbora 2018. profitirao Kasumović, kao i dvije firme sa kojima su potpisani sporni ugovori. Jednu od njih mediji su i ranije dovodili u vezu s gradonačelnikom, jer je pod sumnjivim uslovima dobijala vrijedne ugovore.\nJavnost mora znati da su radovi ugovoreni s ove dvije firme plaćeni milion maraka više od procijenjene vrijednosti, dakle, procijenjeni 1 milion a plaćeni više od 2 miliona, a jedan od ugovora preplaćen je čak 15 puta. Priča za sebe je da su pojedini radovi izrazito loše i nekvalitetno izvedeni, što je razlog više da se u aferu uključe istražni organi.\nSDA poziva gradonačelnika Kasumovića da odmah, a najkasnije na narednoj sjednici Gradskog vijeća, javno, pred kamerama, objavi ko su firme kojima je posao plaćen dvostruko više od procijenjene vrijednosti i pod kojim uslovima su zaključeni ugovori. Jer, transparentno i domaćinsko raspolaganje novcima građana od interesa je za cjelokupno društvo - navodi se u saopštenju.


Oslobođen član Jobika za napad na Pastora\nBivši poslanik Jobika u mađarskom parlamentu Tamaš Gaudi- Nađ, koji je optužen da je bio inicijator prošlogodišnjeg napada na predsednika Saveza vojvođanskih Mađara Ištvana Pastora, oslobođen je u prvom stepenu u nedostatku krivičnog dela.\n[Tuba Zoltán - Origo]\nKako prenosi portal Vojvodina danas, Centralni okružni sud u Budimpešti presudio je da se ne može govoriti o podsticanju, jer Gaudi- Nađ u govoru na trgu ispred mađarskog parlamenta nije pominjao konkretnu akciju.\nŽena koja je pljunula Pastora proglašena je krivom zbog vandalizma, ali je jedna druga žena - takođe optužena da je napala Pastora oslobođena usled nedostatka dokaza.\nGaudi-Nađ je, ugledavši Pastora, uzeo mikrofon od govornika i okupljenima skrenuo pažnju na predsednika SVM, nazvavši ga istaknutim izdajnikom Južnih krajeva, dodavši da je reč o političaru iz koristi koji prilaže glasove zavaranih Mađara.\nSud je ocenio da su pozvani svedoci, pa i policajci, svedočili nasuprot optužnice.


Hašim Tači: Proglašenje nezavisnosti Kosova je samo pitanje dana\nKosovski premijer Hašim Tači izjavio je danas u Briselu da je proglašenje nezavisnosti Kosova "samo pitanje dana" i da će to istovremeno priznati Vašington i mnoge zemlje u Evropskoj uniji i u susedstvu Kosova. Tači je to izjavio posle dvočasovnog susreta sa visokim predstavnikom EU Havijerom Solanom, koji je saopštio da u razgovoru s Tačijem nije bilo reči odatumu nezavisnosti pokrajine.\nSolana je na pitanje da li je zadovoljan "usaglašenim načinom" resavanja kosovskog pitanja, odgovorio da je "apsolutno zadovoljan".\n"Mi uvek usaglašeno radimo i dogovaramo se", dodao je on.\nA na pitanje da li je s Tačijem bilo reči o datumu nezavisnosti pokrajine, on je rekao da "nismo razgovarali o datumu već o drugim stvarima važnim za EU i Kosovo". Kosovski premijer je rekao da će nezavisnost Kosova biti proglašena "vrlo uskoro", jer je "proces rešavanja statusa završen. Kosovo je, prema njegovim rečima, za to potpuno spremno, ali je prethodno nužno "ispoštovati neke procedure i obaviti konsultacije".\nOn je objasnio da je Prištini "potrebna jedinstvena odluka Brisela i Vašingtona" i da za to "imamo potvrdu naših partnera".\n"Vrlo tesno ćemo saradjivati s Vašingtonom i Briselom s ciljem da proglasimo nezavisnost Kosova", rekao je Tači.\nOd kosovskog premijera zatraženo je da objasni da li je u razgovoru sa Solanom pominjan i datum nezavisnosti, a on je istakao da je bilo reči o "ustavu i simbolima Kosova i svemu za proglašavanje nezavisnosti, a to je samo pitanje dana". Zamoljen da kaže ima li pritisaka nekih zemalja na kosovske Albance da odlože proglašavanje nezavisnosti, ne samo za posle srpskih predsedničkih izbora, već za razdoblje posle martovskih parlamentarnih izbora u Sspaniji, predsednik prelazne vlade Kosova je odgovorio da to nije bio slučaj.\nOn je zaključio da se "dogadjaji u Srbiji ne reflektuju na Kosovo i da Kosovo "ima svoj put, a Srbija svoj takodje". Tači će se sutra u Briselu sastati i s generalnim sekretarom NATO Japom de Hopom Sheferom.


