KUSTA, SLOBODA, MONIKA I DODIK - U Veneciji premijerno prikazan film "Na mliječnom putu", | Trebinje Live\nKUSTA, SLOBODA, MONIKA I DODIK - U Veneciji premijerno prikazan film "Na mliječnom putu",\nRežiser Emir Kusturica izjavio je danas u Veneciji, gdje se održava 73. Međunarodni filmski festival na kom je premijerno prikazan njegov film "Na mliječnom putu", da je ta priča o ljubavi u vrijeme rata njegov "politički testament" i posljednji film s kojim on učestvuje u nekom takmičarskom festivalskom programu.\nKusturica (61) je Rojtersu danas rekao da želi da izađe iz takmičarskog filmskog života u kojem je važno da li ste pobijedili ili ne, dodavši da takvo iskustvo smatra suviše stresnim.\n"To ne znači da neću snimiti još par filmova, ali se više neću takmičiti", kazao je poznati režiser.\nOn je naveo da svoj novi film "Na mliječnom putu" naziva svojim "političkim testamentom" zato što je u njemu spojio, kako je rekao, dva velika generatora ljudskog života - ljubav i rat, izrazivši žaljenje što se ljudi i dalje masovno ubijaju, 20 godina nakon ratova na Balkanu koje je i sam doživio.\n"Rat postaje skoro metafizička pojava", zaključio je Kusturica, dodavši da sada želi da energiju posveti uzgajanju organskog voća i pravljenju soka na svojoj farmi, a filmove će, kaže, snimati onda "kada za tim osjeti potrebu".\nFilm "Na mliječnom putu", priča o mljekadžiji na liniji fronta u vrijeme rata čiji se život iz korena mijenja dolaskom misteriozne Italijanke, jedan je od 20 filmova koji se takmiče za nagradu Zlatni lav koja će biti dodijeljena u subotu, navodi britanska agencija.\nRojters podsjeća da je Kusturica već osvojio tu nagradu na Venecijanskom filmskom festivalu 1981. godine, sa svojim prvim filmom "Sjećaš li se Doli Bel?", kada je imao samo 27 godina.\nKasnije je dvaput nagrađen i Zlatnom palmom u Kanu, Srebrenim medvjedom u Berlinu, a nominovan je i za Akademsku nagradu za najbolji film na stranom jeziku.\nRojters napominje da je "Na mliječnom putu" prvi Kusturičin film poslije skoro devet godina, a da je sniman gotovo četiri godine.\nItalijanska glumica Monika Beluči (51), koja u ovom filmu, pored Kusturice u ulozi mljekadžije, tumači glavnu ulogu zbog čega je morala da uči srpski, rekla je da ju je dirnuo taj prikaz ljubavi između dvoje odraslih ljudi.\n"Oni ne mogu ništa da izgube, više nisu mladi, a još vjeruju u ljubav i magiju koja je i dalje moguća. Moramo da mislimo da su ljubav i seksualnost stvar energije, a ne godina", istakla je Beluči, navodi britanska agencija.\nNa crvenom bila i glumica Sloboda Mićalović, kao i predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik.


Postepeno usklađivanje spoljne politike Srbije sa EU – NovostiDana.rs\nPostepeno usklađivanje spoljne politike Srbije sa EU\nBEOGRAD – Evropske integracije i poglavlje 35, u okviru kojeg je normalizacija odosa Beograda i Prištine, regionalna saradnja, odnosi Beograda i Moskve, izbeglička kriza, ali i rešavanje ekonomskih pitanja su najveći „izazovi srpske spoljne politike“ u narednom periodu, poruka je sa današnje promocije zbornika radova pod istoimenim nazivom.\nZbornik u izdanju Foruma za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji promovisan je povodom 20 godina rada tog foruma, a učesnici smatraju da se od Srbije ipak neće očekivati da „suviše brzo“ rešava neka pitanja, kao što je, na primer, uvođenje sankcija Rusiji.\nProfesor na Fakultetu političkih nauka u Beogradu Ivo Visković smatra da se od Srbije očekuje da postepeno usklađuje svoju spoljnu politiku sa spoljnom i bezbednosnom politikom EU.\n„Neke stvari se očekuju tek pri samom kraju pregovora, a koliko će oni trajati, to nije izvesno, ali ne mogu manje od četiri do pet godina“, rekao je Visković podetivši da je primijer Aleksandar Vučić rekao da naša zemlja do 2017. neće uvoditi sankcije Rusiji.\nVisković je uverenja da bi do tada moglo doći do normalizacije odnosa između Zapada i Rusije.\nA ukoliko se taj konflikt produži, Srbija će, kaže, biti u vrlo neprijatnoj situaciji i moraće da se opredeli.\nUkazao je da je za Srbiju važna saradnja sa Rusijom, ali da se ona „jasno“ opredelila za EU te, kako je istakao, „ne bi trebalo da bude dileme kom će se carstvu prikloniti“.\n„Ako budemo prisiljeni da učestvujemo u uvođenju sankcija Rusiji, to svakako neće biti dobro za nas, ali moraćemo da progutamo tu gorku pilulu kao što je gutaju i neki drugi“, rekao je Visković.\nVisković je ukazao i na probleme nepostojanja portparola Ministarstva spoljnih poslova, ali i generacije mladih diplomata koja bi vodila zemlju u budućnosti.\nS tim se saglasio i koluminista dnevnog lista „Danas“ Borivoj Erdeljan koji smatra i da je veliki problem za spoljnu politiku Srbije „nevidljivost“ Odbora za spoljnu politiku u Skupštini Srbije.\nBivši ambasador Milan Simurdić ukazao je na značaj otvaranja prvih pregovaračkih poglavlja istakavši da će poglavlje 35, koje se bavi normalizacijom odnosa sa Prištinom, uticati na druga poglavlja, među kojima je i poglavlje 31.\nOn je dodao da su odnosi između Srbije i Rusije veoma značajni, ali i da se Srbija jasno orijentisala ka EU.\nSimurdić, pak, smatra da je regionalna saradnja najveći izazov s kojim će se Srbija suočiti u budućnosti gde, kako je rekao, Forum za međunardone odnose može da pruži značajan doprinos.\nPredsednica Foruma za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji Jelica Minić je izbegličku krizu istakla kao veliki spoljnopolitički izazov za Srbiju jer, kako kaže, još se ne zna koje dimenzije bi ta kriza mogla da poprimi.\nInače, Zbornik radova “Izazovi spoljne politike Srbije” izdvaja glavne teme u spoljnoj politici i međunarodnim odnosima Srbije, ali i nekoliko tema koje, kako je rečeno, nemaju visoko mesto na domaćoj agendi, ali su ilustracija spoljnopolitičkog procesa.\nAutori radova su članovi Foruma za međunarodne odnose, naučni radnici, stručnjaci, bivše diplomate i novinari sa iskustvom u spoljnopolitičkim i međunarodnim temama.


Atifete Jahjaga razgovarala je sa novinarima, 25. april 2012.\nKosovski mediji će 3. maja, na Međunarodni dan slobode medija u potpunosti bojkotovati rad institucija u znak nezadovoljstva zbog usvajanja Krivičnog zakona u Skupštini Kosova. Novinari smatraju da ovaj zakon ne samo da ugrožava njihov rad, već ih i kažnjava za istraživačko novinarstvo.\nTo je u sredu rečeno i predsednici Kosova, Atifeti Jahjaga. Delegacija Asocijacije profesionalnih novinara na Kosovu i predstavnici pisanih i elektronskih medija preneli su predsednici da su članovi 37 i 38 ovog zakona neprihvatljivi.\nČlan 37 ističe da je autor informacije krivično odgovoran kada je krivično delo izvršeno putem objavljivanja informacija u medijima, bez jasnog objašnjenja šta je krivično delo koje mediji mogu da počine, dok se član 38 odnosi na zaštitu izvora, odnosno, na otkrivanje izvora kako bi se sprečio napad koji predstavlja neposrednu pretnju po fizički integritet bilo kog lica. Novinari kažu da je rizik “fizičkog integriteta”, širok, nedefinisan pojam, i kao takav se može zloupotrebiti.\nPredsednik asocijacije, Arben Ahmeti je nakon sastanka sa predsednicom izjavio da predsedništvo još uvek nije dobilo na razmatranje usvojen zakon, te da je predsednica kosovskim novinarima obećala da će pravna kancelarija razmotriti sve primedbe.\n“Ono što smo preneli predsednici, a sada kažemo i javno je to da postoji koordinacija i dogovor da svi mediji 3. maja, na dan Međunarodnog dana slobodnih medija bojkotuje rad kosovskih institucija, u znak nezadovoljstva izglasavanja ovog zakona u Skupštini, odnosno zbog toga što su poslanici glasali protiv slobode medija”, kazao je Ahmeti.\nNakon 3. maja, mediji će odlučiti o narednim koracima ukoliko predsednica Jahjaga ne vrati nazad Krivični zakon.\nMeđu prisutnima na sastanku sa predsednicom bila je glavna i odgovorna urednica novine Kosova Sot (Kosovo danas), Margarita Kadriu. Ona je izrazila uverenje da kod predsednice postoji volja da poduzme pozitivne korake povodom zahteva novinara. Uklanjanje člana 37 i modifikacija člana 38 su glavi zahtevi kosovskih novinara, kazala je Kadriu.\n“Dogovorili smo se da se da 3. maja protestujemo i ne izveštavamo o radu institucija, sa naglaskom na Skupštinu Kosova, kako bi im bilo jasno da mediji nisu portparoli institucija, već da ćemo se baviti istraživačkim novinarstvom i da ćemo objavljivati svo kršenje zakona koje se može desiti”, kazala je Kadriu.\nU saopštenju Predsedništva Kosova ističe se da su novinari u sredu podneli i pismeni zahtev predsednici.\nJahjaga je ocenila da razgovor sa predstavnicima medija ima za cilj da se čuju njihovi argumenti, a kako bi se došlo do rešenja koje bi pomoglo napretku demokratije u zemlji. Ona je dodala da je neophodno da se govori o temama koja bi poboljšale stanje u zemlji, te demokratske procese, slobodu izražavanja, kao i sve ostalo što je u zajedničkom interesu.\nPredsedništvo je takođe saopštilo da Krivični zakon, izglasan u Skupštini Kosova prošle nedelje još uvek nije predat Predsedništvu Republike Kosova. Onda kada zakon bude predat, predsednica ima rok od osam dana da ga potpiše ili ne, ili da ga ponovo vrati na razmatranje.\nNovinari na Kosovu zahtevaju treću opciju, da se zakon vrati na razmatranje radi promene, pošto na osnovu prve dve opcije zakon ipak može stupiti na snagu.


Dobra knjiga - U senci svetog drveta - Drame -\nPred vama je izuzetna pripovest! Pokazaće vam veličanstveno bogatu kulturu koja se upinje da preživi pomoću kradomičnih naklona, skrivenih grivni za gležanj, delova zapamćene poezije. Pobrinuće se za to da svet nikada ne zaboravi grozote koje je počinio režim Crvenih Kmera u Kambodži između 1975. i 1979. godine, kada je, po procenama, živote izgubilo oko dva miliona ljudi. Uliće vam nadu i potvrditi da pripovedanje ima moć da nas ushiti i pomogne nam ne samo da preživimo već i da prevaziđemo patnju, svirepost i gubitak. Za sedmogodišnju Rami, razoran kraj njenog detinjstva počinje s koracima njenog oca koji se vraća kući u rane jutarnje sate donoseći podrobnosti o građanskom ratu koji je preplavio ulice Pnom Pena, glavnog grada Kambodže. Ubrzo porodični svet brižljivo čuvanih kraljevskih povlastica biva naprasno zahvaćen haosom revolucije i prinudnog raseljavanja. Tokom naredne četiri godine, dok Crveni Kmeri nastoje da liše stanovništvo i poslednjeg delića individualnog identiteta, Rami se drži za jedinu preostalu trunku svog detinjstva – pesme i mitska predanja koja joj je pričao otac. U atmosferi sistematskog nasilja, gde je sećanje bolest i opravdanje za pogubljenje, Rami se bori za malo verovatan opstanak. Ispoljavajući autorkinu izuzetnu nadarenost za jezik, roman U senci svetog drveta jeste blistavo ispredena priča o ljudskoj izdržljivosti. "Ovakve priče dopiru do dubina našeg bića i menjaju nam život." - Bookreporter.com "Roman U senci svetog drveta jedan je od najizvanrednijih i najlepših činova pripovedanja s kojima sam se susreo. Ova knjiga uspešno ostvaruje potresan podvig da bude i krajnje dirljiva i neverovatno lepa. Remek-delo koje nas oplemenjuje." - Kris Kliv\nAutor: Vadi Retner


