Naknade kada se uzima kredit - Penzin\nNaknade kada se uzima kredit\nPostoji više naknada kada se uzima kredit i skoro sve su obavezne. Koje sve naknade banke mogu da naplate građanima koji uzimaju kredit?\nSpecijalizovani portal Kamatica napravio je pregled dodatnih troškova kod kupovine kredita.\nVelika većina građana zna da treba da obrate pažnju na cenu kredita, tačnije na kamatne stope koje bankari ističu u reklama. Međutim, kada dođu u filijalu banke često se dešava da im prodaju skuplji kredit od onog sa reklame. Kako naglašavaju u portalu Kamatica, nominalna kamatna stopa (NKS) i efektivna kamatna stopa (EKS) ne moraju da budu toliko važne kod kupovine kredita.\nNavode na koje bankarske naknade, odnosno dodatne troškove kredita, građani koji se odlučuju da uzmu kredit, treba da obrate pažnju. Da bi podrobnije objasnili, koriste primer stambenog kredita.\nV: Stambene kredite otplaćuju i stariji od 60 godina\nSve banke u Srbiji dužne su da visinu naknada usklade sa Zakonom o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Banke su, takođe, u obavezi da za sve naknade Narodnoj banci Srbije podnesu kalkukaciju stvarnih troškova koji proističu iz tih dodatnih naknada.\nKredit – Dve grupe bankarskih naknada\nBankarske naknade za kredite mogu da se podele u dve grupe:\nnaknade koje se naplaćuju prilikom odobrenja kredita\nnaknade koje se naplaćuju tokom otplate kredita.\nNaknade prilikom odobrenja kredita\nU naknade koje se naplaćuju prilikom odobrenja kredita, spadaju naknade za obradu kredita i naknade za stvarne troškove kredita.\nNaknada za obradu kredita podrazumeva naplaćivanje procenta od ukupne cene kredita. Nekada je ovo bio obavezan trošak kod svih banaka. Danas ovu naknadu ne naplaćuju sve banke. One koje je naplaćuju, najčešće uzimaju 0,5 ili 1 odsto od vrednosti kredita.\nKao primer, Kamatica navodi da će, ako je iznos kredita 60.000 evra, naknada će biti 600 evra.\nBanke naplaćuju i naknade za stvarne troškove kredita. U naknade za stvarne troškove kredita spadaju naknade za menice, izveštaj Kreditnog biroa i procena vrednosti nekretnine. Visina ovih naknada zavisi od same banke, ali im je zajedničko da su obavezna stavka stambenog kredita.\nNaknade tokom otplate kredita\nKada su u pitanju naknade koje se naplaćuju tokom otplate kredita, pre svega treba obratiti pažnju na naknadu za prevremenu otplatu.\nNaknada za prevremenu otplatu kredita predstavlja način da se banke zaštite od mogućnosti da klijent refinansira svoj kredit i ode u drugu banku. Ukoliko se dogodi da klijent pre vremena otplati kredit, sa bankom može da se dogovori da smanji mesečnu ratu ili da smanji rok otplate kredita.\nBanke najčešće na ime ove naknade naplaćuju 1 odsto od iznosa celog kredita, ako je period prevremene otplate i ugovorenog roka duži od godinu dana. Kada je taj period kraći od godinu dana, onda se najčešće naplajuće 0,5 odsto.\nKada je u pitanju stambeni kredit, Kamatica savetuje da se pri izboru građani više fokusiraju na kamatnu stopu, jer ona ima mnogo veći uticaj na količinu novca koju će na kraju platiti.\nTokom otplate kredita biće i dodatnih naknada koje su po ceni znatno manje. Tu spadaju osiguranje nekretnine od rizika kao što su požar, poplava i slično, a koje se plaća jednom godišnje. Pored ovoga, banke imaju obavezu da svake tri godine izvrše novu procenu vrednosti nekretnine, a taj trošak klijente najčešće košta između 30 i 50 evra.\nVažno je da, ako se neko odlučuje da uzme kredit, bude dovoljno strpljiv i obrati pažnju na sve detalje pre potpisivanja ugovora sa bankom.