EU 2025. – Politikon Network\nKomentar za dnevni list Vijesti o perspektivi proširenja EU na Zapadni Balkan\nUključivanje izrade Strategije za uspješno pristupanje Srbije i Crne Gore Evropskoj uniji u redosled planiranih koraka koji bi trebalo da vode ujedinjenijoj, jačoj i demokratskijoj Uniji je samo po sebi pozitivno. To što je Unija u prvi plan stavila Crnu Goru i Srbiju kod izrade ove strategije je prepoznavanje da su ove dvije države najviše odmakle u procesu integracije od zemalja Zapadnog Balkana i da u zacrtanom periodu i jedna i druga mogu dostići određeni nivo demokratizacije dovoljan za članstvo u EU. Međutim, dalje kroz proces integracije, EU bi trebalo da ”procijeni” spremnost za članstvo posebno i za Crnu Goru i za Srbiju. Od takve procjene bi trebalo da zavisi da li će pristupanje biti 2025, prije ili poslije zacrtane godine. Da li je to plan ili će EU političkom odlukom odrediti ”zajedničku spremnost” kada za tako nešto i sama bude spremna za sada nije jasno. Istovremeno, iako sada 2025. godina izgleda daleko i dalje je ne vidimo kao ”obećanu” i sigurnu godinu za punu integraciju.\nŠto se, pak, tiče dileme da li Unija želi da izbjegne pojedinačno pristupanje: EEC/EU je do sada prošla kroz dva pojedinačna proširenja, 1981. godine kada je Grčka postala deseta članica, i 2013. godine kada je 28 članica postala Hrvatska. U tom smislu pojedinačno pristupanje ne bi bilo presedan. Takođe, najviše problema u smislu prilagođavanja rada institucija zbog prijema novih članica Unija je imala nakon velikog proširenja 2004. godine i 2007. godine na zemlje centralne i istočne Evrope, i to zbog broja država koje su se priključile, ali i zbog toga što neke od njih nisu bile spremne za članstvo. Niz političkih odluka o prijemu novih članica, nemogućnost da odgovori na izazove ekonomske, kasnije migrantske, krize, manjka demokratije u državama članicama, nedostatka demokratske legitimnosti na EU nivou, ali i stanje u samim zemljama regiona, uticali su na obazriviji pristup EU prema Zapadnom Balkanu, ali sada bismo slobodno mogli reći da je pristup posatao previše obazriv. Pripremanje terena za pristupanje Crne Gore i Srbije EU 2025. godine bi trebalo bude mamac kako bi se lakše prihvatila najavljena i potencijalna godina pristupanja. To što Crna Gora već pregovara pet godina o članstvu, dokaz je da se reforme ne odvijaju željenom dinamikom zbog brojnih razloga, od kojih je najvažniji taj da bi otklon od ustaljenih praksi i dosledno sprovođenje zakona koštalo vladajuću partiju vlasti. Otuda odlučan zaokret i stvarno uspostavljanje vladavine prava i demokratije nužno traže bolne rezove i promjene u sistemu odgovornosti na svim nivoima. Međutim, jasnije smjernice i prepoznavanje neliberalnih praksi sa EU nivoa bi morale da prate ove napore.\nEU zvaničnici bi trebalo da izbjegavaju projekcije o brzini integrisanja zemalja zapadnog Balkana. Članstvo ZB u Evropskoj uniji nije samo po sebi cilj već demokratizacija, poštovanje ljudskih prava, bolja ekonomska situacija, unaprijeđen kvalitet života građana, otvoreno društvo i bolji uslovi za aktivnosti organizacija civilnog društva, baš kao što se i kaže u pismu predsjednika Evropske komisije. Imajući u vidu da još uvijek nema boljeg okvira za demokratizaciju od onog koji nudi Evropska unije, važno je da retorika EU bude oslobođena “proračuna” kada će biti spremna za nove članice, jer to može da bude kontraproduktivno, posebno u nestabilnim zemljama na Zapadnom Balkanu.\nS obzirom na to da Uniji predstoje aktivnosti na jačanju demokratije na nadnacionalnom nivou, kao i u samim državama članicama, ove aktivnosti bi trebalo da se odvijaju ”ruku pod ruku” istom dinamikom i posvećenošću sa demokratizacijom Zapadnog Balkana. Samo na taj način ovaj ”evropski projekat” može da opstane.


IZLOŽBA KOJA PRIKAZUJE BRZINU I POBEDU - ŠKODA Storyboard\nSportski duh već je bio očit kod Václava Laurina i Václava Klementa, biciklistima koji su osnovali svoju kompaniju koja se brzo širila u Mlada Boleslav. Vizionar mobilnosti i darovit poslovni čovek, Václav Klement je u prvim godinama takođe uspešno predstavljao brend L&K kao trkač - na dva i četiri točka. Postizao je uspeh ne samo na domaćem terenu, već i na trkama u inostranstvu među međunarodnim takmičarima. Nebrojeni trofeji koji svedoče o kvalitetu čeških mašina otvarali su vrata automobilskom brendu L&K / ŠKODA na svakom kontinentu.\nDvanaest decenija uspeha na trkama u zemlji i inostranstvu.\nMali izbor vrednih trofeja koje je češki proizvođač automobila sakupio za 120 godina motorsport.\nDoživite kako je to biti danas reli vozač\nTrofeji koje je češki proizvođač automobila osvojio u 120 motorsport.\nŠKODA FABIA S2000 (2015) i ŠKODA 130 RS (1978)


On je, u izjavi Tanjugu, kazao da neprestano preporučuje nemačkim preduzetnicima Srbiju kao mesto za investiranje.\nPrema njegovim rečima Srbija je atraktivno mesto za investitore, jer ima dobro obrazovanu i motivisanu radnu snagu uz niske plate, te je zemlja dobro povezana sa centralnom Evropom, a uz to ima i dobre zakone koje je usvojila vlada premijera Vučića.\nAmbasador Vilhelm smatra da postoje svi preduslovi za ekonomski boljitak.\nIstovremeno poručuje da ne treba samo gledati na strane investitore, već je važno da mladi Srbi otvaraju firme.\nVlada Srbije je, prema njegovim rečima, preduzela sve ispravne korake, ali je potrebno vreme da "deluju" reformski zakoni, to jest da se vidi njihov efekat.\n"Mladi Srbi moraju da budu aktivniji i osnivaju firme. To je važno. Nije samo na vladi, jer ona može samo da stvori povoljne okvire", naglasio je nemački ambasador.\nKada je reč o Subotici on je istakao da je taj grad na strateškom položaju, nadomak granice sa Mađarskom, sa brzim vezama sa centralnom Evropom.\nU Slobodnoj zoni, kako je ukazao, već ima puno stranih kompanija, a tako i nemačkih, što pokazuje da ima odlične uslove za naseljavanje stranih firmi. Ambsador Vilhelm je dodao da je Simens veoma zadovoljan radom u Subotici i da namerava da prošri svoje investicije.\nPremijer Vučić obišao je danas novi proizvodni pogon austrijskog koncerna "Svarovski", koji će biti otvoren na jesen, kao i postrojenje nemačkog "Simensa" i preduzeće "Agroseme", čija je privatizacija nedavno uspešno završena.\nSvetska banka pomaže u otklanjanju posledica epidemije 5\nZa radnike u samoizolaciji i obolele naknada u visini pune zarade 15\nVučić: Uskoro proizvodnja hirurških maski u Srbiji 14\nFormiran tim za primenu ekonomskih mera 12\nNa evidenciji od 23. marta bez posla novih 2.045 lica 11