Aleksin zakon - da se tragedija nikada više ne ponovi\nPočetna/KATEDRA/Aleksin zakon – da se tragedija nikada više ne ponovi\nSana Life 22. decembra 2020.\tKATEDRA, LOKAL PRESS, REAGUJ, NE STIDI SE Ostavite komentar\nAleksa Janković iz Niša je 10. maja 2011. godine izvršio samoubistvo nakon osmomesečnog brutalnog nasilja sedmoro vršnjaka nad njim. Da se ovakva tragedija ne bi ponovila napisan je nacrt Aleksinog zakona – set zakona koji će strože kazniti nasilnike i one koji nasilje zataškavaju ali nije usvojen kao poseban zakon već u okviru Zakona o obrazovanju.\nNacrt nosi Aleksino ime na predlog autorke Dragane Ćorić, docentkinje na Pravnom fakultetu u Novom Sadu.\nAleksa je 10. maja 2011. godine izvršio samoubistvo nakon osmomesečnog brutalnog nasilja sedmoro vršnjaka nad njim, tokom kojeg je između ostalog završavao sa potresom mozga, nogom u gipsu i psihijatrijskom dijagnozom „postraumatski sindrom“. Škola nije preduzela zakonom obavezne mere za zaustavljanje nasilja ili su one bile neadekvatne, zbog čega je i sudski kažnjena.\n“Suština ovog normativnog predloga jeste da se njime predviđa kazneno vaspitna mera za učenika koji je počinio nasilje i to isključenje iz škole na period od pet do 30 dana a da za to vreme sa njima rade stručne službe (psiholozi i pedagozi). Druga mera je potpisivanje ugovora o ponašanju sa nastavnicima, direktorom, roditeljima, gde bi se učenik obavezao na popravljanje svog ponašanja, pojašnjava nam advokatica Jelena Cakić suštinu ovih zakonskih mera.\n“Treća je postojanje mera za nesavesne nastavnike ili članove stručnih službi koji bi trebalo da prepoznaju nasilje u školama a to je gubljenje licence i praktično udaljenje iz ustanova prosvete. Inače, glavne zamerke ovom predlogu su bile da predviđene sankcije nisu u skladu sa konvencijom o pravima deteta, odnosno da su prestroge, a bilo je i otpora kada je u pitanju sankcionisanje odgovornih lica, dodaje naša sagovornica i navodi da je ove godine došlo do usvajanja normativnih mera kroz više akata a pre svega kroz Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja.\n“Uveden je vaspitni i vaspitno-disciplinski postupak , koji se vodi protiv učenika koji počini zabranjene akte, mogućnost izricanja sankcija , a pre svega toga obavezan rad stručnih službi sa detetom, u smislu promene ponašanja. Takođe je uvedena obaveza prijavljivanja nasilja nadležnim organima od strane nastavnika i organa škole. Kao zaštita od toga da ustanova ne odreaguje adekvatno na prijavu nasilja, (što je upravo i bio slučaj sa dečakom Aleksom), uvedena je mogućnost obraćanja roditelja, učenika i svakog lica koje je prijavilo problem direktno ministru prosvete. Zanimljivo je da predlog da se prosvetnom radniku oduzme licenca u slučaju neprijavljivanja /neadekvatnog postupanja kada učenik trpi nasilje, nije uvršćen u izmene. Licenca može biti oduzeta tek kada , po slovu zakona , postoji sudska pravosnažna odluka kojom je utvrđena zakonitost rešenja o prestanku radnog odnosa zbog povrede zabrane zlostavljanja i zanemarivanja, a oduzimanje licence je privremeno, na rok od 5 godina.\nIzmenama se povezuje delovanje roditelja, škole i stručnih službi, u svrhu prevencije ali i sankcionisanja nasilja.\nOznakealeksa Janković nasilje Niš obrazovanje samoubistvo Zakon\nPrethodni KIKO Milano proizvodi sada i online\nSledeći Šansa za ostvarivanje Jovaninih preduzetničkih snova


Političko oglašavanje na Fejsbuku u Crnoj Gori bez anonimnosti\nDruštvena internet mreža Fejsbuk započela je sa primjenom novih pravila političkog oglašavanja koja se odnose i na Crnu Goru, kao i još 32 zemlje, prema kojima, svi autori političkih oglasa moraju da se identifikuju.\n“Za sve političke oglase namijenjene građanima Crne Gore, njihovi oglašivači moraju od danas da prođu proces autorizacije, daju podatak o tome ko plaća oglas i ko je za njega odgovoran, a njihovi oglasi će se unostiti u “biblioteku oglasa” sedam godina”, navodi se u saopštenju dostavljenom Radiju Slobodna Evropa.\nOva pravila se odnose na oglase koji su kreirani od strane, u ime, ili o bilo kom trenutnom ili nekadašnjem kandidatu za političku funkciju, političaru, političkoj partiji, odboru za političke aktivnosti ili nekome ko zagovara ishod političkih izbora; ili koji se tiču bilo kakvih izbora, referenduma ili glasačkih inicijativa, uključujući "izađite na glasanje" ili izborne informativne kampanje, saopšteno je iz Fejsbuka.\n"Identitet oglašivača, utvrđivaće se ličnom kartom izdatom u Crnoj Gori, dok za podatak o tome ko plaća oglas, postoje opcije fizičkog lica, njegova internet stranica ili organizacija. Ukoliko oglašivač odabere neku od poslednje dvije opcije, mora ostaviti i svoju adresu, broj telefona, te svoju mejl adresu i adresu svog sajta", navodi se u uputstvu Fejsbuka.\nNa taj način oglašivač postaje odgovoran za oglas koji postavi na Fejsbuku i Instagramu, kaže se u saopštenju i dodaje da proces autorizacije može trajati nekoliko dana.\nPodsjetimo, iz Fejsbuka je nedavno takođe najavljeno da će pokrenuti nezavisni program za provjeru činjenica u Crnoj Gori. Prema obrazloženju, označavaće se određene informacije kao lažne i na taj način će se smanjivati njihova vidljivost.\nParlamentarni izbori u Crnoj Gori i lokalni izbori u pet opština, održaće se 30. avgusta.


Operacija „Beograd“: Glavni igrači lansirali novi recept za osvajanje prestonice - Sputnjik Srbija\n18:35 25 Oktobar 2020\n16:38 15.01.2018 (osveženo 16:55 15.01.2018) Preuzmite kraći link\nSrpska napredna stranka izlazi na gradske izbore sa listom ljudi koji nisu profesionalni političari, odnosno sa većinom kandidata za odbornike koji su javne ličnosti, svakako dokazane u svojim profesijama.\nRušenje javnog stereotipa\nŠta najjača srpska partija hoće da dobije imenima poput Zorana Radojičića, Aje Jung, Sime Avramovića, Vesne Stanojević, Gorana Grbovića, Slobodana Nakarade, Živorada Nikolića (Žike Šarenice), Branislava Milićevića — Branka Kockice… Hoće li te ličnosti aktivno učestvovati u kampanji i, još važnije, da li će sedeti u odborničkim klupama ili je njihova uloga samo da budu neka vrsta leptir-mašne izborne liste?\nPrema mišljenju Zorana Stojiljkovića, profesora na Fakultetu političkih nauka, naprednjaci ovakvim potezom šalju snažnu poruku da nije tačna neka vrsta predrasude ili stereotipa da je SNS masovna partija ljudi okupljenih oko egzistencijalnog interesa da dođu do posla i pozicije, kao i da nemaju kvalitetne kadrove koji su se dokazali u svojim profesijama i ranijem radu, nego da su to partijski komesari i komesarke u jurišu na pozicije u javnom sektoru.\n„Tako da je ta vrsta stereotipa sa kojim SNS ima problem nešto što se želi otkloniti i za šta je Beograd kao prestonica, kao koncentracija obrazovanih i urbanih, prava arena i ispit“, ističe Stojiljković za Sputnjik.\nS druge strane, Bojan Klačar iz Cesida kaže za Sputnjik da SNS zapravo ovakvim sastavom izborne liste prilagođava strategiju specifičnostima koje nose beogradski izbori. Te specifičnosti se, navodi Klačar, ogledaju u tome što se tu radi o jedinom nivou izbora u ovom momentu na kojima opozicija može ozbiljno da ugrozi poziciju vladajućih stranaka.\nIzbori su veština mogućeg\n„Drugo, prilagođava se činjenici da SNS nema takvu podršku u urbanim delovima Beograda kao što ima u nekim drugim delovima Srbije. I treće, na određen način oni ovakvom listom žele da pošalju poruku kako su spremni da utiču na neke druge ljude koji nisu političari, a negde dobro znamo da političari i političke stranke nisu na dobrom glasu kad je reč o javnom mnjenju u Srbiji“, smatra Klačar.\nIz ugla interesa SNS-a, rezonuje programski direktor Cesida, radi se o dobroj strateškoj proceni jer će oni na konto snage Aleksandra Vučića — zbog toga je njegovo ime u nazivu liste —moći da računaju na ono što su tradicionalni birači Srpske napredne stranke, a drugi ljudi koji se nalaze na listi nisu tu da pridobiju birače SNS-a nego su tu zapravo da dođu do nekih birača koji su možda bili naklonjeniji nekim drugim strankama ili koji su bili neodlučni.\n„I zbog toga je odabir ličnosti takav da, sa jedne strane, može da ponudi biračima mnogo ljudi koji imaju biografije koje su bliske ljudima na svakodnevnom nivou. Dakle, radi se o ljudima koji se bave ranjivim grupama, nasiljem nad ženama, decom… Sa druge strane, izbegnuto je da na listi budu određene estradne ličnosti koje mogu da povuku negativan imidž“, analizira Klačar.\nUslovno rečeno, išlo se, dodaje on, na proverena, dobra rešenja kad je reč o ljudima koji su iz sfere kulture i umetnosti i sa njima će vrlo verovato pokušati da pridobiju birače iz urbanih delova grada.\nOvoga puta će se, predviđa profesor Zoran Stojiljković, ozbiljnije vagati oko angažmana tih javnih ličnosti.\nPolitička naša čaršija i uopšte javnost već decenijama je varana ovom vrstom priče i dočekala je da to budu samo pucnji u prazno, konstatuje Stojiljković, pa niko ne može 16. put da igra istu priču.\nDosta dekora, biće aktivnosti\n„Zato verujem da će se ovoga puta sem tog prvog pokazatelja — ’aha, vidi koga sve mi imamo na listi‘, od velike većine tih ljudi očekivati da manje ili više budu aktivno angažovani u kampanji koja neće biti preduga, koja nekima od njih u sferi javnosti odgovara da povećaju svoj kapacitet, prepoznatljivost i publicitet, pogotovu ako je njihov zenit karijere već prošao“, ukazuje Stojiljković.\nDruga stvar je da će se većina njih i naći na tim mestima u odborničkim klupama skupštine Beograda, dodaje Stojiljković, i da će jedan broj njih biti relativno aktivan u onom smislu koliko su ljudi aktivni kad se radi o njihovoj branši.\n„Velike odborničke i poslaničke grupe imaju tu privilegiju, a kakav god da bude rezultat izbora, to će biti velika odbornička grupa, da mogu ljude da podele po nekim sektorima angažovanja i poznavanja problema. Tako da, recimo, kad je u pitanju kultura, obrazovanje, zdravstvo ili mediji i umetnost, treba očekivati da će se ti ljudi povremeno i angažovati“, napominje Stojiljković.\nNe bi bilo iznenađenje, sugeriše Bojan Klačar, da najveći broj tih ljudi zaista i ostane u odborničkim klupama, kao što se desilo posle republičkih izbora. Međutim, kako god da bude, napominje Klačar, malo je verovatno da će ti ljudi imati dominantnu ulogu u oblikovanju gradske politike.\n„Verujem da će taj posao, bez obzira na zvučna imena, biti u rukama političara. Osim ako neki od tih ljudi ne bi bio spreman da ostavi posao kojim se bavi i da se potpuno posveti politici“, naglašava Klačar.\nKako ja vodim spoljnu politiku, tako treba da vodite Beograd\nZašto su beogradski izbori skoro kao predsednički (video)\nizbori za grad Beograd, javne ličnosti, odbornik, gradonačelnik, SNS, opozicija, Srbija


MIhajlovićeva: Iza Bjatovića stoje lobisti i firma RST - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tMIhajlovićeva: Iza Bjatovića stoje lobisti i firma RST\nby bifadmin 13. novembra 2013.\nMinistarka energetike Zorana Mihajlović je ocenila da je Srbijagas pretnja infrastrukturnim projektima u gasnoj politici i da iza generalnog direktora tog javnog preduzeća Dušana Bajatovića stoje odredjeni lobiji, odnosno kompanija RST (Russian-Serbian trading corporation). Ona je u intervjuju za “Nedeljnik” rekla da Bajatović obmanjuje javnost da ima podršku Rusije i da je on “slika jačine određenih lobija u Srbiji” čiji je eksponent.\n“To su razni interesni lobiji, jer je gas energent na kojem može mnogo da se zaradi. Energetika je sektor gde se obrću stotine i stotine miliona evra. I u svakoj državi je energetika povezana s politikom. I to ništa nije neobično”, kazala je ona i dodala da već duže vreme poslovanje Srbijagasa nije u interesu Srbije.\nSrbijagas kako je upozorila, opterećuje svakog gradjanina u Srbiji.\n“I da bude potpuno jasno, uopšte ne govorim o Jugorosgasu kao posredniku, nego je problem što imamo joss jednu posredničku kompaniju RST koja nabavlja gas po veoma niskim cenama, stacionirana je u samom Srbijagasu, a prodaje gas najvećim potrošačima Srbijagasa. Dakle, direktno oduzima 30 odsto tržišta Srbijagasu i zarađuje milione i milione. Pa ja to onda vidim kao lobi”, rekla je Zorana Mihajović.\nOdnosi Mihajlovićeve i Bajatovića, kao i Srbije i Rusije u sporovođenju međudržavnog energetskog sporazuma, ovih dana su najčešće teme među političkim strankama i u medijima. Mihajlovićeva ukazuje da štiti interese Srbije jer traži izmenu dokumenata koji su potpisivani na štetu Srbije. Sa druge strane Bajatović i ruski lobisti ukazuju da sve što je potpisano mora i da se poštuje, kako ne bi bila ugrožena izgradnja gasovoda Južni tok kroz Srbiju.\nMinistarka eneregetike je trebalo da sutra boravi u Moskvi i razgovara s ministrom energetike Ruske Federacije Aleksandrom Novakom. Taj sastanak je odložen, kako je ruska strana objasnila, zbog obaveza ministra Novaka koji je u poseti jugoistočnoj Aziji. “Novi datum sastanka biće poznat u najkraćem roku, a neposredno nakon otvaranja radova na otvaranju gasovoda Južni tok u Srbiji, zakazanog za 24. novembar ove godine”, saopštilo je Ministarstvo energetike Srbije.\nKina obećava veći uticaj slobodnog tržišta na njenu ekonomiju do 2020.\nGasprom, Južni tok i evropska energetska politika: Više od mreže


"Na moje začuđeno 'da' odgovara kako bi želela da je očisti do momenta njenog ulaska u radnju, kako bi svi dugovi bili regulisani. Kod mene šok i neverica. Pitam se da li su to oni dobri ljudi za koje smo čuli da postoje, ali se ne sreću. Svi su mi osećaji bili pomešani, a sveska rešena!", priča Kovač.\nNjenu pricu potvrdila je vlasnica ranje Habiba Garagić koja je rekla da je posle sabiranja dugovanja iz dve sveska došla do cifre od 4.400 konvertibilnih maraka.\n"Sve je izmirila do poslednje marke", naglasila je ona dodajući da je zahvaljujući nepoznatoj devojci precrtala više od stotinu dužnika.\nSlična situacija zabeležena je i u selu Uvorići gde je, prema rečima vlasnice tamošnje trgovine Mirzete Trako, devojka takođe tražila da vidi svesku i da se saberu cifre.\n"Počela sam sabirati i kada smo došli do 2.010 maraka, stala sam i rekla da je to to. Nisam dala da nepoznata osoba vidi imena iz sveske, zbog komšiluka. Izvadila je pare i otišla. Ja sam ostala sva izgubljena, u šoku. I sada sam", ispričala je ona.\nPrema navodima Al Džazira Balkans sličan slučaj dogodio se u još desetak radnji na teritoriji opštini Visoko.