12 efikasnih saveta i taktika kako da ohrabrite svoje učenike da uključe kamere tokom online časova | Valentin Kuleto\nKako u praksi izgleda kreativna i zanimljiva nastava? Primer Savremene gimnazije – zavirite na njihove časove\nEpidemiološke mere u čitavom svetu promenile su način na koji predajemo i komuniciramo sa učenicima. Umesto u učionici, licem u lice, predavanja su se uglavnom održavala online, najčešće preko „Zooma” ili neke slične aplikacije.\nZa većinu nastavnika i učenika ovo je značilo ulazak na nedovoljno ispitanu teritoriju na kojoj su se susreli sa različitim problemima i izazovima. Ono što nastavnicima u znatnoj meri otežava održavanje online časova jeste činjenica da mnogi učenici ne uključuju kameru tokom predavanja.\nUpravo je za kvalitetan nastavni proces od velike važnosti mogućnost predavača da vidi lica svojih učenika kako bi se uverio da razumeju ono što predaje i da im je pažnja na potrebnom nivou, ali i da bi proverio kako učenici reaguju na nove informacije i tako mogao da prilagodi način vođenja časa.\nStoga je veoma dobro ukoliko učenici prate čas sa uključenim kamerama i nastavnik treba da uradi sve što je u njegovoj moći kako bi ih podstakao da to i urade.\nVažno je istaći da nije dobro da se učenicima prosto naredi da uključe svoje kamere. Umesto toga nastavnici treba da nastoje da izgrade poverenje i podstaknu učenike da sami požele da učestvuju u online času vizuelnim putem.\nNaredni saveti i taktike trebalo bi da vam pomognu da kreirate atmosferu u kojoj će vaši učenici svojevoljno pratiti časove putem uključene kamere.\n12 načina da podstaknete učenike da uključe kamere\n1) Izgradite odnos\nVećini učenika online način predavanja je potpuno nov i potrebno im je poverenje da se upoznaju sa njim i da se osete komforno. Treba imati na umu da se mnogi učenici uz uključenu kameru osećaju izloženije nego kada su u učionici. Iz tog razloga je važno da nastavnik izgradi poverenje između sebe i učenika, ali i između njih samih kako bi oni osećali da su u sigurnom i podsticajnom okruženju.\n2) Sprovedite istraživanje\nRazgovarajte sa učenicima pojedinačno ili napravite formular da saznate šta ih sprečava da uključe kameru i šta je potrebno kako bi se oni osetili opuštenije. Kada saznate njihove brige i potrebe, moći ćete da radite na tome da otklonite prepreke.\n3) Igrajte se sa učenicima\nJedan od najboljih načina da se učenici opuste u bilo kojoj nastavnoj situaciji su igre. U slučaju online predavanja, tim potezom možete „ubiti dve muve” zato što učešće u igrama zahteva od učenika da uključe kameru. Možete im na primer tražiti da donesu najzanimljiviju stvar koju imaju u svojoj kući ili igrati papir-kamen-makaze, pantomimu i druge igre prilagođene uzrastu. Na taj način opustićete đake, pomoći im da izgrade poverenje i dati im dobar razlog da uključe kameru.\n4) Dozvolite učenicima da se i njihov glas čuje\nAktivno uključivanje učenika u nastavni proces jedan je od imperativa savremenog obrazovnog pristupa koji daje najbolje rezultate. U slučaju online nastave pružite podstrek učenicima da se i sami izjasne o temama za časove ili nekim drugim stvarima. Svoje slaganje sa određenim predlozima mogu da izraze i jednostavnim podizanjem ruke, za šta je potrebno da uključe kamere. Na taj način će se i stidljiviji učenici osetiti ohrabreno da podele svoj stav sa ostatkom razreda.\n5) Motivišite pojedine učenike da uključe kameru\nUkoliko znate ko su učenici koji su „omiljeni” u odeljenju, sa puno drugara i pozitivnom reputacijom, razgovarajte sa njima i ohrabrite ih da uključe kameru i tako daju svojim drugarima dobar primer koji će oni slediti.\n6) Podelite sa učenicima svoje iskustvo\nAko učenici vide da ste i vi nekada imali slične brige kao oni i da ste ih uspešno prevazišli, to će im pomoći da vam veruju i poslušaju vaše savete. S tim na umu, popričajte sa njima kako ste vi prevazišli tremu od kamere i online sastanaka, šta radite kada niste raspoloženi za taj vid interakcije, a potrebno je da uključite kameru, kako ste pobedili sopstvene nesigurnosti. Na taj način đaci će uvideti da ste pre svega osoba koja ih razume i deli njihove brige i strepnje.\n7) Jasno definišite kada je potrebno da kamera bude uključena\nPopričajte sa svojim učenicima kako biste odredili tokom kojih delova časa kamera ne mora da bude uključena. Uvažavanjem njihovog gledišta omogućićete im da se osete kao aktivni učesnici nastavnog procesa koji imaju mogućnost da i samu utiču na tok časa. Povrh toga, postavićete jasne smernice o uključivanju kamere koje će im pomoći da se osete sigurnije.