Novi Niš : Južne vesti\nIako su stanovi za vojsku u sklopu "Novog Niša" završeni još septembra prošle godine, Ministarstvu odbrane su zvanično predati danas, saopštavaju iz Kabineta gradonačelnice. Nakon više od jedne decenije Grad je ispunio obavezu o primopredaji, a upravo je to i stopiralo dalje radove na stambeno-poslovnom kompleksu na Bubnju, koji će, kako navode, biti nastavljeni.\nKomunalna milicija obezbeđuje privatno gradilište "Novi Niš" - o razlozima nadležni ćute\n11:17, 23. 12. 2019.\nOgrađeno gradilište naselja “Novi Niš” koje niče na Bubnju obezbeđuje niška Komunalna milicija. Dok su milicajci i sami zbunjeni zbog čega ovo moraju da rade, načelnik Komunalne milicije Milan Đorđević ne odgovara zašto se troše javni resursi i pare građana na čuvanje privatnog gradilišta. O ovoj saradnji ne govore ni u “Novom Nišu”.\nNiš u "Njujork tajmsu"\n11:50, 28. 11. 2018.\nJedan od najuglednijih i najcenjenijih svetskih medija piše o Nišu, a povod je projekat “Novi Niš” koji na Bubnju grade Amerikanci. "Njujork Tajms" donosi priču o bivšoj vojnoj bazi, napuštenoj kasarni Bubanjski heroji, koja se pretvara u stambeni i poslovni centar. Ipak, Filip Bej, vlasnik firme koja gradi stambeni kompleks, kaže da članak ima najveći značaj za Niš i južnu Srbiju.\nNova bankarska garancija za “Novi Niš”, prvi stanovi do kraja 2018.\n19:29, 11. 12. 2017.\nKako bi se osigurali da će investitor do 2021. godine da završi projekat “Novi Niš”, pojašnjava Milan Ranđelović iz Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj, Grad treba da potpiše sa investitorom novu bankarsku garanciju, na osnovu aneksa ugovora kojim je predviđeno da prvi stanovi na prostoru bivše kasarne “Bubanjski heroji” treba da budu gotovi do kraja 2018.\nAmerikanac u Nišu našao ljubav, sreću i posao\n09:20, 10. 9. 2015.\nU Niš je iz Teksasa stigao pre samo godinu dana, a već je uspeo da osvoji peticu na lotou, pronađe nagradu u sladoledu i osvoji putovanje. Amerikanca Dejvida Berlouza bi od novembra trebalo da sačeka i radno mesto u Nišu.\n11:45, 27. 9. 2021.\nFilm vlasotinačkog autora najbolji regionalni turistički film na festivalu na Palama


Ministar Lukač: MUP i SIPA premostili jaz – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nInovirani i dopunjeni sporazum o saradnji između MUP-a RS i Agencije za istrage i zaštitu BiH (SIPA) je pripremljen i biće potpisan najvjerovatnije sutra u Banjaluci, rekao je “Glasu Srpske” ministar unutrašnjih poslova RS Dragan Lukač.\nPotpisivanje sporazuma rezultat je sastanka Lukača i direktora Policije RS Gojka Vasića sa ministrom bezbjednosti BiH Draganom Mektićem i direktorom SIPA Pericom Stanićem u nedjelju u Banjaluci na kojem je dogovoreno da problemi i prekid saradnje dvije institucije budu prevaziđeni. Do problema je došlo zbog akcije hapšenja petorice Srba osumnjičenih za ratne zločine u Novom Gradu u sklopu koje je SIPA upala u policijsku stanicu i zgradu opštine odstupivši od dosadašnjeg modela saradnje sa policijom RS. Vlada RS je nakon toga donijela zaključak o prekidu saradnje institucija RS sa SIPA, Sudom i Tužilaštvom BiH, što je podržala i Narodna skupština RS.\n– Dopune sporazuma odnose se na borbu protiv terorizma, a preciziran je i u vezi za krivičnim djelima ratnih zločina i postupanjem SIPA prilikom akcija na teritoriji RS. Sporazumom je precizirana saradnja i kod krivičnih djela organizovanog kriminala, borbe protiv trgovine oružjem, drogom i ljudima. Precizirane su operativne stvari – istakao je Lukač.\nOn je naglasio da su MUP RS i SIPA partnerske bezbjednosne agencije i da ni u kom slučaju jedna ne može biti nadređena drugoj kao što je bio slučaj u Novom Gradu.\n– Sporazumom su te stvari definisane. Sarađivaćemo kao partneri i sa uvažavanjem sa jasno preciziranim nadležnostima – rekao je Lukač navodeći da su Vasić i Stanić trebali da potpišu sporazum danas, ali da je to odgođeno zbog smrtnog slučaja u Vasićevoj porodici.\nAkcijom SIPA u Novom Gradu i reakcijom vlasti RS bavili su se juče članovi Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamenta BiH. Poslije razmatranja informacije SIPA o akciji u Novom Gradu ocijenjeno je da su i SIPA i MUP RS postupili u skladu sa zakonom.\nZamjenik predsjedavajućeg komisije Borislav Bojić pojasnio je da je prema onome što im je prezentovao zamjenik direktora SIPA Đuro Knežević ta agencija postupala u skladu sa zakonom.\n– Potpuno nedvosmisleno se vidi da su i SIPA i MUP RS u potpunosti sarađivali i da su i jedni i drugi bili obaviješteni o postupcima i radnjama koje su zajedno sprovodili. Sve drugo je u sferi politike i potrebe da se ovom pitanju da druga vrsta pristupa i boje – rekao je Bojić.\nČlan komisije Dušanka Majkić je, međutim, konstatovala da je sporno nekoliko stvari u izvještaju SIPA.\n– MUP-u RS je najavljeno da će biti privođenje pet lica i pretres tri lokacije, ali nije rečeno da će biti pretresene i njihove prostorije. Obično je MUP RS asistirao kod takvih slučajeva. Da je nekada MUP RS odbio da se odazove i ponudi potrebne informacije i dokumentaciju, onda bi to bilo razumljivo. Niko ne spori da bude stavljena na raspolaganje sva raspoloživa dokumentacija, ali ne možemo dozvoliti kaubojsko upadanje u policijsku stanicu – rekla je Majkićeva.\nZamjenik predsjedavajućeg komisije Borjana Krišto rekla je da je u informaciji navedeno da je SIPA u Novom Gradu postupila u skladu sa svojim ovlašćenjima na zahtjev Tužilaštva i na osnovu naredbe Suda BiH. Predsjedavajući komisije Sifet Podžić rekao je da je najvažnije da su utvrdili da su SIPA i MUP RS radili u skladu sa zakonom.\nKomentarišući tvrdnje da je akcija SIPA u Novom Gradu ispolitizovana, Lukač je kazao da je reakcija MUP-a RS bila principijelna.\n– MUP RS nije taj koji stvari politizuje nego je naš princip da se radi profesionalno i sa uvažavanjem. U dopisu kojim je najavljeno da će na području opštine Novi Grad biti sprovedena akcija, SIPA je istakla da će izvršiti hapšenje pet lica i da će biti pretresena tri objekta. Ni jednom riječju nije navedeno o kojim lokacijama je riječ i to je sporno. Prva asocijacija je da su to objekti koji se dovode u vezu sa licima koja privode. Nema niko razloga ni potrebe da pretresa prostorije policije RS, jer mi nismo kriminalna organizacija niti bilo šta krijemo. Ne može niko da od policije RS pravi kriminalnu organizaciju. Ovo što se desilo u Novom Gradu je smišljena provokacija – rekao je Lukač navodeći da oni koji tvrde da je akcija SIPA ispolitizovana pokušavaju da uvuku politiku u operativni rad policije i da malo znaju o nadležnostima policijskih agencija i policijskom poslu.\nSjednica parlamentarne komisije održana je bez prisustva javnosti, a zbog puta u inostranstvo joj nisu prisustvovali Mektić i Stanić.\n– Nije bilo potrebe da se javnost isključuje iz rasprave. O svemu imamo parcijalne informacije, a ovdje se pojedini peru – konstatovala je Majkićeva.\nBorislav Bojić je istakao da je Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost razmatrala i prijedlog zaključaka sa posebne sjednice Predstavničkog doma Parlamenta BiH o terorističkom napadu na vojnike Oružanih snaga BiH u sarajevskom naselju Rajlovac i stanju bezbjednosti u BiH. On je objasnio da nije u mogućnosti da komentariše sadržaj zaključaka dok ne budu usvojeni, podsjećajući da je informacija Savjeta ministara o napadu označena kao tajna.\nVlada i poslodavci: Usaglašeno 90 odsto zakona o radu