Uhapšen italijanski narko bos iz Kamore – Nadlanu.com\nUhapšen italijanski narko bos iz Kamore\nMADRID, 29. maja 2010. (Beta-AP) - Špansko ministarstvo unutrašnjih poslova saopštilo je danas da je uhapšen narko bos Paskale Klaudio Lokateli koji je pripadao italijanskoj organizovanoj kriminalnoj grupi Kamora.\nŠpansko ministarstvo je navelo da je 58-godišnji Lokateli uhapšen u saradnji španske i italijanske policije kada je stigao na madridski aerodrom Barahas da bi se sastao sa svojim sinom koji je doputovao iz Italije.\nLokteli je u bekstvu otkada je 1989. godine pobegao iz francuskog zatvora. Šefa napuljske mafije traže italijanske i francuske vlasti. Špansko ministarstvo je navelo da je Lokateli imao značajnu ulogu u uvoženju kokaina iz Južne Amerike i hašisa sa severa Afike u Evropu.


Mogul Mowgli (2020) - The Filmske Recenzije\n10/05/2021 04/05/2021 by Siniša Stajić\nMogul Mowgli je britanska nezavisna drama koju je režirao Basam Tarik i kome je na scenariju pomogao glumac Riz Ahmed, koji je nakon uloge u filmu Sound of Metal stekao poštovanje koje zaslužuje. Film je debitovao na festivalu u Berlinu, dok je u distribuciju pušten u oktobru prošle godine. Scenario se dotiče mnogih teških tema koje uključuju imigraciju, rasizam, podele, pritisak porodičnih očekivanja i drugo.\nRiz Ahmed tumači Zeda, londonskog repera poreklom iz Pakistana kome karijera napokon ide ulaznom putanjom. Zed već dve godine radi u Njujorku i nalazi se u poziciji da krene na svetsku turneju kao prateći izvođač. Njegova devojka mu sugeriše da pre početka turneje treba da se vrati kući u London kako bi posetio svoje roditelje. Kod kuće se suočava sa tradicijom i nasleđem koje je ostavio iza sebe i shvata da ima problema sa zdravljem. Ispostaviće se da ima autoimunu bolest koja utiče na njegove mišiće i njegova turneja se dovodi u pitanje…\nU filmu Sound of Metal Riz tumači muzičara kome je bolest, tačnije gubitak sluha, poremetio planove u karijeri. Njegov lik u ovom filmu se suočava sa manje-više istim problemima, samo što je u pitanju drugi muzički žanr kojim se bavi i druga vrsta bolesti. Kao da sama bolest nije dovoljna, Zedu se dolaskom u porodični dom pojačava kriza identiteta i pokušava da svoje interese uskladi sa svojim pakistanskim korenima. Vrlo je verovatno da scenario poseduje elemente lične priče i likovi su isključivo imigrantskog porekla (čini me sa da su samo lekari bili belci).\nMogul Mowgli posredno prati napetost koja je neminovna između roditelja koji su bili prva generacija imigranata i njihove dece koja sopstvenu kulturu ostavljaju iza sebe. Zed ne koristi svoje ime Zahir, priča na engleskom dok svi ostali uglavnom koriste urdu i često mu zameraju njegov pristup tradicionalnim vrednostima kao što je molitva u džamiji. Sve ovo smo već više puta videli na filmu, ali ovoga puta autor nema problem da rizikuje sa stilom realizacije i naracije kako bi narušio očekivanja gledalaca. Moram priznati da su me vizuelne metafore zamarale i da su značajno uticale na praćenje filma, naročito zbog toga što uopšte nisam upoznat sa pakistanskom kulturom.\nKako mu se bolest pogoršava, Zed ima problema sa halucinacijama u kojima svedoči nasilnim iskustvima koje je imao njegov otac kada je sa drugim muslimanima iz Indije bežao za Pakistan. Halucinacije uključuju i religijsku ličnost/entitet koja predstavlja njegovu baštinu, a te vizije prošlosti u kojoj nije učestvovao zamućuju liniju između njegovog života i istorije njegove porodice. Ove halucinacije su prikazane magičnim realizmom kada režiser akcentuje lica svojih likova koji često gledaju u samu kameru, a Riz svom liku donosi emocionalnu ranjivost koja je sigurno najjači element ovog filma.\nSuprotno mojim očekivanjima, dešavanja vezana za muziku nisu glavni segment priče. Pre ovog filma nisam imao pojma da Riz Ahmed uspešno nastupa kao reper pod pseudonimom Riz MC i svoje iskustvo u tom poslu koristi za ovaj film. Zedovi tekstovi su društveno angažovani sa agresivnim političkim porukama i opisivanjem imigrantskih iskustava. RPG je reper koji će ga odmeniti na turneji i on smatra Zeda svojim idolom, ali Zed ga ne podnosi jer, iako je Pakistanac, svoje tekstove prilagođava komercijalnom aspektu muzičkog posla.\nMogul Mowgli je zanimljiva i nesavršena eksperimentalna drama koja kombinuje komplikovanu prirodu identiteta i nasleđa, pritisak proboja u muzičkoj industriji i nemoć prilikom suočavanja sa bolešću sa Rizom Ahmedom koji me je ovoga puta oduševio i kao rep muzičar.


DSS - Metla 2020: Inicijativa „Mali Šengen“ je preuranjena i u nekim delovima za Srbiju nepovoljna\nMetla 2020: Inicijativa „Mali Šengen“ je preuranjena i u nekim delovima za Srbiju nepovoljna\nPokret „Metla“ smatra da je inicijativa za zaključivanje sporazuma neformalno nazvanog Mali Šengen, koji treba da zameni CEFTA sporazum, preuranjena i nesprovodiva u okolnostima nerešenih političkih problema među državama tzv. Zapadnog Balkana, što se već pokazalo neprihvatanjem učešća od strane Crne Gore i podeljenog, nejasnog stava BiH, kao i nao snovu iskustva sa nedoslednim sprovođenjem i čestim kršenjem CEFTA sporazuma.\nPostavlja se i pitanje da li bi danas, kako je to učinjeno sa CEFTA sporazumom 2006. godine, UNMIK potpisao međunarodni ugovor koji seo dnosi na obaveze prištinske vlasti. Ukoliko ne, pa bi to potpisali predstavnici secesionista na Kosovu i Metohiji, takav sporazum bi bio u suprotnosti sa Ustavom Srbije i Narodna skupština Republike Srbijene bi mogla da ga ratifikuje, pa ne bi ni stupio na snagu.\nInače u normalnim političkim i geopolitičkim okolnostima, Pokret Metla 2020 smatra da je smislena inicijativa za zaključivanje sporazuma sa državama tzv. Zapadnog Balkana sa kojima Srbija ima suficit u spoljno trgovinskoj razmeni. Isto tako, od koristi bi bilo i jačanje saradnje u oblasti borbe protiv transnacionalnog kriminala i u oblastimigracija.\nMeđutim, sa stanovišta srpskih interesa nedovoljno je promišljena ideja o zajedničkim radnim dozvolama i automatskom priznavanju kvalifikacija i diploma bez dodatnih procedura. Pokret „Metla“ smatra da nedostatak radne snage u pojedinim oblastima, na koje se pozivaju oni koji se zalažu za potpunu liberalizaciju kretanja radne snage, može i treba da se reši efikasnim odobravanjem privremenog boravka i radnih dozvola stranim državljanima na zahtev poslodavaca.\nTakođe, priznavanje kvalifikacija i diploma treba da bude odluka i odgovornost poslodavaca, izuzev u delatnostima od posebnog značaja za državu i kada je u svrhu nastavka školovanja.\nU Pokretu Metla 2020 nalaze se Demokratska stranka Srbije, Tim za Život Zlate Đerić, predsednik Vojnog sindikata Novica Antić, Grupa zaprosperitet i lokalni pokret Starosedeoci iz Kraljeva.\nJovanović I Filipović sa predstavnicima stranke Marin Lepen\nOsnovan pokret “METLA 2020” uz poruku da će očistiti Srbiju od partijske države\nJovanović za Blic: Od političke scene smo napravili brlog!\nPredstavljanje novog pokreta „Metla 2020"


Tanjug 26. maja 2022. 21:59\nBEOGRAD – Premijer Crne Gore Dritan Abazović prisustvovaće sastanku inicijative „Otvoreni Balkan“ na Ohridu, kaže crnogorski ministar ekonomskog razvoja i turizma Goran Đurović koji smatra da je dobra svaka inicijativa koja ide u prilog tome da se smanje čekanja na granicama i da se ukidaju biznis barijere.\nĐurović je za Tanjug rekao da će Crna Gora kao ozbiljna država sagledati sve prednosti i mane inicijative „Otvoreni Balkan“.\n„Naravno da nećemo prihvatiti nijednu inicijativu ako ona bude stopirala evropski put Crne Gore. Međutim, kao što je premijer Abazović rekao, a i moje zapaženje je takvo, do sada nisam video neki ozbiljan dokaz da bi ‘Otvoreni Balkan’ ugrozio evropski put“, naveo je Đurović.\nOn je rekao da je Abazović potvrdio da će prisustvovati sastanku inicijative na Ohridu što je ocenio kao dobro jer, kako kaže, od razgovora može da bude samo bolje.\n„Svaki kompromis se stvara onda kada razgovarate i zbog toga smatram da je to ispravna odluka premijera Abazovića. Verovatno će mu i premijeri drugih zemalja koje čine ‘Otvoreni Balkan’ predočiti benefite i šta je suština te inicijative tako da ćemo shodno tome zauzeti stav i doneti odluku kao Vlada Crne Gore“, rekao je Đurović.\nDodao je da se Crna Gora trudi da nijedna odluka koju donese ne utiče na saradnju te države sa Briselom jer im je, kako kaže, Evropska unija strateški važna i teže ka njoj.\n„Nećemo da uradimo ništa što bi stopiralo naš evropski put. Ići ćemo polako, mudro i sigurno, nećemo na prečac donositi odluke. Crna Gora i njena vlada znaju svoj prioritet u ovom trenutku, a to je EU“, kaže Đurović.\nKomentarišući aktuelnu krizu i nestašice izazvane ratom u Ukrajini, Đurović je pohvalio poruku predsednika Srbije Aleksandra Vučića da će dokle god Srbija ima, biti i za susedne zemlje.\n„To je lepa poruka predsednika Vučića, mislim da sa takvim porukama treba da nastupamo svi u regionu i izdignemo naše odnose na veći nivo. To je poruka koju želim da pošaljem i cilj mog dolaska“, rekao je Đurović.\nOn je naveo da je agresija Rusije na Ukrajinu dovela do toga da je tržište poremećeno ne samo u Crnoj Gori ili Srbiji, već u celom svetu.\n„Ogromna je nestašica, nadamo se da će to ludilo od rata prestati, da će patnja ljudi koji ratuju da se stopira, da će se vratiti normalna tržišna ekonomija i da ćemo ponovo biti u granicama normalnih cena i raspoloživosti roba“, rekao je Đurović.\nNaveo je da Crna Gora računa na saradnju sa zemljama u okruženju i pomenuo da je razgovarao i sa ambasadorkom Bugarske koja je, kako kaže, rekla da je i ta zemlja voljna da pomogne Crnoj Gori.\n„Da nam stavi na raspolaganje svoje žitarice, ulje, brašno, šećer što mislim da je uvek dobro, da imate prijatelje koji hoće da vam izađu u susret onda kada vam je potrebno“, rekao je Đurović, ali i dodao da Crna Gora trenutno nije suočena sa nestašicama.\nNa pitanje kako će se ova kriza odraziti na turizam u Crnoj Gori, Đurović je rekao da im je predsezona sjajno krenula.\n„Na podgoričkom aerodromu ne možete da prođete koliko ima turista, čak se i plašim kako će naša infrastruktura da iznese toliki broj turista ako se ovakvim tempom bude razvijala sezona“, rekao je Đurović i dodao da očekuje sjajnu sezonu.