\n8) Dozvolite učenicima da pokažu samo deo sebe na kameri\nMnogi učenici su osetljivi i ne osećaju se prijatno kada se njihovo lice vidi na kameri. Upravo to je jedan od glavnih razloga zašto ne žele da uključe kameru. Kako biste im pomogli da ovo prevaziđu, dozvolite im da na kameri pokažu samo deo sebe.\n9) Tražite učenicima da snime određenu veštinu ili zadatak na kameri\nUkoliko ocenjivanje zahteva da vidite kako učenik izvodi određenu radnju na kameri, onda mu pružite priliku da je snimi umesto da je izvodi u realnom vremenu. Stavite mu do znanja da ćete snimak pogledati samo vi, što će učeniku pružiti sigurnost i s vremenom ukloniti tremu od kamere, pa će je uključivati i u realnom vremenu.\n10) Pitajte učenike da li žele da koriste neke druge kanale\nMnogi učenici koriste druge medije za komuniciranje poput „Tik-Toka”, „Instagrama”, „Vimea” ili privatnih kanala na platformi „YouTube”. Pitajte ih da li bi se osećali komfornije kada bi imali mogućnost da preko ovih kanala dostavljaju svoje radove i učestvuju u online nastavi.\n11) Pokušajte da primate učenike jednog po jednog u „Zoom”\nUključite se nekoliko minuta pre početka časa i omogućite opciju „čekaonica”. Kako učenici budu pristizali, možete ih individualno pozdravljati i pitati ih da li žele da uključe kameru. Možda nećete moći baš sve učenike da prihvatate jednog po jednog, ali ako uspete da to ostvarite sa njih nekoliko, podstičući ih da uključe kamere, veća je verovatnoća da će ostali koji pristignu i vide da su njihovi drugari uključili kamere slediti njihov primer.\n12) Ohrabrite ih da koriste virtuelnu pozadinu\nNeki učenici možda oklevaju da uključe kameru zbog toga što nisu sredili sobu ili ne žele da drugi vide njihovu privatnost. Kako biste ovo prevazišli, pokažite im kako da koriste virtulene pozadine koje „Zoom” omogućava.\nPotražite savet od stručnjaka sa dugogodišnjim iskustvom u online nastavi\nZa mnoge učenike, nastavnike i škole uopšte online časovi zaista predstavljaju novinu. Da nije pandemije, oni verovatno dugo ne bi ni znali kako izgleda pravo učenje putem interneta. Upravo zbog toga se đaci i predavači teže snalaze i neophodni su vreme i praksa kako bi uspostavili kvalitetan nastavnič odnos u novom okruženju. Ovi saveti trebalo bi da im pomognu u tome.\nPostoje naravno i škole koje online nastavu koriste dugi niz godina kao dodatnu podršku tradicionalnim časovima i čiji učenici i nastavnici za vreme pandemije nisu imali nikakvih problema da se priviknu na novonastalu situaciju.\nBogato iskustvo u korišćenju sofisticiranih distance learning programa i napredna, patentirana tehnologija omogućili su i nastavnicima i učenicima tih škola da sa lakoćom koriste kameru, rade domaće zadatke i održavaju časove u virtuelnoj sredini. Njihovi insajderski uvidi mogu da pomognu svima da se bolje snađu. U današnjem vremenu to je neophodnost ukoliko želimo da imamo kvalitetno i bezbedno obrazovanje.\nPrethodna objava Centri za strukovnu izvrsnost (CoVEs) kao ekosistemi veština: Relativno novi, a sve bitniji akteri u svetskim obrazovnim sistemima Sledeća objava Najbolji nastavnici su uvek spremni da se usavršavaju i budu u ulozi učenika


FEDERER NEMA DILEMU: Očekujem veličanstven povratak ĐOKOVIĆA\nNedjelja, 26.11.2017 | 10:57\nRodžer Federer, jedan od najboljih igrača u istoriji tenisa, rekao je da očekuje velike povratke od Novaka Đokovića, Endija Marija i Stena Vavrinke.\nŠvajcarac koji iza sebe ima nevjerovatnu sezonu u 36. godini života, smatra da očekuje nešto slično od njih, kao što su on i Rafa uradili.\n"Kada se vraćate na teren to je uvek izazov za vaše tijelo. To je i izazov za cjelokupni vaš tim jer morate da budete izuzetno strpljivi i pozitivni. Da, očekujem od onih momaka koji su bili u vrhu, Novaka, Endija i Stena, samo najbolje i veličanstven povratak", rekao je Federer.\nDrugi igrač svijeta ove godine osvojio je Autralijan open i Vimbldon, i gotovo na svakom turniru na kojem se pojavio bio je dominantan.\n"Ne bih bio uopšte iznenađen kada bi im išlo slično kao što je išlo meni i Rafi. Kada je riječ o ostalima, ne znam tačno šta da očekujem. Nadam se da će i Nišikori, Berdih i Raonić da se vrate i nadam se da će svi nastupiti na AO jer bi to bilo fenomenalno", istako je Federer.\nFederer je ove sezone osvojio čak sedam titula (Bazel, Šangaj, Vimbldon, Hale, Majami, Indijan Vels i Australijan open).