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: Crna Gora sa tri takmičara u Pekingu\n19. 01. 2022. 17:40 >> 17:41\nCrna Gora sa tri takmičara u Pekingu\nCrnu Goru će na Zimskim olimpijskim igrama u Pekingu, od 4. do 20. februara, predstavljati troje sportista, saopšđteno je iz Crnogorskog olimpijskog komiteta (COK).\nNastupiće alpski skijaši Jelena Vujičići Eldar Salihović u slalomu i veleslalomu, dok je se Aleksandar Grbović takmičiti u kros-kantriju na 15 kilometara.\nŠef crnogorske misije na Igrama, Rajko Kosić, kazao je da su njih troje izborili vizu za Peking.\n"Imamo isti broj takmičara kao i prije četiri godine u Pjongčangu“, kazao je Kosić.\nSaopšteno je da su crnogorski takmičari u alpskom skijanju pripreme za Peking počeli još u julu, na austrijskom glečeru Hintertuks, da su se spremali i u Italiji, učestvovali na takmičenjima i skupljali olimpijske bodove.\nGrbović se spremao i takmičio u Italiji, Sloveniji i Bosni i Hercegovini.\n"Siguran sam da će oni dati maksimum u Pekingu. Najvažnije je da zaostatak za najboljima ne bude preveliki, a plasman kakav će biti zavisi i od učinka takmičara sa boljim startnim brojevima. Skijanje je nepredvidivo, često je to rulet-sport, zavisi od stanja staze, vremenskih prilika“, kazao je Kosić.\nVujičić će veleslalomske trke voziti 6. februara, a slalomske tri dana kasnije.\nEldar Salihović će voziti veleslalom 13, a slalom 16. februara.\nGrbović će se takmičiti 11. februara.\nOtvaranje Zimskih olimpijskih igara je 4. februara.\nCrnogorska ekspedicija u Peking kreće prvog dana narednog mjeseca, a uslov za nastup su dva negativna testa na koronavirus, 72 i 48 sati prije puta.


Smanjuju se zalihe gasa u evropskim skladištima\nBiznis Autor:Anadolija06. feb. 202213:203 komentara\nU januaru 2021. godine u skladištima u Evropi bilo je oko 60 milijardi kubika gasa, što je popunjenost od 52 posto. U odnosu na isti period ove godine, količine gasa pale su na 42 milijarde kubika, a popunjenost u januaru iznosila je 37,5 posto, pokazuju podaci "Gas Infrastructure Europe".\nZemlja s najvećom količinom gasa u skladištu u Evropi je Italija s 10 milijardi kubika (47 posto), prate je Nemačka s 8,7 milijardi kubika (35 posto) i Francuska s 4,4 milijarde kubika (33 posto).\nGasprom: Bivši nemački kancelar Šreder kandidovan za člana Nadzornog odbora\nNuklearna energija i gas: Nisu obnovljivi izvori, ali su ekološki prihvatljivi\n25. dec. 2021 13\nKada je reč o procentu popunjenosti skladišta gasa, prednjači Portugal čije je skladište od 200 miliona kubika popunjeno 80 posto, zatim Velika Britanija čija su skladišta od 750 miliona kubika popunjena 75 posto.\nPodaci potvrđuju da su povećanje potražnje i hladna zima uticali na smanjenje zaliha gasa u Evropi.\nHladnija zimska sezona nego što se očekivalo i povećane potražnje za energentima doveli su do veće upotrebe gasa. Smanjene količine gasa koje Rusija šalje u Evropu preko Ukrajine i smanjenje proizvodnje u hidroelektranama takođe su uticali na količinu gasa u skladištima.\nStručnjaci navode da bi moglo doći do dodatnih poteškoća u snabdevanju gasom zbog napetosti između Rusije i Ukrajine. Evropski i američki zvaničnici zabrinuti su da će u slučaju rata između dve zemlje Rusija, koja obezbeđuje 40 posto evropskog gasa, na sankcije odgovoriti zatvaranjem ventila.\nRusija snabdeva Evropu gasom ili putem dugoročnih ugovora ili jednokratnih ugovora kojima se prodaje određena količina gasa. S druge strane, navodi se da Rusija ima kapacitet da pošalje 15 posto više gasa u Evropu.\nStručnjaci takođe tvrde da je nedostatak gasa uzrokovan Rusijom koja želi da pokaže da je gasovod Severni tok 2, koji Evropa ne želi, stvarna potreba.