Narodni parlament > Vesti > Vlada usvojila Akcioni plan za sprovođenje inicijative „Partnerstvo za otvorenu upravu“\nNa sednici Vlade Republike Srbije od 27. decembra 2018. godine usvojen je Akcioni plan za sprovođenje inicijative „Partnerstvo za otvorenu upravu“ za period 2018-2020. godine.\nUdruženje „Narodni parlament“, jedna od samo 6 organizacija civilnog društva iz Srbije uključenih u izradu Akcionog plana, dalo je značajan doprinos izradi ovog Akcionog plana. Jedan od naših predloga, uspostavljanje elektronskih oglasnih tabli kod svih organa državne uprave i lokalne samouprave, usvojen je kao obaveza br. 10. Ova inovativna ideja koja i za sam Akcioni plan ima veliki značaj, jer donosi potpuno novu meru i pristup u implementaciji incijative „Partnerstvo za otvorenu upravu“, planirana je da bude implementirana u 2. i 3. kvartal 2019. godine od strane Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nZakon o opštem upravnom postupku propisuje postupak i načine za javno dostavljanje pismena strankama. Jedan od načina je i objavljivanje pismena na veb prezentaciji i oglasnoj tabli organa. Međutim, veliki broj organa uprave nema posebno izdvojenu elektronsku oglasnu tablu na svojoj veb prezentaciji i samim tim je otežano informisanje stranaka. Pored toga, nema pravne sigurnosti za stranke u postupku (fizička i pravna lica) kojima se na ovaj način vrši dostavljanje jer na veb prezentacijama ne mogu da pronađu tražene dokumente, a rokovi teku od dana kada je pismeno objavljeno na oglasnoj tabli. Takođe, na oglasnim tablama organa državne uprave i jedinica lokalne samouprave (JLS) postoji obaveza objavljivanja i drugih dokumenata vezanih za razne konkurse, izmene planskih dokumenata, javne nabavke, na njima se objavljuju i pojedinačni akti, opšti akti JLS i sl. Trenutno jedini način javnog dostavljanja i uvida u ostale dokumente jeste putem oglasnih tabli u zgradama samih upravnih organa, koje su u praksi teško dostupne fizičkim i pravnim licima i koje su često nepregledne zbog prevelikog broja dokumenata.\nUspostavljanje elektronskih oglasnih tabli kod svih organa državne uprave i lokalne samouprave će u skladu sa načelom zakonitosti, zaštite prava stranaka, delotvornosti i ekonomičnosti postupka stranke u upravnom postupku, omogućiti da fizička i pravna lica na jednom mestu (elektronskoj oglasnoj tabli), bez troškova, mogu da izvrše uvid u sve akte koje je organ javnim dostavljanjem uputio strankama. Organi će efikasnije dostavljati pismena za koja postoji obaveza javnog dostavljanja. Građani i privreda će imati uvid u sve one dokumente koje organi državne uprave i JLS (kad vrše poverene poslove državne uprave iz okvira prava i dužnosti Republike) objavljuju u papirnom obliku na oglasnim tablama unutar organa (informacije vezane za razne konkurse, izmene planskih dokumenata, javne nabavke, na njima se objavljuju i pojedinačni akti, opšti akte lokalnih samouprava i sl.) na jednom mestu – elektronskoj oglasnoj tabli.\nUspostavljanje elektronskih oglasnih tabli doneće unapređenje dostupnosti informacijama i omogućavanja prava na informacije, kao i transparentnost uz doprinos pravnoj sigurnosti (stranka u upravnom postupku zna da ako nije na određenoj adresi, dokument koji se odnosi na nju pronaći će na veb stranici organa). Na osnovu dokumenta koji joj je na ovaj način dostavljen, stranka može da pokreće dalje postupke, ulaže žalbe itd. Ovo umnogome doprinosi otvorenosti i odgovornosti uprave kroz korišćenje novih tehnologija i inovacija.\nPartnerstvo za otvorenu upravu predstavlja multilateralnu globalnu inicijativu koja je pokrenuta 2011. godine u cilju obezbeđivanja podrške zemljama učesnicama u izgradnji otvorene, transparentne i odgovorne uprave, orijentisane prema građanima. Republika Srbija pristupila je inicijativi 2012. godine, od kada su implementirana dva akciona plana, dok je treći usvojen na pomenutoj sednici Vlade održanoj 27. decembra 2018. godine.\nObjavljeno dana: 31/12/2018


Međunarodna svemirska stanica se sprema da primi poslednji ruski modul - Sputnjik Srbija\n23:37 17 Jun 2021\nMeđunarodna svemirska stanica se sprema da primi poslednji ruski modul\n14:20 02.05.2021 Preuzmite kraći link\nTeretni brod „Progres MS 17“ će pripremiti Međunarodnu svemirsku stanicu (MSS) za prijem poslednjeg ruskog modula, saopštio je neimenovani izvor u raketno-kosmičkoj industriji.\n„Modul 'Nauka', koji će stići na MSS u julu, imaće adapter na čvoru za spajanje koji će omogućavati letelicama 'Sojuz' i 'Progres' pristajanje na modul“, rekao je sagovornik agencije.\nPrema njegovim rečima, adapter će ometati pristajanje modula „Pričal“ na „Nauku“, zato bi „Progres MS 17“ trebalo da ga odnese sa sobom prilikom odvajanja od stanice.\n„Prema planu, svemirski brod 'Progress MS 17' će 2. jula prvo pristati na modul 'Poisk', a krajem oktobra će preći na modul 'Nauka'. Očekuje se da će se 24. novembra, nakon lansiranja 'Pričala', teretni brod odvojiti od 'Nauke' uzimajući sa sobom adapter, i tako omogućiti da čvor bude spreman za prijem novog modula“, objasnio je izvor.\nKako je ranije saopšteno, lansiranje „Pričala“ — poslednjeg ruskog modula MSS pomoću rakete „Sojuz 2.1b“ sa Bajkonura planirano je za 24. novembar.\nRanije je saopšteno da će teretni brod lansirati raketa-nosač „Sojuz 2.1.a“ sa kosmodroma Bajkonur 30. juna.\nRuski segment MSS se trenutno sastoji od pet modula: funkcionalni teretni blok „Zarja“ (pokrenut 1998. godine), službeni modul „Zvezda“ iz 2000. godine, „Pirs“ iz 2001. godine, kao i mali istraživački moduli „Poisk“ iz 2009. godine i „Rasvet“ iz 2010. godine.\nRuski „Progres“ uskoro kreće ka Međunarodnoj svemirskoj stanici


Petrović: "Gradska uprava nastavlja da podržava studente postdiplomskih studija" - NOVI GLAS\nPetrović: “Gradska uprava nastavlja da podržava studente postdiplomskih studija”\nGradonačelnik Bijeljine Ljubiša Petrović potpisao je ugovore sa studentima postdiplomskih studija, koji su na Konkursu za finansiranje naučno-istraživačkih radova u akademskoj 2021/2022. godini dobili sredstva za finansiranje doktorske teze ili master rada.\n– Uslove Konkursa ispunilo je pet kandidata, tri studenta master i dva studenta doktorskih studija, i svima je odobrena stipendija. Grad će finansirati izradu master radova sa po 1500 konvertibilnih maraka, a za izradu doktorskih teza izdvojiće po 2000 KM. Dogovorili smo se da nastavimo saradnju i da se potrudimo da u našem javnom sektoru primjenimo uputstva i pouke njihovih naučno-istraživačkih radova. Smatramo da su mladi i obrazovani ljudi najveće bogatstvo Bijeljine, zato ćemo se truditi da broj stipendista i izdvajanja za stipendije budu veći u budžetu za narednu godinu – istakao je gradonačelnik Petrović.\nIvana Sofrenić, koja je odbranila doktorsku disertaciju u septembru 2021. godine na Hemijskom fakultetu Univerziteta u Beogradu, izrazila je zahvalnost Gradu Bijeljina na dodijeljenoj stipendiji i ukazala je na značaj ovog gesta u pogledu podsticanja daljeg stručnog i naučnog razvoja mladih u Bijeljini.\n– Oblast istraživanja kojom sam se bavila je organska hemija, tačnije ispitivanje sekundarnih metabolita plodonosnih tijela medicinske gljive „Fomitopsis betulina“. Ova gljiva je posebno interesantna zato što je široko rasprostranjena na našim prostorima i posjeduje veliki medicinski potencijal – dodala je Ivana Sofrenić\nViši asistent na Fakultetu poslovne ekonomije Univerziteta u Istočnom Sarajevu Biljana Stanivuk će braniti doktorski rad na temu „Efekti fiskalne konsolidacije u zemljama Zapadnog Balkana, sa posebnim osvrtom na Republiku Srpsku“ na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Beogradu.\n– Izuzetno mi je zadovoljstvo što se bavim baš ovom temom, zato što je ona vrlo primjenjiva, naročito u današnje vrijeme u kome trpimo negativne efekte pandemije i drugih dešavanja u okruženju. Veoma sam zahvalna Gradu Bijeljina jer je prepoznao moj trud, a posebno sam srećna što su i studenti master studija fakulteta na kome radim takođe dobitnici stipendije i smatram to još jednim priznanjem našem radu – naglasila je Biljana Stanivuk.\nStudent master studija na Fakultetu poslovne ekonomije Univerziteta u Istočnom Sarajevu Milica Obrenović dobila je stipendiju za izradu master rada.\n– U maju ove godine sam odbranila master rad na temu „Kreditni rejting“. Istraživala sam koliko je BiH sposobna da izmiruje svoje finansijske obaveze i koliki je značaj kreditnog rejtinga za nju i potencijalne investitore – istakla je Milica Obrenović.\nUgljevik – Značajno međunarodno priznanje za hotel “Atlas” (FOTO)\nMiloš Stanišić napustio DNS – “Ovo je posljedica sabotaže mog rada u stranci”


Da li će u Kragujevcu konačno početi proizvodnja nekog od modela Renoa? - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Da li će u Kragujevcu konačno početi proizvodnja nekog od modela Renoa?\nTragom informacije da Grupacija Fijat Krajsler predlaže spajanje sa francuskim Renoom\n3Piše: Zoran Radovanović 27. maja 2019. 16.04 Izmenjeno: 28. maja 2019. 04.00\nPrema predlogu Fijat-Kerajslera nova grupa bi bila 50 odsto u rukama akcionara italijansko-američke firme a 50 odsto u rukama Renoa. Nova grupa bi se kotirala na berzama u Parizu, Njujorku i Milanu, navela je kompanija Fijat-Krajsler u svom predlogu.\nUpravni odbor Renoa, prema medijskim navodima, već danas je razmatrao predlog Fijat – Krajslera, a konačna odluka o toj inicijativi biće doneta narednih dana ili nedelja. U Fijat –Ktrajsleru ističu da bi postupak integracije dve grupacije, ukoliko odgovor Renoa bude pozitivan, potrajao više od godinu dana.\nInicijativa Fijat – Krajsler grupacije o potencijalnoj integraciji sa Renooo najpre pokazuje da aktuelni menadžment italijansko-američke korporacije nije odustao od ambicija i planova prethodnog poslovodstva, na čelu sa lane preminulim Serdjom Markioneom , koji je od dolaska na čelo Fijata, sredinom prethodne decemije, insistiraso na povećanju i ukupnjavanju proizvodnje italinnske kompanije, povezivanjem, ili preuzimanjem drugih fabrika automobila u Evropi i svetu.\nZahvaljujući toj i takvoj Markioneovoj ambiciji i viziji, Fijat se, u jesen 20o8., vratio u Kragujevac i preuzeo nekadašanju Zastavinu fabriku aut omobuila, čime je uveliko posrnulu domaću auto-industriju spasio od izgledne propasti, a Fijatu obezbedio nove proizvodne pogone. Godinu dana docnije, Fijat je, na inicijativu Markionea, počeo preuzimanje Krajslera, a konačnu kontrlu nad trećim po velični i značaju proizvodjaču automobila u Americi, italijanska kompanija uspostavila je sredinom 2011. godine\nMarkione je, nadalje, 2009., bio najavio i Fijatovo pr euzimanje OPELA i još dva brenda Dženeral Motorsa, ali taj projekat, iz javnosti nedovoljno poznatih razloga, ipak nije uspeo. Kao što nisu ostvarene ni Markioneove želje da se Fijat Krajsler grupacija poveže sa Hjundaijem, te Pežoom, pričalo se i o inicijativi o mogućoj integraciji Fijat Krajslera sa Folksvagenom. Ambicija top menadžmenta Fijata, docnije Fijat Krajsler grupavcije je konstantna od sredine prošle decenkije, i svodi se na to da Fijat povezivanjem sa drugim kompanijama formira gupaciju koja bi bila u samom vrhu svetskih proizvodjača automobila.\nPotencijalna integracija sa Renoom, koju su, u načelu, pozdravile i italijanskne i francuske vlasti, to bi mu i omogućila. Zajednička mega kompanija Fijat – Krajslera i Renoa bila bi, uz Folksvagen i Tojotu, medju tri najveća proizvodjača automobila na svetu.\nIntegracija Fijat –Krajslera sa Renoom mnogo bi, bez svake sumnje, bi značila i Fijatovoj fabrici automobila u Kragujevcu, u kojoj je upošljena tek petina ili šestina instaliranih kapaciteta, i kojoj najozbiljnije preti da ovogodišnja proizvodnja, zbog sve manje potražnje za modelom “500L” na evropskim i svetskim tržištima, bude uskoro okončana, a oko dve hiljada radnika bude upšućeno na višemesečno plaćeno odustvo. Spajanje sa Renoom,čija je proizvodni program uveliko kompatibilan sa Fija tovim, kragujevačka fabrika bi, najverovatnije, brže dobila još jedanmodel, čime bi uposlila kapacitete I obezbe dila kontinuirani rad zaposlenih.\nValja ovom prilikom napomenuti i da je Reno u više navtata bio zainteresovan za saradnjuj, pa I pr euzimanje kragujevačke Zastave. i upućenoj javnosti gotovo da je nepoznato da su Reno i Zastava još sredinom 60-tih prošloga veka najozbiljnije pregovarali o uspostavljanju strateškog partnerstva dveju fabrika. Konkretizaciju tih pregovora sprečilo je tadašnje socijalističko zakonodavstvo koje nije omogućavalo inostrano preuizimanje domaćih državnih (društvenih) fabrika.\nReno je u Kragujevac ponovo došao u prvoj polovini 90-tih i sa Zastavom potpisao pismo o nameraama koje, opet, nikada nije realizovano, ali ne zbog ideoloških razloga, već zbog sankcija medjunaodne zajednice prema režimu Slobodana Miloševića njegovoj S R Jugolsvaviji, koje su, kako se ispostavilo, potrajale mnogo duže nego što se to očekivalo i u zemlji i u svetu.\nUkoliko se inicijativa Fijat – Krajslera o povezivanju sa Renoom završi spajanjem dveju grupacija, nije nemoguće da u Kragujevacu, u dogledno vreme, ipak da počne proizvodnja nekog od modela francuske kompanije. Šumadijski tr udbenici ne bi imali ništa protiv. Naprotiv….\nSrbija ili Hrvatska – ko je auto sila?\nPotvrđeno pisanje Danasa o nezadovoljstvu zaposlenih u firmi Fijat plastik\n27. maja 2019. u 16.10\nNe lipsi magarce do zelene trave……… Sve mi govori da ce mo mi praviti nekog kine a a ne reno. Ili fijat… Nazalost\n27. maja 2019. u 16.37\nSve mi se čini da će pre da prave novi model u Parizu nego u Kragujevcu.\n27. maja 2019. u 20.55\nJes bre dosad smo davali skoro 4 milijarde dinara iz budzeta Fijatu red je da i njihov novi partner Reno omasti brke.