Press Online :: Politika :: "JASNA ZABRANA PRIŠTINE" Đurić: Ovo je dokaz da TAČI LAŽE\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić objavio je na Tviteru, kako je naveo, dokaz sa "Tači laže", a reč je o prepisci u kojoj se vidi da je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću onemogućeno da tokom posete Kosovu i Metohiji ovog vikenda obiđe Gazivode. Đurić je u svom tvitu naveo da je reč o jasnoj zabrani Prištine da se obiđu Gazivode, čiju je, kako je naveo, "rekonstrukciju upravo završila država Srbija".\nNaime, Đurić je objavio dokument koji je dobio iz Prištine, a u kojem stoji da nije odobrena njegova poseta Gazivodama.\n"Ovim potvrđujemo da smo dobili obaveštenje i potrebnu agendu za predstojeću posetu Kosovu tokom vikenda. Skrećem pažnju da je agenda posete Kosovu delimično odobrena. U vezi predložene agende ne možemo da vam pozitivno odgovorimo na zahtev posete postrojenja Gazivode. Hvala unapred na razumevaju", navodi se u mejlu, koji je Dželal Šaćiri u ime prištinskih vlasti uputio oficiru za vezu Dejanu Pavićeviću.\nDa će Priština zabraniti Vučiću da obiđe Gazivode, moglo se naslutiti nakon izjave Kadrija Veseljija.\n- Ako predsednik Srbije dođe na KiM, nema šta da traži na Gazivodama - naveo je Veselji.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić planirao je da sutra i prekosutra poseti KiM. U subotu je trebalo da boravi Zubin Potok, kao i jezero i hidrocentralu Gazivode, razmatran je i odlazak u Lešak, naselje u Leposaviću.\nSutradan, u nedelju 9. septembra, planirano je da Vučić poseti severnu Kosovsku Mitrovicu.\nIpak, nakon poslednjih dešavanja poseta Kosovu dovedena je u pitanje.\nĐurić: Ako Vučić ode na KiM, posetiće Gazivode\nMarko Đurić izjavio je da su podeljena mišljenja o odlasku na Kosovo, kao i da se predsednik Srbije do večeras po tom pitanju neće obraćati.\n- Ako se bude odlučio da ide, sasvim je sigurno da će posetiti i jezero Gazivode - naveo je Đurić.\nNa pitanje da li se Vučić plaši eventualnog hapšenja na Kosovu, Đurić odgovara da se ne plaši i da, ako bude odlučio da ode na Kosovo, sigurno neće biti uhapšen, kao i da je "sigurno da će se slobodno kretati na teritoriji KiM".\nĐurić je takođe pozvao građane na Kosovu i Metohiji da u što većem broju dođu i čuju predsednika Vučića.\nUpitan da prokomentariše izjavu Hašima Tačija da nema prepreka za posetu Vučića južnoj pokrajini, Đurić je kazao da ne želi da priča o lažima i cinizmu i dodao da su Albanci iz Prištine "lagali i vezano za njegovu posetu u sredu, pa im nije bilo dosta to što su pokušali da zabrane i vrate ga sa administrativnog prelaza, nego su morali da lažu i da nije bio tamo".\n- I EU koja je garant te vrste sporazuma ima sve prepiske između nas, tako da me od tih lažova i prevaranata ništa ne čudi - kazao je Đurić.\nPacoli potvrdio: Nema dozvole za Gazivode\nKosovski ministar spoljnih poslova Bedžet Pacoli indirektno je danas potvrdio da Priština nije odobrila posetu predsednika Srbije Aleksandra Vučića hidroelektrani Gazivode.\nPacoli je, naime, na pitanje da li će Priština osujetiti pristup predsednika Vučića Gazivodama, ukoliko ne odustane od posete Kosovu i Metohiji, odgovorio da prištinske vlasti "nisu dobile artikulisan zahtev" o tome.\nDodao je da će mu to "dozvoliti ukoliko dobije artikulisan zahtev i ukoliko dolazi u dobroj nameri".\n- Onda je dobrodošao - kaže Pacoli.


Zašto FITI - FITI\nOsnovni ciljevi privrede Republike Srbije ugrađeni su u kontekst njenog priključenja evro–američkim integracionim procesima. Otuda izvodimo promišljanje da su svi privredni, odnosno poslovni poduhvati strateški i operativno dimenzionisani. Strateški i operativni aspekti prevazilaze svako tehničko određenje u jednačini uspeha.\nSvrha je dostići, a potom održavati i razvijati strateške i operativne poslovne operacije koje su, pozitivnim naučnim i primenjenim saznanjima, pretočene u kontinuelne poslovne tokove privreda zemalja EU i SAD. Svoju naučnu auru strategija i operativa eksponiraju pretpostavkom ovaladavanja kvalitetnim poslovnim znanjem i metodama menadžmenta. Upravo to je presudan faktor zaharmonizaciju i unifikaciju politike, strategije i opeative kompanije, koja želi da u realnom vremenu oživi učešće u navedenim tokovima.\nRepublika Srbija i njena privreda, kao nadređeni interes imaju razvoj strateškog i operativnog biznis partnerstava sa, uglavnom svim državama EU i, posebno sa SAD. Vaspostavljanje ovog interesa podržaće se zalaganjem za dominantnu poziciju egnleskog jezika (potom francuskog, nemačkog i italijanskog) jer upravo ovaj jezik (jezici) čini poslovno komuniciranje održivim.\nTakođe, ne sme se izostaviti povezanost, tj. stalna težnja za saradnjom sa Rusijom, Kinom, Japanpm, Indijom i drugim evroazijskim zemljama. Studenti će se na Fakultetu za informacione tehnologije i inženjerstvo (u daljem tekstu: FITI) osposobljavati za prevazilaženje postojećih poslovnih pravila, koja preferiraju status quo. Oni će to postići izučavanjem predmeta koji, u biti, sadrže strateško–operativne nazore, a oni su kontinuelno inovativni; iz njih proističu ideje koje su, poznato je, put u dugoročni prosperitet. Posedovati s trateške i operativne ideje znači, drugim rečima, posedovati podlogu za ekspolatisanje poslovnih mogućnosti.\nSvaka ideja koja proizvodi uspešnu delotvornost, dobrodošla je. Njeno svođenje na realnost dobija oživotvorenje u preduzimanju poslovnih poduhvata (koji, bezuslovno, treba da budu kompatibilni sa potencijalom poslovne kompanije). Efektivno strategijsko i operativno planiranje i razmišljanja predodređuju isto takvuposlovnu akciju, onu koja oblikuje konkurentsku pozicju. Globalna forma postaje, u ovoj konstelaciji, predmet stalnog fokusa, a jasna vizija, njen suštastveni deo.\nStudenti će, dakle, izučavanjem datog kvantuma kvalitativnih naučnih određenja, biti izgrađivani kao ličnosti spremne da aktivnim pristupom u sferi konkurentnog domaćeg i međunarodnog poslovanja uoče strateške i operativne sadržaje koje dato poslovanje nosi; sadržaje poslovne kulture, ekonomije, politike i tehnologije, nazvane u litreraturi i privređvačkim tokovima, kritičnim faktorima uspeha.\nFITI će, u okviru studija prvog i drugog stepena, predstaviti program predmeta naučnih oblasti i disciplina koje će se odnositi na usvajanje najrelevantnijih strateških i operativnih odrednica modernog poslovanja, odnosno onih koje će, na optimalan način, pokriti sve promene domaćeg i ino i, svakako, globalnog ekonomskog ambijenta.\nStrateški i operativni menadžment, mikro i makro ekonomija, matematičko statističke discipline, menadžment trgovine i prodaje, i opskrbe ispravnim know how, a koji će ih izdvojiti kao buduće vrsne evropske (zašto ne i svetske) inženjere strateškog i opertivnog menadžmenta.


Miličević: Građani opštine Teslić finansiraju sanaciju puta! (VIDEO) | eTeslic\nMiličević: Građani opštine Teslić finansiraju sanaciju puta! (VIDEO)\nPutevi RS i Opština Teslić su započeli radove na rekonstrukciji dvije glavne gradske ulice u Tesliću, i to od banjskog mosta do kružnog toka na Bariću. Ovaj projekat finansiraju Vlada RS i Opština Teslić.\nOpština Teslić je za prvi dio projekta koji su trenutno u toku, odnosno za uklanjanje starog asfalta i nivelisanje šahtova, izdvojila više od 40.000KM, dok Vlada RS finansira završne radove, to jest presvlačenje asfalta.\nSvi ovi radovi se izvode u skladu sa dogovorom koji je načelnik opštine Teslić Milan Miličević inicirao sa tadašnjim ministrom saobraćaja i veza RS Nedeljkom Čubrilovićem još 2013. godine.\nDogovoreno ulaganje od 5,5 miliona KM u kompletnu rekonstrukciju puta Tedin Han-Bistričak, to jest relacija od Blatnice do Čečave, iz nekog razloga još uvijek nije ispoštovano, i presvučene su tek neke manje dionice ovog puta.\nMiličević je posebno naglasio da građani Teslića svake godine izdvajaju u budžet Republike Srpske milione KM upravo za održavanje i izgradnju novih puteva.\n-Na svaku litru goriva kupljenu na području opštine Teslić izdvajaju se akcize za održavanje i izgradnju puteva, kao i dobar dio godišnje registracije vozila na području opštine Teslić, kojih ima oko 9.000. Na taj način u budžet Republike Srpske uplati se nekoliko miliona KM svake godine, dok se u Teslić vrati samo mali dio, rekao je Miličević.\nEvo šta na ovu temu kaže ELTA televizija…\nIzvor: Opština Teslić/ELTA TV


Danas počinje suđenje Daviniću za satelit\nPred Prvim osnovnim sudom u Beogradu danas bi trebalo da počne suđenje bivšem ministru odbrane Prvoslavu Daviniću optuženom da je oštetio državu i izraelskoj firmi Imidžset pribavio korist sklapanjem ugovora o iznajmljivanju špijunskog sateilita.\nDavinić je optužen da je zloupotrebom službenog položaja mimo zakonske procedure zaključio ugovor o korišćenju satelita u vrednosti od 45 miliona evra. Satelit je trebalo da nadgleda administrativnu liniju sa Kosovom.\nBivši ministar odbrane optužen je za krivično djelo zloupotreba službenog položaja za koje je zaprijećena kazna do pet godina zatvora.\nPrema navodima optužnice, Davinić je zaključio ugovor bez prethodnog postupka izbora ponuđača i bez konsultacija sa Generalštabom Vojske SCG.\nIzrael je pred Međunarodnom arbitražom u Parizu dobio spor protiv Srbije koji je pokrenuo zbog neispunjavanja obaveza iz ugovora i ta odluka je postala pravosnažna poslije potvrde pred sudom u Londonu, pa je Srbija obavezana da Izraelu isplati 37 miliona dolara na ime nadoknade štete.