Beta 27. novembra 2021. 14:15\nGradjani Raške imaće tokom vikenda priliku da se u okviru karavana „Digitalna ekspedicija“ upoznaju sa ključnim digitalnim veštinama 21. veka, elektronskim uslugama, elektronskom trgovinom, osnovama digitalne bezbednosti i pismenosti, kao i ostalim pogodnostima koje nudi digitalni prostor i omogućavaju nove tehnologije.\n„Uz nekoliko klikova, iz tople prostorije, elektronskom komunikacijom sa e-upravom, trgovinom, bankom ili nekim drugim servisom mogu završiti posao da ne odlaze u te institucije, da se ne guraju u javnom prevozu i čekaju u redovima“, naveo je Selaković.\nOn je kazao da je „Digitalna ekspedicija“ namenjena svim generacijama – mladima da unaprede svoje postojeće znanje, a starima da steknu osnove primene digitalnih alata i na taj način smanje jaz u nivou znanja digitalnih veština u odnosu na mladje.\n„Zvanični podaci govore da je 49 odsto žena, a 55 odsto muškaraca starijih od 55 godine koristilo računar u poslednja tri meseca, što je zabrinjavajuće i poražavajuće, posebno, jer je Srbija jedan od lidera regiona u razvoju digitalnih tehnologija“, rekao je Selaković.\n„U današnjem digitalnom svetu, gradjani koji znaju kako se dolazi do odredjene informacije, kako onlajn da ostvare svoje pravo ili ispune obavezu, kako se postaje e-gradjanin, koriste e-usluge, onlajn kupuju i bezbedno plaćaju roba i usluge, koji poznaju novu pismenost su, ukratko, gradjani 21. veka“, kazala je Pajević Djordjević.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Planiraju zatvaranje termoelektrana do 2030.\n03. 07. 2020. 10:16 >> 10:15 0\nPlaniraju zatvaranje termoelektrana do 2030.\nJapanska vlada obavezala se danas da će razmotriti konkretne mjere smanjenja energetske zavisnosti od uglja do 2030. godine, dok su tamošnji mediji prenijeli da vlada planira da zatvori oko 100 starih centrala na ugalj do tog datuma.\nMinistar ekonomije, trgovine i industrije Hiroši Kadžijama izjavio je da je zatražio od svog ministarstva da razmotri predloge o "zatvaranju neefikasnih centrala na ugalj tako da obnovljivi izvori energije budu glavni izvori za proizvodnju struje".\nMeđu opcijama se pominje pooštravanje propisa kako bi stare centrale na ugalj bile zatvorene do 2030. godine, naveo je ministar.\nList Jomiuri šimbun prenio je da vlada planira da do 2030. godine zatvori više od 100 starih centrala na ugalj izgrađenih 90-ih godine i koje su najveći zagađivači životne sredine.\nU Japanu trenutno postoji 140 centrala na ugalj koje obezbeđuju skoro trećinu električne energije. Planira se gradnja još oko deset takvih elektrana.\nRekordan broj zaraženih u Japanu\nPoštovanje za 140.000 žrtava atomske bombe u Hirošimi\nU centralnom dijelu Japana vanredno stanje\nSjutra 75 godina od atomskog napada na Hirošimu


U Doboju, najvećem željezničarskom gradu u Republici Srpskoj, u četvrtak, 11. oktobra proslavljen je jubilej Sindikata željezničara Republike Srpske – 20 godina djelovanja i rada.\nOpširnije...\tMinhen special i Oktobarfest 2012\nŽeljeznice Republike Srpske nude mogućnost, putnicima, avanturistima ali i ljubiteljima piva da iskoriste ponudu “ Minhen special” i posjete ovogodišnji Oktobarfest u Minhenu.\nOpširnije...\tDemolirana dva putnička vagona Navijači banjalučkog fudbalskog kluba „Borac“, u nedjelju iza ponoći, 16. septembra 2012. godine demolirali su dva putnička vagona voza broj 398 koji je saobraćao na relaciji Sarajevo – Zagreb.\nOpširnije...\tPredstavljena nova tehnološka dostignuća\nČetiri izuzetno uticajna prozvođača dijelova za šinska vozila i vagona tokom cjelodnevnog izlaganja i diskusija u hotelu Monument na Mrakovici uspješno su završili prezentacije najboljih tehnoloških dostignuća svojih kompanija.\nOpširnije...\tŽeljeznice ponovo na filmu\nPortparol Konferencije Mladih BiH, Iva Arsić, u ime organizacionog tima i učesnika filmske i glumačke radionice, uputila je zahvalnost Željeznicama Republike Srpske za pomoć u realizaciji kratkometražnog filma koji je premijerno prikazan 24. avgusta na svečanom zatvaranju 3. Konferencije Mladih BiH u Banjaluci.\nUlaganje u dobojsku radionicu Početak«12345678910»Kraj\tStrana 10 od 22\tPoslednje vijesti\tNovi red vožnje od 15....


Izvor: Međunarodna krizna grupa\nU Crnoj Gori su odrľani parlamentarni izbori 22 aprila 2001. Predizbornom kampanjom je dominirala ľestoka debata oko odnosa ove republike sa Srbijom, jedinim partnerom Crne Gore u Saveznoj Republici Jugoslaviji (SRJ). Crnogorski predsednik MiloĐukanović se tokom kampanje otvoreno zalagao za nezavisnost, obećavajući da će raspisati referendum o konačnom statusu republike ako njegova vadajuća koalicija bude ponovo izabrana. Projugoslovenski blok je formiran kako bi se borio protiv teľnji partija koje su za nezavisnost.\nĐukanovićeva pro-independistička koalicija Pobjeda je Crne Gore ostvarila je tesnu pobedu na izborima, ali rezultati nisu ukazivali na veliku podrąku nezavisnosti. Nakon perioda dugih pregovora Đukanovićeva koalicija Pobjeda je Crne Gore formirala je manjinsku vladu uz podrąku Liberalnog saveza (LS) čiji poslanici snaľno zagovaraju nezavisnost. LS je uslovio svoju podrąku brzim napredovanjem nove vlade u pravcu referenduma.\nPobjeda je Crne Gore je koalicija koja se zalaľe za nezavisnost a koju čine Demokratska partija socijalista (DPS) i Socijaldemokratska partija Crne Gore (SDP).\nZajedno za Jugoslaviju je projugoslovenska koalicija u kojoj se nalaze Socijalistička narodna partija (SNP), Narodna stranka (NS) i Srpska narodna stranka (SNS).


Ven: Kina nema nameru da “kupi” Evropu\nKina nema ni nameru ni mogućnosti da "kupi Evropu", izjavio je danas kinski premijer Ven Điabao na ekonomskom forumu u Kantonu na kojem učestvuje i nemačka kancelarka Angela Merkel.\nIstičući želju svoje zemlje da pomogne Evropi da prebrodi finansijsku krizu, Ven je rekao da "neki misle da to znači da Kina želi da kupi Evropu. Kina međutim, tako nešto ne namerava niti za to ima mogućnosti", poručio je on.\nVen Điabao je juče u Pekingu rekao da Evropa "pod hitno" mora da reši finansijsku krizu i dodao da Kina planira "pojačano učešće" u Evropskom fondu za finansijku stabilnost (FESF), kao i u Evropskom mehanizmu za stabilnost (MES) fondu za stalnu finansijsku pomoć koji bi trebalo da počne sa radom u julu.\nNemačka kancelarka je pružila uveravanja svojim kineskim domaćinima o stabilnosti evra i o tome da je Evropa sposobna da prevaziđe krizu dodajući da preduzete obaveze idu u dobrom smeru, zalažući se istovremeno za nastavak evropskih integracija.\nPrema nezvaničnim podacima, Kina je vlasnik više od 550 milijardi dolara vrednih državnih obveznica evropskih država.\nNa ekonomskom forumu u Kantonu učestvuju generalni direktori Simensa i Folksvagena, kao i direktor kineskog proizvođača kompjutera Lenovo i direktor Kineske razvojne banke.


Turistička ponuda Sarajeva i BiH bit će prezentirana na malezijskom tržištu – Biznis.ba\nobjavljeno 13. maj 2022. u 20:43 14. maj 2022.\nTuristička zajednica Kantona Sarajevo Visit Sarajevo, koju je predvodio predsjednik Kenan Magoda, ugostila je visoku delegaciju Islamskog turističkog centra Malezije, koja djeluje pri Ministarstvu turizma.\n– Nakon uspješnog nastupa na Sarajevo Business Forumu, malezijskoj delegaciji koju je predvodio generalni direktor Islamic Tourism Centra Mohd Razip Hassan, prezentirali smo aktivnosti Turističke zajednice KS i turističku ponudu i potencijale Kantona Sarajevo – navode iz Turističke zajednice KS.\nKako naglašavaju u saopćenju za javnost, razmijenili su iskustva o načinu promocije destinacije u svijetu, te dogovorili intenzivnu saradnju u predstojećem periodu uz unaprijeđene pristupe promociji nakon globalne pandemijske pauze.\n– Iskustvo Malezije u promociji je od velikog značaja, obzirom da je riječ o destinaciji koja je u posljednjih 25 godina uspjela dostići broj od 25 miliona turista na godišnjem nivou – naglašeno je.\nPredstavnici delegacije iz Malezije su, tom prilikom, uputili poziv Turističkoj zajednici KS za učešće i prezentaciju Kantona Sarajevo i Bosne i Hercegovine na njihovoj godišnjoj konferenciji koja će biti održana u oktobru ove godine.\nPredsjednik Turističke zajednice KS Kenan Magoda naglasio je da je Sarajevo, sa svojim dinamičnim ljetnim i zimskim sezonama i uz sve sadržaje koje može ponuditi, idealna destinacija za goste iz Malezije te da je poziv za takvo predstavljanje došao u pravi trenutak.\nOsim predstavljanja na konferenciji, dogovorena je i posjeta malezijskih tour operatera i novinara Sarajevu i Bosni i Hercegovini.\nPredstavnici malezijskog turizma ponudili su svaku moguću pomoć u promociji, kako u Maleziji tako i šire u jugoistočnoj Aziji, zaključivši kako su Sarajevo i BiH, sa prirodnim ljepotama, ali i kulturnim nasljeđem, definitivno destinacija vrijedna pažnje.\n– Napravili smo značajan korak u saradnji sa tim izuzetno bitnim tržištem, nastavljamo intenzivno provoditi aktivnosti na razvoju turizma i kvalitetnoj promociji koja će nam osigurati povećanje turističkog prometa i uspješnu sezonu – saopoćeno je iz Turističke zajednice KS.


Vesti online / Sport / Fudbal / Liverpul na "Marakanu" dolazi iz Partizanovog "Zemunela"\nKako je potvrđeno za B92, čelnici engleskog kluba su se obratili upravi Partizana sa molbom da im se dozvoli da treniraju u SC Teleoptik na dan utakmice.\n"Crno-beli" će izaći u susret Jirgenu Klopu i njegovim izabranicima i dozvoliti im da treniraju u popularnom "Zemunelu" od 10 do 12 časova, i tako im omogućiti potpunu privatnost u svom centru.\nLiverpul je u sredu uveče bez većih problema savladao Crvenu zvezdu na "Enfildu" sa 4:0 i ima ambiciju da pobedi i na stadionu "Rajko Mitić".\nSusret četvrtog kola C grupe Lige šampiona između "crveno-belih" i Liverpula na programu je u utorak, 6. novembra, u 18.55 časova.\nFUDBAL Smeje se ceo svet: Salah pred meč sa Zvezdom dobio statuu\nFUDBAL Marko Grujić je pokušao da dočara Englezima atmosferu na Marakani


Dan online - Politika: Formira se partija Muslimana - 2021-01-23\nPolitika PREDSJEDNIK INICIJATIVNOG ODBORA HAZBIJA SKENDEROVIĆ NAJAVIO Formira se partija Muslimana\nPodstaknuti činjenicom da je oko 45.000 građana koji se nacionalno izjašnjavaju kao Muslimani ili Crnogorci islamske vjeroispovijesti bez adekvatne političke zastupljenosti, pokrenuta je inicijativa za osnivanje političke partije koja će izvorno predstavljati crnogorske Muslimane i sve ostale koji dijele građanske vrijednosti, saopštio je predsjednik inicijativnog odbora Hazbija Skenderović. Kako je naveo, crnogorski Muslimani do sada su uglavnom bili aktivni u građanskim partijama i preko njih pokušavali da ostvare svoja prava.\n– Ipak, u svjetlu poslednjih događanja, svjesni smo da polako postajemo građani drugog reda. I u ranijem periodu bili smo nedovoljno zastupljeni u političkom i javnom životu Crne Gore, pa stoga sve više dolazimo u situaciju da nas „teren ne prepoznaje“, a i poslanici državnog parlamenta kada nabrajaju nacionalne manjine često preskoče Muslimane – navodi se u saopštenju.\nKako je saopštio Skenderović, zbog toga i brojnih drugih razloga, pokrenuli su inicijativu za formiranje partije manjinskog muslimanskog naroda Crne Gore, koja će u prvom redu imati svoj građanski karakter, „jer je karakteristika crnogorskih Muslimana upravo ta građanska nota, koja ih vjekovima krasi“.\n– Ova partija će nastojati da nadomjesti nedostatak adekvatnog predstavljanja Muslimana Crne Gore, koji su marginalizovani u ostvarivanju esencijalnih i Ustavom zagarantovanih prava, koja su do sada tražili kroz razne građanske partije i preko njih, uglavnom bezuspješno, pokušavali da ih ostvare – poručio je Skenderović.