Šta Srbija može da nauči od Švajcarske o dualnom obrazovanju? | Talas.rs\n“Ursula Renold – jedna od najpametnijih i najobrazovanijih žena sa kojom sam imao čast da razgovaram i mnogo naučim o dualnom obrazovanju”, izjavio je predsednik Vučić nakon sastanka sa Ursulom Renold, predsednicom Saveta za dualno obrazovanje Švajcarske.\n“Ursula Renold – jedna od najpametnijih i najobrazovanijih žena sa kojom sam imao čast da razgovaram i mnogo naučim o dualnom obrazovanju. Dualno obrazovanje je sadašnjica Švajcarske, Nemačke i Austrije, ali i budućnost Srbije!” – Predsednik Vučić sa predsednicom Saveta za dualno obrazovanje Švajcarske Ursulom Renold.\nA post shared by Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) on Oct 23, 2019 at 2:06am PDT\nU Srbiji trenutno oko 6.000 srednjoškolaca i oko 880 kompanija učestvuju u sistemu dualnog obrazovanja, navodi Novi magazin. Zemlja koja se najčešće spominje kao primer uspeha dualnog obrazovanja je Švajcarska. Donosioci odluka se takođe pozivaju na pozitivno iskustvo Švajcarske, a ova zemlja nedavno je donirala oko 8 miliona švajcarskih franaka projektima za zapošljavanje mladih u Srbiji.\nSrbija je bila jedna od prvih zemalja u regionu koja je još 2017. godine usvojila Zakon o dualnom obrazovanju, a njegova puna primena počela je u septembru ove godine. S obzirom na to da će, po svemu sudeći, sve više srednjoškolaca učestvovati u ovom programu obrazovanja, važno je proučiti obrazovni model Švajcarske i razumeti da li bi on mogao uspešno da se primeni u Srbiji.\nUčenici zarađuju od 600 do 700 evra mesečno\nObrazovanje je obavezno za svu decu u Švajcarskoj, a u zavisnosti od kantona u kojem se škola nalazi, obavezno obrazovanje traje od 9 do 11 godina. Plan i program obrazovanja ne se na centralnom, već na lokalnom nivou. Švajcarska je podeljena u 26 kantona, koji imaju drugačiji obrazovni program, zbog čega je selidba često izazov za roditelje.\nNakon završetka niže srednje škole, đaci nastavljaju obrazovanje u višim srednjim školama (upper secondary education), koje se dele na srednje stručne škole i srednje škole opšteg tipa. U Švajcarskoj, više srednje škole nisu obavezne, ali preko 90% đaka koji završe niže srednje obrazovanje nastave obrazovanje u nekoj višoj srednjoj školi.\nPreko 70% đaka u Švajcarskoj pohađa srednje stručne škole, a one traje od 2 do 4 godine. Đaci u ovim školama uglavnom dobijaju praktične veštine, a različite kompanije pružaju đacima prilike za prakse. Srednje stručne škole u svom programu kombinuju časove u učionici sa praksama i treninzima u različitim kompanijama. Đacima u Švajcarskoj koji se odluče za stručne škole na raspolaganju je preko 230 profesionalnih kurseva u različitim oblastima. Učenici su za svoj rad u određenoj firmi u početku plaćeni u proseku oko 600 do 700 evra mesečno, a ukoliko duže rade u kompaniji, mogu zaraditi i preko 1.000 evra mesečno.\nTrećina učenika u Švajcarskoj nakon nižeg osnovnog obrazovanja upisuje škole koje su slične gimnazijama u Srbiji (baccalaureate school), koje dalje spremaju učenike za upis na fakultet. Oko 5% đaka upisuje “specijalizovane” škole, koje se fokusiraju na oblasti kao što su zdravstvo, socijalni rad i obrazovanje.\nZašto je dualno obrazovanje toliko uspešno u Švajcarskoj?\nIako dualno obrazovanje postoji i u brojnim drugim zemljama, Švajcarska je bila jako uspešna u primeni ovog sistema, o čemu svedoči i visok broj učenika koji bira stručne škole. Švajcarska ima jednu od najnižih stopa nezaposlenosti mladih u Evropi (samo 2.5%), a ova zemlja ima jedan od najboljih životnih standarda na svetu. Mnogi ističu da je jedan od faktora za jaku i stabilnu ekonomiju upravo sistem dualnog obrazovanja.\nRazličiti poslodavci u okviru iste industrije, kao što je na primer bankarstvo, često se udružuju kako bi napravili efikasne kurseve i obuke za mlade, koji bi nakon toga radili u njihovoj kompaniji. Na ovaj način kompanije dobijaju veliki izbor potencijalnih radnika koji su već upućeni u način rada i poslovanja firme.\nTakođe, ovakav sistem pruža brojne pogodnosti i učenicima. Pored novca koji zarađuju, učenici mogu da primene ono što teorijski obrađuju na časovima. Dodatno, oni su veoma mladi stavljeni u isto radno okruženje sa odraslima, a na radnom mestu dobijaju veće odgovornosti i mentorsku podršku. Posebna pažnja se posvećuje učenicima za koje postoji rizik da bi napustili program, a većina nakon završetka programa već ima zaposlenje.\nOno što je Švajcarska dobro prepoznala jeste da je moguće da prilikom odlučivanja o karijernom putu sa 15 godina učenici naprave pogrešan izbor, zbog čega postoje karijerni savetnici koji pomažu učenicima pri odabiru. Takođe, moguće je prebaciti se iz stručne škole u opštu ili specijalizovanu školu, ili dobiti dodatnu diplomu nakon završetka stručne škole i upisati fakultet. Ovo pokazuje da je učenicima u stručnim školama ostavljeno dovoljno prostora da se ipak posvete akademskoj karijeri ukoliko to odluče.\nSistem dualnog obrazovanja bio je značajan za Švajcarsku koja ima jako visoke troškove života, a nema značajne prirodne resurse. U toj situaciji potrebna je stručna i dobro obrazovana radna snaga kako bi ekonomija bila uspešna, a dualno obrazovanje je doprinelo tome.\nOno što je potencijalna pretnja budućem uspehu dualnog obrazovanja u Švajcarskoj jeste manji broj učenika koji se upisuju u stručne škole. Ovaj scenario se dogodio u Danskoj, gde samo 30% učenika bira da pohađa stručne škole, dok se većina njih upisuje u gimnazije kako bi dalje nastavili fakultetsko obrazovanje. U Nemačkoj, koja takođe ima sistem dualnog obrazovanja, manje od 50% učenika upisuje srednje stručne škole.\nŠta Srbija može da nauči od Švajcarske o obrazovanju?\nIako je otvorena debata o tome da li bi Srbija mogla uspešno da primeni švajcarsku verziju sistema dualnog obrazovanja, postoji nekoliko važnih smernica iz primera Švajcarske.\nDa bi sistem dualnog obrazovanja uspeo, potrebna je dobra saradnja privatnog sektora i obrazovnih ustanova koje treba da usklade svoje programe i način rada. Ukoliko nema kompanija koje su spremne da sarađuju sa učenicima, teško je obučiti učenike na pravi način. Kompanije moraju biti spremne ne samo da obuče učenike, već i da ih plate za uloženi rad, kako dualno obrazovanje ne bi postalo samo kamuflaža za izrabljivanje jeftine radne snage. Takođe, bitno je omogućiti učenicima koji su započeli stručno obrazovanje da jednostavno pređu u školu gde bi dobili opšte obrazovanje, ukoliko se predomisle oko izabrane stručne škole.\nŠvajcarska je svojim primerom pokazala da je moguće stvoriti funkcionalan sistem dualnog obrazovanja, ali će Srbija morati da uloži značajna sredstva i trud ukoliko želi da kopira uspeh Švajcaraca u ovoj oblasti. Da bismo uopšte mogli da razgovaramo o dualnom obrazovanju, Srbiji su potrebne dublje reforme na polju vladavine prava, demokratije i ekonomskih politika ukoliko planiramo da uspešno uvedemo dualno obrazovanje.\nTALASNA DUŽINA #22 NIKOLA BOŽINOVIĆ – NAJVEĆI SRPSKI STARTAP PREDUZETNIK\nTAGS: dualno obrazovanje mladi Švajcarska