Press Online :: Politika :: PREOKRET Kako su Amerikanci omekšali stav prema Srbiji\nSjedinjene Američke Države su popustile, Kosovo više po njima nije "završena stvar", već će dati šansu rukovodstvima u Beogradu i Prištini da se dogovore.\n- Američki stav je prilično konzistentan po pitanju moguće promene granica između Kosova i Srbije, a to je da rešenje mora doći od strana u sporu - izjavio je Džonson.\n"Ja mislim da je sad najvažnije ne da kažem da ili ne, nego da Srbija i Kosovo postignu dogovor. Mi ćemo na dogovor gledati pozitivno ako je to dogovor između strana u konfliktu. Naša ocena će, kakav god bio dogovor, biti u zavisnosti od toga hoće li to izgraditi stabilnost u regionu. I u Srbiji i na Kosovu", rekao je Skot.\nAleksandar Popov iz Centra za regionalizam kaže za "Blic" da ga promena stava Amerike ne iznenađuje i naglašava da su najviši zvaničnici Rusije pre samo nekoliko nedelja rekli istu stvar - da će prihvatiti svaki dogovor na koji Srbija pristane.\n- Na ovaj način dve najveće sile, SAD i Rusija, unele su razdor u Evropsku uniju jer je Johanes Han podržao varijantu u kojoj se dve strane dogovaraju, dok Angela Merkel i Emanuel Makron ne popuštaju od svojih stavova - navodi Popov.\n- Za vlast u Srbiji ovo je više nego dobitna kombinacija jer predstavlja jednu vrstu alibija. Naša vlast sada će reći "eto, nismo izgubili sve kao naši prethodnici, za razliku od njih, dobili smo nešto" - ističe Popov.\n- Ključni ljudi za Srbiju su potpredsednik Pens, koji je bio u srpskom kokusu, i Džon Bolton, koji je kao savetnik za nacionalnu bezbednost Trampa veoma uticajan, a obojica imaju blag stav prema Srbiji. Neko kaže da je to potreba da se stvori nov, svež pristup, a neki da je to samo napuštanje pređašnjeg stanovišta - ističe Savković.


Vođa protesta u Tuzli radio u "BH Telecomu"\nŠiranović: Bio na probnom radu, ali se nije iskazao\nVođa demonstrancija u Tuzli koje su pokrenule niz sličnih skupova u FBiH, Aldin Širanović bio je uposlenik „BH Telecoma“ u tom gradu, potvrđeno je za bh. novinsku agenciju Patria (NAP) iz ove državne kompanije. Širanović je bio primljen na određeno vrijeme, međutim, od neposrednog rukovodioca je dobio negativnu ocjenu za svoj rad te nije primljen zastalno. Nezvanično, to je nezapamćen slučaj u ovoj kompaniji, a Širanović, navodno nije pokazivao odgovornost na radnom mjestu. Portparol „BH Telecoma“ Nađa Lutvikadić-Fočo kazala je za NAP, govoreći o Širanoviću sljedeće:\n- Aldin Širanović je dana 01.11.2012.godine sa „BH Telecom d.d.“ Sarajevo, Direkcija Tuzla, zaključio Ugovor na radu na određeno vrijeme, za period od 01.11.2012.godine do 31.10.2013.godine, uz probni rad u trajanju od tri mjeseca. Predmetni ugovor o radu je zaključen nakon okončane procedure izbora zaposlenika putem Javnog oglasa za prijem zaposlenika na radno mjesto „tehničar“ u Direkciji Tuzla, objavljenog u dnevnom listu „Oslobođenje“ dana 15.08.2012.godine.\nLutvikadić-Fočo kaže da je probni rad Aldina Širanovića istekao 31.01.2013.godine.\n- Tada je u Skladu sa Uputstvom o vršenju probnog rada u BH Telecomu, neposredni rukovodilac dao Ocjenu o obavljenom probom radu sa konačnom ocjenom da imenovani nije zadovoljio, te je zbog negativne ocjene otkazan Ugovor o probnom radu s pomenutim Širanović Aldinom – navodi ona.


Pale: Pomoć za 119 radnika koji su ostali bez posla - Citaj Filter\nPale: Pomoć za 119 radnika koji su ostali bez posla\nOpština Pale objavila je danas rang listu za 119 radnika koji su ostvarili pravo na novčanu naknadu usljed gubitka posla zbog virusa korona, a ukupna vrijednost pomoći iznosi oko 60.000 KM.\nNačelnik opštine Pale Boško Jugović izjavio je da je ova lokalna zajednica odlučila da pomogne svim preduzetnicima i onima koji su ostali bez posla tokom epidemije virusa korona, te da će u budžetu planirati sredstva za pomoć i nada se da će radnici brzo doći do zaposlenja.\n“To je najmanje što je lokalna zajednica mogla da uradi u ovom trenutku. Trudićemo se da u okviru budžeta za iduću godinu predvidimo slične mjere, kako bismo maksimalno ublažili posljedice”, rekao je Jugović.\nOn se nada da će i epidemija virusa korona u narednom periodu da se smanji kako bi se nastavio razvoj Pala.\nVršilac dužnosti načelnika Odjeljenja za privredu i društvene djelatnosti opštine Pale Igor Ikonić rekao je novinarima da su objavili rang listu radnika koji su ostvarili pravo na jednokratnu novčanu naknadu, te da je ovo prvi dio realizacije projekta koja počela još sredinom godine.\n“Skupština opštine Pale usvojila je program podsticaja i program pomoći radnicima i preduzetnicima koji su bili ugroženi epidemijom virus korona. Na naknadu je pravo ostvarilo 119 radnika, a sutra možemo očekivati da će doći do isplate novčanih sredstava na tekuće račune radnika”, naglasio je Ikonić.\nOn ističe da je opština Pale jedna od rijetkih lokalnih zajednica u Republici Srpskoj koja je našla mogućnosti, imala razumijevanja da pomogne građanima koji su direktno pogođeni epidemijom virusa korona i zbog toga ostali bez posla.\nPrema njegovim riječima, radnici će dobiti jednokratno po 500 KM, a u toku naredne sedmice očekuje se i realizacija ovog projekta koji se odnosi na preduzetnike.\n“Komisija će odraditi posao i rangirati preduzetnike, koji će biti podržani od opštine Pale. Namjera nam je da podržimo one preduzetnike koji su bili najugroženiji i zatvoreni za vrijeme prvog talasa virusa korona”, objasnio je Ikonić.\nIkonić kaže da će za preduzetnike biti obezbijeđeno ukupno oko 200.000 KM.\nTags: Boško Jugović Opština Pale Pomoć radnicima\nPrethodna Trnovo: Najava isključenja za 13.11.2020. godine\nSledeća Dogovoreno usavršavanje medicinskih radnika u Grčkoj


CIK mora da poštuje zakon, a ne želje pojedinaca - UGLJEVIK.INFO\nCIK mora da poštuje zakon, a ne želje pojedinaca\nCentralna izborna komisija BiH (CIK) ocijenila je na posljednjoj sjednici da je izborni proces u BiH ugrožen zbog neusvajanja budžeta BiH za 2020. godinu i zbog situacije u vezi sa epidemijom virusa korona, ali je istovremeno zatražila od institucija BiH da obezbijede sredstva za sprovođenje ovogodišnjih lokalnih izbora.\nZa razliku od ranijih javnih istupa u kojima je CIK tražio izmjene izbornog zakona sa ciljem odgađanja izbora, ovoga puta su spustili lopticu i traže novac za sprovođenje izbora. Predsjednica CIK-a Vanja Bjelica-Prutina rekla je da je različitim institucijama upućeno više zahtjeva za obezbjeđenje sredstva za održavanje ovogodišnjih izbora.\n– Zahtijevamo da se obezbijede sredstva za sprovođenje izbora – istakla je ona.\nNa sjednici je rečeno i da će, ukoliko epidemiološka situacija ne bude dobra, biti neophodna dodatna sredstva, jer će biti potrebno obezbijediti zaštitnu opremu za sve učesnike u izbornom procesu.\nNa ovaj zahtjev CIK-a odmah je reagovao predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija koji je izrazio uvjerenje da će Savjet ministara i prije 31. maja, roka koji mu je dalo Predsjedništvo, utvrditi novi prijedlog budžeta za ovu godinu.\n– Mi ćemo obezbijediti potrebna sredstva za održavanje izbora i pozivam CIK i sve političke subjekte da oni koji ne žele izbore, opravdanje ne traže u nedostatku finansijskih sredstava – poručio je Tegeltija.\nŠefica Kluba poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamenta BiH Snježana Novaković-Bursać kaže da CIK, iako djeluje u polulegalnom sastavu, treba da nastavi odgovarajuće aktivnosti u pravcu pripreme i preduzimanja koraka u pravcu regularnog raspisivanja lokalnih izbora, a da li će se oni održati u zakonom predviđenim terminu zavisiće od epidemiološke slike.\n– Eventualno odgađanje bi moralo biti zasnovano prije svega na preporukama medicinske struke i na dogovoru političkih aktera u zemlji, a ne na željama, kako određenih pojedinaca, tako i stranaka. Kako je predsjedavajući Savjeta ministara BiH najavio, sredstva sa nivoa zajedničkih organa će biti obezbijeđena. Moramo razmišljati o tome da se sve aktivnosti, pa tako i izbori, moraju odvijati u izmijenjenim okolnostima i moramo se prilagođavati – kaže Novaković-Bursać.\nLider Ujedinjene Srpske i šef Srpskog kluba u Predstavničkom domu Nenad Stevandić kaže da ne zna kako je CIK-u palo na pamet da uzima nadležnost drugih organa i govori da se izbori ne mogu sprovesti.\n– Ne postoji odluka Parlamenta, Predsjedništva BiH, organa Republike Srpske ili neke lokalne zajednice da se izbori ne mogu održati. Na osnovu čega je onda CIK to tvrdio? Nisu oni epidemiolozi, niti se mogu staviti iznad kriznih štabova i ostalih organa koji odlučuju o modalitetima javnog života – kaže Stevandić.\nOn dodaje da je sporan legitimitet CIK-a i da su upravo zbog toga pokušavali da podignu medijsku prašinu.\n– Razumio bih da su bez medijske pompe uputili inicijativu parlamentu i obrazložili potrebu odgađanja izbora, ali oni su se ponijeli kao da su državni organ koji donosi odluke, a ne organ koji sprovodi odluke. U stvari, ko ih je predložio za članove CIK-a, tako se i ponašaju, a znamo da ih je predložio Dragan Mektić – kaže Stevandić.\nPrema Izbornom zakonu, izbori se održavaju prve nedjelje u oktobru, osim ako se taj datum ne podudara sa obilježavanjem vjerskog praznika jednog od konstitutivnih naroda. Zakon dalje kaže da CIK raspisuje izbore i obavještava sve organe najmanje 150 dana prije održavanja izbora.\nS obzirom na to da prva nedjelja u oktobru ove godine pada 4. oktobra i da tog dana nije vjerski praznik, najmanje 150 dana prije tog datuma je 7. maj, kao krajnji rok do koga CIK mora da raspiše izbore.


ROĐENI U NIŠU: Dragiša Cvetković | Niške Vesti\nPočetak » Prenosimo » ROĐENI U NIŠU: Dragiša Cvetković\nROĐENI U NIŠU: Dragiša Cvetković\n13. 01. 2017 (08:32) Kategorija: Prenosimo Izvor: Niške novine\nInternet portal ‚‚Niške novine“ priređuje serijal tekstova i priloga na temu ‚‚Rođeni u Nišu“. Cilj tekstova je da se podsetimo i ne zaboravimo ko je sve rođen u najlepšem gradu na Nišavi.\nDragiša Cvetković rođen je 15. januara 1893. u Nišu, a umro 18. februara 1969. godine u Parizu. Bio je novinar, političar i predsednik vlade u više navrata bio je gradonačelnik Niša.\nBio je član Narodne radikalne stranke i Jugoslovenske radikalne zajednice i predsednik režimskog Jugoslovenskog radničkog sindikata ‚‚Jugoras“.\nKnez Pavle Karađorđević ga je postavio na mesto predsednika ministarskog saveta umesto Milana Stojadinovića.\nDragiša Cvetković i Joahim fon Ribentrop potpisuju bečki protokol 25. marta 1941.\nKao predsednik vlade, Cvetković je zapravo bio marioneta pod kneževom kontrolom postavljena da bi postigao sporazum sa opozicijom i rešio hrvatsko pitanje.\nSa Vlatkom Mačekom je postigao sporazum o osnivanju Banovine Hrvatske. Cvetković je 25. marta potpisao pristupanje Jugoslavije Trojnom paktu, ali je zbačen u vojnom puču 27. marta.\nRodio se u Nišu, od oca Jovana, koji je poreklom iz Dadinca kod Vlasotinca i majke Zojice Sterijadis koja je bila Cincarka. Otac mu je učestvovao u srpsko-turskim i balkanskim ratovima, a iz Prvog svetskog rata izašao je kao potpukovnik. Dragiša Cvetković je i sam učestvovao u Balkanskom ratu. Jedno vreme živeo je u Švajcarskoj i Francuskoj gde je prihvatao srpske ranjenike, studirao medicinu i tehniku, da bi 1934. godine završio studije prava u Subotici.\nGodine 1936. zajedno sa Mihom Krekom osnovao je Jugoslovenski radnički savet (JUGORAS) objedinjavanjem radničkih sekcija Jugoslovenske radikalne zajednice (JRZ). Dragiša Cvetković je izabran za voću saveza, dok je Milan Stojadinović postao predsednik novog sindikata. Glavni cilj osnivanja saveza bio je stvaranje „radničke staleške organizacije“ radi saradnje s poslodavcima i vladom i rušenje levičarskog URS-ovog sindikalnog pokreta.\nDragiša je učestvovao u rušenju vlade Milana Stojadinovića 1939. godine, posle čega postaje novi predsednik vlade Kraljevine Jugoslavije, a nešto kasnije uspeo je da u novoj vladi uključi Hrvate. Izvršio je federalizaciju Jugoslavije putem stvaranja Banovine Hrvatske u dogovoru sa hrvatskim političarem Vlatkom Mačekom. Ovaj dogovor je nazvan Sporazum Cvetković-Maček i nastao je u jesen 1939. godine.\nPotpisao je 1940. i dve antisemitske uredbe, koje su objavljene u Beogradu („Službene novine“, 5. oktobar) i Zagrebu („Narodne novine“, 9. oktobra). Da su ove uredbe najmanje odražavale intimni stav samog Cvetkovića, govori činjenica da je u svojoj kući u Nišu, tokom perioda okupacije, krio jevrejsku porodicu Katon o čemu je jevrejski publicista i istoričar Ženi Lebl obavestila 1992. godine Zoru Ranković, kćer Dragiše Cvetkovića. Dragiša je sa ministrom spoljnih poslova Cincar-Markovićem putovao u Nemačku 13. februara 1941. godine, gde je pregovarao sa ministrom spoljnih poslova Nemačke fon Ribentropom i samim Hitlerom, ali nije prihvatio zahtev da Jugoslavija pristupi Trojnom paktu, objašnjavajući da za to nije ovlašćen.\nPreispitivanje uloge Cvetkovića\nSkupština grada Niša donela je 2007. godine odluku kojom je Ulica Božidara Adžije (narodnog heroja) preimenovana u Ulicu Dragiše Cvetkovića. Okružni sud u Nišu je 25. septembra 2009. doneo odluku o rehabilitaciji Dragiše Cvetkovića, kojom je poništena odluka Državne komisije Demokratske Federativne Jugoslavije od 15. septembra 1945. kojom je Cvetković proglašen narodnim neprijateljem i ratnim zločincem. Zahtev sudu, koji su podneli Cvetkovićevi potomci, dugo nije napredovao jer nije mogla biti nađena sudska odluka iz 1945. godine. Niškom književniku Vidosavu Petroviću, koji ovaj dokument nije mogao da nađe tokom pripreme knjige „Dragiša Cvetković — njim samim“ 2006, rečeno je tada da bi on mogao biti među oko 500 dokumenata koji nisu ustupljeni arhivima, već zadržani u visokim državnim institucijama „iz operativnih potreba“. Predsednik Socijalističke partije Srbije i prvi potpredsednik Vlade Republike Srbije Ivica Dačić je oštro osudio ovaj potez Okružnog suda u Nišu, ocenjujući da je ta odluka „apsolutno pogrešna“, da šalje „izuzetno lošu poruku mladim generacijama“, da „Srbi polako postaju narod koji se stidi svoje borbe protiv fašista“, kao i da je ta odluka suda sigurno naišla na odobravanje desničarske organizacije (OP „Obraz“). Ovu sudsku odluku su osudili i predstavnici SUBNOR-a. U Cvetkovićevom rodnom selu Dadince, pored škole, je 30. juna 2012. godine otkriveno spomen obeležje podignuto njemu u čast.\n(Delovi teksta preuzeti sa sajta slobodne enciklopedije Wikipedija)\nDetaljnije: ROĐENI U NIŠU: Dragiša Cvetković / Niške novine\nZona Zamfirova 2 u Kupini\nRadnički doveo Japanca Nomu\nFatal error: Allowed memory size of 268435456 bytes exhausted (tried to allocate 126 bytes) in /home/terratra/public_html/niskevesti.com/wp-includes/plugin.php on line 968