10 najboljih hotela u Beogradu u 2020: Tripadvisor\nHoteli u blizini: University "Transilvany" of Brasov\nNajbolji hoteli - Beograd, Srbija\nDoručak je uključen26\nNoćenja s doručkom i pansioni 115\nPrikladni za porodicu39\nPrikaži 204 rezultata\n204 od 819 objekata odgovaraju vašim filterima. Obriši sve filtere\n819 objekata u Beogradu\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nTwin Suites Deluxe Belgrade\nBr. 21 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 22 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 23 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 24 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 25 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 26 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 27 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 28 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 29 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nBr. 30 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 819 smeštajnih objekata u Beogradu\nČesta pitanja o hotelima – Beograd\nKoji su najbolji hoteli u blizini atrakcije Beogradska tvrđava?\nMama Shelter Belgrade, Maison Royale i Hotel Townhouse 27 su neki od najpopularnijih hotela za putnike koji traže smeštaj u blizini atrakcije Beogradska tvrđava. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: Beogradska tvrđava.\nKoji su najbolji hoteli u blizini atrakcije Skadarlija?\nPopularni hoteli u blizini atrakcije Skadarlija uključuju hotele Maison Royale, Mama Shelter Belgrade i Hotel Townhouse 27. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: Skadarlija.\nBeograd – koji su najbolji luksuzni hoteli?\nBeograd – popularni luksuzni hoteli uključuju hotele SAINT TEN Hotel, Square Nine Hotel Belgrade i Metropol Palace, a Luxury Collection Hotel, Belgrade. Pogledajte celu listu: Luksuzni hoteli - Beograd.\nKoji hoteli su najbliži aerodromu Beograd Airport?\nPopularni hoteli u blizini aerodroma Beograd Airport uključuju hotele Hotel Mar, Novel Inn i Hotel Lav. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: (BEG) Aerodrom u Beogradu.\nKoji su najbolji hoteli u blizini atrakcije Knez Mihailova?\nNeki od najpopularnijih hotela u blizini atrakcije Knez Mihailova su Hotel Villa Kalemegdan, Royal Inn Hotel i Mama Shelter Belgrade. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: Knez Mihailova.\nBeograd – koji su najbolji hoteli u kojima su dozvoljeni kućni ljubimci?\nBeograd – neki od najpopularnijih hotela u kojima su dozvoljeni kućni ljubimci su SAINT TEN Hotel, Hotel Mint i Hotel Townhouse 27. Pogledajte celu listu: Hoteli koji primaju kućne ljubimce - Beograd.\nBeograd – koji su najbolji hoteli sa spa centrom?\nBeograd – hoteli Square Nine Hotel Belgrade, Hilton Belgrade i Envoy Hotel imaju spa centar i dobili su odlične komentare putnika. Pogledajte celu listu: Spa hoteli - Beograd.\nBeograd – koji hoteli su pogodni za porodice?\nHoteli SAINT TEN Hotel, Square Nine Hotel Belgrade i Radisson Collection Hotel, Old Mill Belgrade su dobili sjajne komentare od putnika koji putuju u: Beograd. Pogledajte celu listu: Hoteli za porodice - Beograd.\nBeograd – koji su najbolji romantični hoteli?\nHoteli SAINT TEN Hotel, Hotel Mint i Hotel Townhouse 27 su dobili sjajne komentare putnika koji traže romantični hotel u: Beograd. Pogledajte celu listu: Romantični hoteli - Beograd.\nBeograd – koji su najbolji hoteli sa 5 zvezdica?\nMnogi putnici su imali sjajne doživljaje u sledećim hotelima sa 5 zvezdica: SAINT TEN Hotel, Square Nine Hotel Belgrade i Metropol Palace, a Luxury Collection Hotel, Belgrade – Beograd. Pogledajte celu listu: Hoteli sa 5 zvezdice - Beograd.


Teo ide u Los Anđeles\nAlo\t05.07.2017 20:15\nNajbolji igrač i kapiten reprezentacije Srbije Miloš Teodosić trenutno pregovara sa NBA ligašem Los Anđeles Klipersima.\nKako javlja prestižni košarkaški sajt "Eurohoops", Teo treba da potpiše trogodišnji ugovor sa Klipersima vredan 24 miliona dolara.\nTeodosić je nedavno izjavio da neće da ostane u Moskvi i da bi želeo da se oproba u NBA ligi.\nMeđutim, dosta toga zavisi o pregovora Klipersa sa Derikom Rouzom.\nNedavno je Kliperse napustio startni plej Kris Pol, koji je potpisao za Hjuston, tako da bi Teodosić trebalo da bude zamena za sjajnog pleja, a može se očekivati da će odmah na početku dobiti veliku minutažu.\nOdlazak sada već bivšeg igrača moskovskog CSKA u LA mogla bi da pokvari Minesota, koja je, takođe, zainteresovana za sjajnog igrača.\nGde će 30-godišnji plej, definitivno, nastaviti karijeru biće jasnije u narednih dan, dva, ali po svemu sudeći to će biti Klipersi.


Rašković Ivićeva: Izbačena, jer sam za zajedničkog kandidata opozicije - Sputnjik Srbija\n20:01 01 Mart 2021\n09:43 22.10.2016 (osveženo 10:00 22.10.2016) Preuzmite kraći link\nPredsedništvo Demokratske stranke Srbije isključilo je iz evidencije članstva poslanicu Sandu Rašković Ivić, a bivša predsednica DSS-a rekla je da je ta odluka očekivana i navela da je uzrok to što je rekla da bi bilo dobro da opozicija ima zajedničkog kandidata na predsedničkim izborima.\n„Na kraju sam izbačena zbog verbalnog delikta jer sam jednom prilikom rekla da bi bilo dobro da opozicija ima zajedničkog kandidata, jer bi (premijer Srbije i predsednik SNS-a) Aleksandar Vučić najviše voleo da svaka stranka ima po tri kandidata, pa da nas sve počisti i trijumfalno pobedi on ili bilo ko ko bude njegov kandidat na narednim predsedničkim izborima“, kaže Rašković Ivićeva za Tanjug. To što narodni poslanik Slaviša Ristić nije izbrisan iz evidencije članstva te stranke, ona vidi kao „jedan manevar da nas podele“, ali poručuje da „tu nisu napravili bog zna šta“.\nRašković Ivićeva smatra da je njeno odbijanje da primeni odluku rukovodstva da izbaci Đorđa Vukadinovića iz stranačkog poslaničkog kluba samo povod.\nUzrok je, kako kaže, „lepo definisao“ potpredsednik DSS-a Miloš Jovanović, koji je rekao da ne može da bude dvovlašća u stranci.\n„Ne može da bude poslanički klub sa mnom i u centrali on sa svojim društvom. Jedan taj mikrofon, jedan centar je trebalo razbiti, a onda je razbijen poslanički klub“, smatra Rašković Ivićeva.\nUverena je da se DSS „osramotila“ tim postupkom, a svojoj bivšoj stranci je poručila da partija koja izbacuje svog bivšeg predsednika „neće imati veliku budućnost niti će tu bilo ko hteti da dođe“.\n„Toliko je bilo priče oko poslaničkog kluba i on je bio jedini remetilački faktor stanja u stranci. Sada više poslaničkog kluba nema, pa ćemo videti da li je to zaista bio jedini problem“, navela je Rašković Ivićeva.\nOna je dodala da će u parlamentu od sada nastupati kao samostalni poslanik i istakla da ostaje verna ideji demokratskog i nacionalnog.\nSvojim bivšim kolegama, koji su glasali za njenu smenu, poručila je „srećne vam moralne rane junaci“.\nPredsedništvo DSS-a prihvatilo je u petak na sednici predlog Izvršnog odbora stranke o brisanju iz evidencije članstva Sande Rašković Ivić, u skladu sa članom 6 Statuta stranke, dok na istoj sednici nije prihvatilo predlog Izvršnog odbora o brisanju iz evidencije članstva narodnog poslanika Slaviše Ristića.\nKako je navedeno na sajtu DSS-a, na sednici koja je održana u petak, Predsedništvo je razmatralo predlog Izvršnog odbora o brisanju iz evidencije članstva narodnih poslanika koji su odbili sprovođenje odluke Predsedništva o formiranju poslaničke grupe od članova DSS-a.\nOdluka o brisanju Sande Rašković Ivić iz evidencije je doneta uz dva glasa „protiv“, od kojih je jedan bio glas člana Predsedništva, Vukosava Tomaševića.\nisključenje, DSS, Sanda Rašković Ivić