Greener Solutions za kompanije u BiH - Klix.ba\nbiznis Greener Solutions za kompanije u BiH\nGreener Solutions za kompanije u BiH\n13.12.2007. u 15:30\nPredviđene mjere protiv zagađenja okoliša u samo tri kompanije u BiH smanjit će emisiju ugljika za 4,5 miliona tona, a to će rezultirati svojevrsnom uštedom od 120 miliona eura, rekao je danas u Sarajevu prvi čovjek britanske konsultantske firme za zaštitu okoliša.\nColin Armstrong-Bell, na čelu kompanije Greener Solutions Plc, rekao je da, ukoliko bi bh. kompanije u još većem broju koristile prednosti Kyoto sporazuma i njime predviđenog gotovinskog stimulansa radi smanjenog zagađenja, Bosna i Hercegovina bi mogla dati značajan doprinos preventivi globalnog pregrijavanja.\n"Više od 25 miliona eura godišnje na raspolaganju je bh. kompanijma koje su u stanju demonstrirati, na osnovu programa "Mehanizmi čistog razvoja", da su reducirale ispuštanje karbonskih štetnih sastojaka i to u omjeru koji predviđa sporazum "kazao je Armstrong-Bell.\nNaveo je da je Trade Greener, podružnica kompanije Greener Solutions, specijalizirana za primjenu programa Mehanizmi čistog razvoja, i da je trenutno u završnoj fazi dogovaranja s tri industrijske firme iz BiH koje se bave proizvodnjom ili preradom aluminija, cementa i uglja.\nArmstrong-Bell kazao je da bh. kompanije koje s firmom Trade Greneer rade na zaštiti okoliša, ubuduće mogu prednjačiti u efikasnoj zaštiti životne sredine, saopćio je TS3 d.o.o., lokalni partner firme Trade Greener.


LSV: Evropske integracije preduslov za punu autonomiju Vojvodine | Autonomija\nLSV: Evropske integracije preduslov za punu autonomiju Vojvodine\nSrbiji su potrebne sveobuhvatne promene\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) saopštila je večeras da je sa radošću dočekala vest o sada već izvesnom otvaranju poglavlja 23 u pregovorima Srbije sa EU.\n“Ubrzanje evropskih integracija biće dugo očekivan i dobar podstrek nizu dubokih i sveobuhvatnih promena koje su potrebne u Srbiji. Jedna od njih će svakako morati da bude i promena odnosa u smislu omogućavanja pune autonomije evropskog regiona kakav je Vojvodina”, naveo je LSV u saopštenju za javnost.\nDodaje se da je odluka Hrvatske da pruži saglasnost za otvaranje Poglavlja 23 dobra vest i odgovoran potez, koji će doprineti ne samo jasnom evropskom putu Srbije nego i odnosima u regionu.\nSaopštenje je potpisao predsednik Političkog saveta LSV Dušan Jakovljev.


Albanija: Otpor slobodnoj trgovini | Institute for War and Peace Reporting\nAlbanija: Otpor slobodnoj trgovini\nVodeci poslovni ljudi u Albaniji zabrinuti zbog poteza kojima se liberalizuje trgovina u regionu.\nVlada bi mogla da se zestoko sukobi sa vodecim poslovnim ljudima u Albaniji, koji strahuju da ce bankrotirati zbog sporazuma o slobodnoj trgovini sa susednim zemljama, a koji ima podrsku EU. Oni zahtevaju od vlade da uvede mere zastite za njihove kompanije, pre nego sto dozvoli da jeftiniji proizvodi bez oporezivanja udju u zemlju.\nLokalne poslovne ljude narocito brine uvoz zita i piva iz susednih zemalja u kojima su ovi proizvodi znacajno subvencionisani, pa su zatrazili od vlade da ih konsulutuje u pogledu proizvoda koji mogu biti obuhvaceni sporazumom.\nCini se da je upravo zbog ovih primedbi Albanija vec odlozila potpisivanje sporazuma o slobodnoj trgovini sa Srbijom, velikim proizvodjacem zita. Sporazum sa Beogradom trebalo je da bude potpisan u decembru 2002.\nLuan Bregasi, predsednik trgovinske komore Albanije, izjavio je za IWPR da vlada Srbije obilno subvencionira proizvodnju svojih ratara, sto spusta cenu njihovih proizvoda. "Ako bismo dozvolili da srpsko brasno udje u Albaniju bez ikakvih tarifa, to bi donelo bankrot i ozbiljne probleme za drustvo. Zato nismo odusevljeni ovim sporazumom."\nStvaranje zone slobodne trgovine koja bi obuhvatala sedam zemalja - Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu, Jugoslaviju, Makedoniju, Albaniju, Bugarsku i Rumuniju - dogovoreno je u januaru 2001.godine, pod pokroviteljstvom Pakta za stabilnost EU. Uklanjanje carinskih barijera izmedju ovih zemalja za citav niz proizvoda smatra se prvim vaznim korakom ka eventulanom razmatranju za clanstvo u EU.\nBilo je predvidjeno da balkanske zemlje do kraja 2002.godine privedu kraju potpisivanje bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini. Albanija je do sada potpisala sporazum samo sa Makedonijom. Od zvanicnika Pakta za stabilnost zahtevala je da joj se da jos vremena za sklapanje preostalih pet sporazuma.\nVladin zvanicnik Adriana Civici, koja vodi trgovinske pregovore u ime Albanije, izjavila je za IWPR da je odluka da se sporazum sa Srbijom ne potpise u decembru imala za cilj da ukaze na teskoce koje njena zemlja ima u prelazenju sa "zatvorene ekonomije u okruzenje slobodne trgovine."\nAlbanska privreda se jos uvek bori da stane na noge posle godina komunisticke i postkomunisticke uprave kojom je ruinirana. Prema ministarstvu ekonomije, trgovinski deficit u 2002.godini iznosio je alarmantnih 1,1 milijardi americkih dolara. Gubici iznose 80 procenata u trgovini sa zemljama clanicama EU i sedam procenata u trgovini sa susednim zemljama.\nMada liberalizacija trgovine treba da poboljsa dugorocne izglede Albanije u Evropi, Civici priznaje da vlada tek treba da obavi temeljnu analizu koja ce pokazati kakvi ce biti efekti na kraci rok.\nIpak, Civici smatra da je proces liberalizacije neizbezan i da lokalna preduzeca ne mogu izmaci izazovu konkurencije iz inostranstva. Njeno je misljenje da su se poslovni ljudi suprotstavili sporazumu sa Srbijom iz straha da ce izgubiti monopol kod kuce.\nBregasi odbacuje ovaj argument, tvrdeci da su monopoli stvar proslosti. I zaista, neke od velikih kompanija u Albaniji reaguju na izazove slobodnog trzista. Poslednjih godina su dosta investirale - gotovo 17 miliona dolara samo u proizvodnju zita - pa se njihovi proizvodi priblizavaju evropskim standardima, i upravo ta investicija izaziva najvecu zabrinutost.\nAli Kazai, visoki rukovodilac pivare "Birra Tirana", izajvio je da su najave sporazuma o slobodnoj trgovini i perpektiva evropske konkurencije primorali njegovu kompaniju da investira sest miliona evra da bi osavremenila tehnologiju i snizila troskove.\n"Inace ne bismo bili u stanju da se nosimo sa uvoznim proizvodima. Teret ovog poteza pasce na radnike, jer savremenija tehnologija nas tera da smanjujemo broj zaposlenih", dodaje on.\nBregasi kaze da je zahtevao od vlade da bar jos na godinu dana zastititi kljucne sektore poljoprivrede od jeftinijih proizvoda iz Srbije. "Posle toga cemo biti u stanju da prihvatimo konkurenciju na slobodnom trzistu", kaze on.\nAlbanske kompanije nisu suprotstavljene liberalizaciji u nacelu - samo zele da budu sigurne da ce igrati na terenu koji je za sve jednak.\nAgim Rapaj, predsednik Albanskog saveta za poljoprivredu, napominje da bi Srbiju trebalo kazniti zbog tako visokih subvencija za proizvodnju zita, posto se to kosi sa nacelima Svetske trgovinske organizacije kojoj se Albanija pridruzila prosle godine. Takodje je dodao da sumnja u kvalitet brasna koje se izvozi iz Srbije.\nZabrinutost poslovnog sveta pojacana je cinjenicom da se albanski lideri u februaru 2003. sastaju sa predstavnicima EU da bi razgovarali o pridruzivanju zemlje Sporazumu o stabilizaciji, sto je jos jedan kritican test pre eventualnog ulaska u trgovinski blok. Poslovni ljudi se plase da vlada nece biti u poziciji da ih zastititi pred pritiscima za liberalizaciju koji dolaze iz Brisela.\nIrfan Hisenbeliju, predstavnik industrije piva, kaze: "Sve zemlje u regionu stite domace proizvode, osim nase zemlje."\nIlir Alijaj je nezavisni novinar iz Tirane.


Umjesto 44, koliko je predviđeno sistematizacijom, u Službi radi 29 vatrogasaca – Portal Ulcinj\nUmjesto 44, koliko…\nUmjesto 44, koliko je predviđeno sistematizacijom, u Službi radi 29 vatrogasaca\nSlužba za zaštitu i spašavanje u Ulcinju i dalje otežano funkcioniše jer umjesto 44, koliko je predviđeno sistematizacijom, radi 29 vatrogasaca. Iz službe navode da oni mjesecima čekaju odobrenje Ministarstva finansija da da saglasnost da se popune upražnjena radna mjesta a ne, kako su kazali, nova radna mjesta.\nOdobrenje je skoro stiglo, ali samo za 9 radnika koji imaju ugovor samo na pet mjeseci.\n“Očekujem da ćemo uskoro i to realizovati, jer, odmah nakon toga moramo pokrenuti postupak za prijem radnika u stalni radni odnos, jer se radi o posebnoj službi, gdje svako ispražnjeno mjesto mora da se dopuni, što je i zakonski predviđeno”, rekao je načelnik te službe Saubih Mehmeti.\nNa sreću, do sada na teritoriji Ulcinj nije bilo velikih požara.\nNačelnik Službe za spašavanje i zaštitu ističe da prava požarna sezona na njihovoj teritoriji počinje u drugom dijelu septembra.\n“Mogu da kažem da smo ove godine, i pored velikog broja turista, dobro prošli kada govorimo o požarima. U julu i avgustu smo imali manji broj intervencija u poređenju na isti period prošle godine”, dodao je on.\nOn je rekao da tokom zime imaju najviše problema sa stambenim objektima\njer počinje grejna sezona.\n“Do sad, s obzirom da svake godine imamo od sedam do deset domaćinstava sa takvom problematikom, nismo imali takvih intervencija. Nije bilo veće materijalne štete, a ni povrijeđenih“, kazao je on.\nMehmeti apeluje i na sugrađane da budu odgovorniji, kako bi se požari izbjegli, jer, kako navodi, neoprezni građani često budu uzrok požara, koji kasnije izmakne kontroli.


Recept, evo šta će Belgijanci i Holanđani uraditi sa svojom ligom... - Sportske.net\nUjedinjenjem do konkurentnosti.\nNa ovim prostorima se često debatuje o zajedničkoj ligi sa komšijama sa ciljem povećanja interesovanja i kvaliteta samo fudbala. Međutim na prostoru eks-Ju ima dosta nerešenih pitanja pravljenje zajedničke lige deluje dosta daleko. Ipak da je tako nešto moguće, pokazuju Belgija i Holandija.\nEredivizija i Župiler Pro liga su već u odmakloj fazi pregovora, po nekim navodima zajednička liga bi mogla početi već naredne sezone. Plan je da se napravi "super-liga" od osamnaest najboljih klubova obe zemlje, kako bi se kvalitetom i gledanošću pribiližili velikim ligama petice.\n"Radimo na novom formatu takmičenja sa Holandijom kako bi smanjili zaostatak u odnosu na top pet liga Evrope. Belgijski fudbal se budi i ulazi u modernu fazu. Možemo se probiti na tržište koje broji 28 miliona ljudi. Novi sastanak ćemo imati ove nedelje. Šampionat bi imao osamnaest klubova, osam bi pripalo Belgiji. Ako ne budemo uspeli naredne sezone, početak nove lige očekujem za dve godine", izjavio je Bart Verhege predsednik Klub Briž.\nOstaju pregovori oko TV prava, ali ovakav projekat već privlači dosta interesovanja. Recept o kome zasigurno treba razmisliti.


Apatin i Šoltvadkert potpisali Memorandum o saradnji\nTanjug 7. februara 2019. 23:40\nAPATIN – Predstavnici mađarske opštine Šoltvadkert i Apatina potpisale su Memorandum o saradnji, kojim se predviđa razmena u više oblasti, od turizma do obrazovanja i kulture, životne sredine, kao i zajedničko učešće u prekograničnim projektima Evropske unije, saopšteno je iz apatinske opštine.\nDelegaciju mađarske opštine prevodio je gradonačelnik Ferenc Lehocki.\t„Srećni smo što možemo da prenesemo iskustva i znanja koja smo stekli u Evropskoj uniji, posebno u oblasti razvoja turizma i poljoprivrede. Spremni smo za zajedničko konkurisanje kod raznih fondova, posebno onih iz EU, rekao je gradonačelnik Lehocki.\nZamenica predsednika apatinske opštine, Dubravka Koraće, je objasnila da je ova poseta od izuzetnog značaja za tu opštinu.\n„Šoltvadkert ima oko osam hiljada stanovnika, ali više od 1.800 registrovanih preduzetnika. Dogovoreno je da u toku godine delegacija privrednika i poljoprivrednih proizvođača iz Apatina poseti mađarske partnere i da na licu mesta vide iskustva na osnovu kojih mogu pomoći razvoj naše opštine“, precizirala je Koraćeva.\nNakon zvaničnog dela, delegacija iz Mađarske je upoznata sa privrednim kapacitetima i turističkim potencijalima Apatina, a obišli su i kompleks Marine, Banju Junaković i obalu Dunava.


Njemačka očekuje da će se Turska pridržavati sporazuma o migrantima\nMinister Thomas de Maiziere, ministar unutrašnjih poslova Njemačke\nNjemački ministar unutrašnjih poslova Thomas de Maiziere je u petak izjavio da očkuje da će se Ankara pridržavati migrantskog sporazuma postignutog sa EU u martu 2016., o zaustavljanju dolaska velikog broja izbjeglica u EU u zamjenu za finansijsku pomoć Turskoj.\nTurski ministar unutrašnjih poslova, Suleyman Soyolu je u izjavi datoj kasno o četvrtak rekao da Ankara može "napravati pometnju" Briselu tako što će otvoriti put hiljadama izbjeglica da uđu u EU.\nDan prije isto je rekao i ministar vanjskih poslova Turske, Mevlut Cavusoglu, zaprijetivši da će razmotriti raskidanje sporazuma o readmisiji sa Evropskom unijom i da razmatraju otkazivanje sporazuma vrijednog 6 milijardi eura.\nIpak i portparol Vlade njemačke je u petak izjavio da nema naznaka da je Ankara suspendovala sporazum.\nMinistar de Maiziere je rekao:\n"Čujemo puno komentara iz Turske i oni pokušavaju da nas nekako natjeraju da molimo za taj sporazum ili tako nešto.Postoji sporazum i mi ga se pridržavamo. Očekujemo i od Turske da čini isto," rekao je njemački ministar na sastanku ministara unutrašnjih poslova njemačkih saveznih država.\nNi drugi evropski zvaničnici ne iskazuju zabrinutost zbog prijetnji Turske podsjećajući da je EU već distribuirala Ankari 777 milona eura kao dio programa pomoći za sirijske izbjeglice.\nDiplomatska kriza na realciji EU -Turska je kulminirala kada su Holandija i Njemačka, kao i još nekoliko drugih evropskih zemlja, odbile da dozvole turskim ministrima da drže izborne skupove za glasanje na referendumu o ustavnim reformama koji će se održati 16. aprila, i na kojem predsjednik Recep Tayyip Erdogan želi da poveća svoje ovlasti.


Objavljeno sreda, 27 februar 2019 07:49\nNovi Zakon o finansiranju lokalne samouprave, koji je donio niz novina u pogledu obaveza opština da u toku godine izvještavaju i Skupštinu opštine i javnost o tome kako troše novac predstavlja temu saopštenja za javnost Instituta alternativa i NVO Novi horizont. Dostavljeno saopštenje Espona integralno prenosi.\nI kada je tražena dokumentacija objavljena na internet stranicama opština, ona se često nalazi u neistaknutim sekcijama, koje je teško pronaći, a u određenim slučajevima uz pogrešne nazive i slovne greške koje otežavaju pronalaženje.\nNajilustrativniji primjer, u tom smislu, je Opština Nikšić koja, iako je objavila završni račun budžeta za 2017. godinu, to je uradila pod nazivom ''Zavrtni rafun''. Takođe, većina objavljenih dokumenata nije dostupna u mašinski čitljivom formatu, pa je otežano pretraživanje i preuzimanje ključnih budžetskih stavki koje su od posebnog interesa za određene grupe građana.\nNovi Zakon o finansiranju lokalne samouprave, na insistiranje Instituta alternativa, donio je niz novina u pogledu obaveza opština da u toku godine izvještavaju i Skupštinu Opštine i javnost o tome kako troše novac. U narednom periodu obratićemo posebno pažnju na ispunjavanje novih obaveza, zaključuje se u saopštenju Instituta alternativa i NVO Novi horizont


„Do određivanja lokacije za trajno rješavanje ovog problema predloženo je, u dogovoru sa šefom resornog Odjeljenja za komunalne poslove gosp. Zoranom Bulatovićem, da se, dok budu trajale aktivnosti na pripremi nove deponije, smeće odvozi na neku od regionalnih deponija”, rekao je Milić.\nOn je istakao da mu je drago da je već na sjednicu Vlade koja je u toku kandidovan zaključak kojim se šefu Odjeljenja za komunalne poslove daje saglasnost da pristupi pripremama za raspisivanje javnog poziva za izbor dobavljača usluge odvoza smeća.\n„U tom zaključku je predviđeno da se, pored obaveze osiguranja sredstava za tu namjenu već u budžetu za 2019. godinu, i onaj postojeći milion iz prethodnih budžeta utroši za izgradnju pretovarne stanice, koja bi trebalo da služi svrsi odvoza smeća kao i kupovinu dva vozila za odvoz smeća”, dodao je Milić.\nGradonačelnik Brčko distrikta BiH je naglasio da je veoma odlučan da se ovo pitanje riješi što prije.\n„Što se mene lično tiče, kao i drugih predstavnika vlasti s kojima sam razgovarao iz reda srpskog naroda, budžeta za 2019. godinu neće biti bez stavke koja se odnosi na osiguranje sredstava za odvoz smeća na neku od regionalnih deponija, jer je ovo problem koji traje godinama i krajnje je vrijeme da se on riješi. Razumijemo da građani nemaju vremena i strpljenja da čekaju trajno rješenje i iz tog razloga smo se opredijelili za ovu opciju. Siguran sam da ćemo mi to ovim budžetom i uspjeti, a onda krenuti u procedure dobavljanja te usluge, što znači da bi problem deponije ubrzo trebao da bude riješen”, rekao je Milić.\nOn je naveo da postoji stalna komunikacija s predstavnicima Mjesne zajednice Ilićka, gdje se sada deponija i nalazi, te da je u toku i određivanje nove trajne lokacije deponije.\n„Koliko mi je poznato, pošto je u toku izrada prostornog plana Brčko distrikta BiH, prema nosiocu izrade je upućen elaborat u kojem je na osnovu svih standarda i parametara, određena lokacija za trajno rješavanje problema deponovanja smeća na prostoru Distrikta”, zaključio je Milić.


Ruralni razvoj - ORCA\nTradicionalno, ruralna područja se vezuju za korišćenje prirodnih resursa i ekonomske grane poljoprivrede i šumarstva. Ipak, u razvoju ruralnih područja u savremeno doba prepoznat je i značaj koji ima obrazovanje, razvijanje privredništva i razvoj infrastrukture.\nU Evropi oko 90% kopnene površine čine ruralna područja u kojem živi skoro polovina stanovnika Evropske Unije. Ova područja se odlikuju bogatim i različitim prirodnim i kulturnim nasleđem. Ruralna područja proizvode najveći deo potrebe Evrope za hranom, drvnom građom i ostalim prirodnim resursima. Ruralna politika Evropske unije usmerena je na jačanje konkurentnosti u ruralnim područjima, održivo upravljanje prirodnim resursima i zaštitu životne sredine, i poboljšanje kvaliteta života ljudi na selu kroz diverzifikaciju i podizanje kvaliteta ekonomskih aktivnosti u ruralnim područjima.\nRuralna područja pokrivaju 70% teritorije Republike Srbije. U ruralnim područjima Srbije živi 44% ukupne populacije, od čega se 33% bavi poljoprivredom. Strateški ciljevi države u oblasti podrške ruralnim područjima i porodičnim gazdinstvima jesu poboljšanje efikasnosti poljoprivrednih gazdinstava, veće korišćenje savremene tehnike upravljanja, povećanje konkurentnosti na tržištu i profitabilnosti, unapređenje poljoprivredne opreme, sistema navodnjavanja, energije, podizanje standarda kvaliteta proizvodnje, a naročito povećanje dodate vrednosti specifičnih proizvoda koji su karakteristični za određene delove teritorije.


List podseća da su predstavnici centralnih kosovskih institucija, prošlu godinu okončali neslaganjem i sukobom sa diplomatama vodećih zemalja zapada u Prištini, pošto je u kosovskoj skupštini pokrenuta inicijativa za obaranje zakona o Specijalnom sudu.\nHašim Tači, Kadri Veselji i Ramuš Haradinaj, tri ključne političke ličnosti u Prištini, ne daju znake da odbacuju inicijativu za ukidanje zakona, ostavljajući proces "u rukama i volji poslanika".\n"S obzirom na izjave tri centralna funkcionera, ponoviće se pokušaji ukidanja zakona o Specijalnom sudu", rekao je Aljbert Krasnići, istraživač Kosovskog demokratskog instituta (KDI).\nDodao je da bi nova vanredna sednica trebalo ponovo da prikupi potpise, jer po njemu, nema smisla održavati vanrednu sednicu dva ili tri meseca nakon podnošenja zahteva.\nAktuelni saziv kosovske skupštine je na odmoru do 14. januara, a pojedini prištinski mediji spekulišu da bi inicijativa za održavanje vanredne sednice, sa zahtevom za obaranje Zakona o Specijalnom sudu, mogla da bude reaktivirana do 20. januara.\n02.03.2021 OG: Registrovano 18 novozaraženih koronavirusom (321)\n02.03.2021 Još 105 novoobolelih u srpskim sredinama na Kosovu (246)\n02.03.2021 Lajčak: Dijalog može biti završen za nekoliko meseci (227)\n02.03.2021 SNF: Hram Hrista Spasa izgrađen na zakonit način (178)\n02.03.2021 Episkop Atanasije u teškom zdravstvenom stanju (152)


Postavljeno 20. maja, 2013 by admin\nGuverner Ćaka Horhe Kapitanić prvi put posjetio Velimlje, rodno mjesto svojih predaka\nGuverner argentinske provincije Ćako, Horhe Kapitanić, potomak prvih crnogorskih iseljenika u ovoj dalekoj zemlji, danas je, može se reći tek što je stigao u Crnu Goru, posjetio rodni kraj svojih predaka Velimlje. U Velimlju su rođeni njegov đed Đuro Kapitanić i baba Jelena Milović. Domaćin Horheu Kapitaniću u Banjanima bio je njegov rođak Rašo Milović sa porodicom.\nHorhe Kapetanić, veoma uticajna ličnost u političkom životu Argentine, koji je prvi put u posjeti Crnoj Gori, nije skrivao zadovoljstvo toplim prijemom porodice Milović. Nakon Velimlja, Kapitanić je otišao da vidi Cuce, odakle su Popovići, porodica njegove majke. Tom prilikom posjetio je grob Krsta Zrnova Popovića, koji je zajedno sa njegovim đedom Đurom boravio jedno vrijeme u Argentini.\nSjutra će Kapitanić biti gost predsjednika Skupštine Ranka Krivokapića i predsjednika Vlade Mila Đukanovića, kao i Privredne komore Crne Gore.\nHorhe Kapitanić, uticajna ličnost u političkom životu Argentine, 2007. godine je prvi put izabran za guvernera provincije Ćako, a potom, ponovo, krajem 2011. godine. Iste godine, tokom predsjedničke kampanje u Argentini bio je često u medijima pominjan kao mogući kandidat za mjesto potpredsjednika Argentine, ispred vladajuće stranke Partido Justicialista, kao desna ruka predsjedniceKristine Fernandes De Kišner, Ipak, to se nije dogodilo, a mediji i analitičari su to protumačili kao njegovu želju da bude kandidat za budućeg predsjednika vladajuće stranke, nakon isteka drugog mandata sadašnjoj predsjednici.\nKoliko je Horhe Kapitanić uticajna ličnost govori podatak da je u vladajućoj partiji u Argentini jako dobro kotiran, i smatra se da ima najvise šansi da postane predsjednički kandidat Partido justicialista na narednim izborima.\nDolazak Horhea Kapitanića sa privrednicima, prva je organizovana posjeta naših iseljenika Crnoj Gori. Kako je Portal Analitika već pisao, u posjeti Crnoj Gori je i počasni konzul Crne Gore u provinciji Ćako Drago Andres Mićunović.\nTekst i prve četiri fotografije preuzeti sa informativnog portala Analitika, 19. maj 2013.\nNaredne fotografije preuzete iz priloga "Iz Ćaka u Velimlje, zavičaj predaka", emitovan u Dnevniku RTCG1 19. maja 2013. godine