Dogovor godine: Tramp i Si uspostavili „prekid vatre“ u trgovinskom ratu - Sputnjik Srbija\n12:04 04 April 2020\n07:49 29.06.2019 (osveženo 09:21 29.06.2019) Preuzmite kraći link\nIstovremeno, kineski mediji su javili da su se Amerika i Kina dogovorile da „restartuju“ razgovore o trgovini, kao i da Vašington neće uvesti nove sankcije na uvoz kineske robe.\nAmerički predsednik je novinarima nakon susreta rekao da su on i Si u Osaki imali „veoma, veoma dobar sastanak, koji je ispao bolji nego što se očekivalo“, prenosi AP. „SAD su spremne za pravedan dogovor sa Kinom, koji bi bio istorijskih razmera. Mi možemo da postignemo dogovor koji bi bio monumentalan“, rekao je.\nIzjava Sija takođe je bila veoma pozitivna: „I SAD i Kina će dobiti mnogo ukoliko budu sarađivale.“\ntrgovinski rat, dogovor, Si Điping, Tramp


Momirović: Počeli pripremni radovi na izgradnji novog mosta preko Dunava\nNovi Sad, 1. juna 2022.- Ministar gradjevinarstva, saobracaja i infrastrukture Tomislav Momirovic, gradonacelnik Novog Sada Milos Vucevic i v.d. direktora Koridora Srbije Aleksandar Antic sa predstavnicima kineske firme CRBC obisli su radove na izgradnji cetvrtog mosta u Novom Sadu. FOTO TANJUG/ NENAD MIHAJLOVIC/ nr\n„Mostovi spajaju ljude, a Novi Sad postaje grad mostova koji je doživeo neverovatan razvoj u prethodnom periodu“, istakao je Momirović.\nMinistar građevinartstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i v.d. direktora „Koridora Srbije“ Aleksandar Antić, obišli su danas gradilište novog mosta preko Dunava u Novom Sadu, koji će biti deo obilaznice oko Novog Sada.\nMomirović je ocenio da je projekat obilaznice sa mostom preko Dunava, koje gradi kineska kompanija CRBC, najveći razvojni projekat za Novi Sad, jer će dovesti veliki broj investicija u narednim godinama.


Baš Baš kečap pizza 500g pvc cena akcija Srbija\nBaš Baš kečap pizza 500g pvc cene\nTrenutno nemamo slike za Baš Baš kečap pizza 500g pvc\nPolimark kečap blagi 280g dojpak\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Baš Baš kečap pizza 500g pvc po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Baš Baš kečap pizza 500g pvc na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kečap cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Baš Baš Kečap, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Baš Baš kečap pizza 500g pvc sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Baš Baš kečap pizza 500g pvc. Pre kupovine, podatke za Baš Baš kečap pizza 500g pvc proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nDijamant kečap ljuti 500g pvc


I Rusija ima svoj Beograd, a u njemu značajno srpsko nasleđe /foto/ - Sputnjik Srbija\n18:10 15.11.2019 Preuzmite kraći link\nPiše Anđelija Drvendžija\nAnđelija Drvendžija. Sputnik Srbija\nManifestaciju koju su organizovali Belgorodski državni tehnički univerzitet „Vladimir Grigorijevič Šuhov“ i Belgorodski nacionalni istraživački univerzitet, u saradnji sa partnerima iz Beograda, otvorio je zamenik direktora „Ruskog doma“ Vasilij Galaktionov, koji je poručio posetiocima da „Rusija nije samo Moskva, već ogromna i šarolika zemlja“, kao i da je Belgorod pravi biser među ruskim regionima.\nOn je istakao da stanovnici Belgoroda neguju pamćenje na Srbe koji su živeli u tom gradu i trude se da što više povežu region sa Srbijom.\nTo je potvrdio i predstavnik ambasade Rusije u Srbiji ataše za kulturu Aleksandar Kanonjihin, koji je rekao da je razvoj međuregionalnih veza između Rusije i Srbije jedan od najbitnijih smerova u radu ambasade.\nIstorijsko nasleđe Srba u Belgorodu\nBelgorodska oblast je nakon oslobođenja od Turaka bila slabo naseljena, da bi kasnije, tokom 18. veka, tu došli Srbi.\n„Tada je više od 300.000 Srba, uglavnom iz Vojvodine i Hercegovine, na poziv kraljice Jelisavete došlo u Rusiju“, objasnio je Kanonjihin.\n„Njima je današnja teritorija Belgorodske oblasti postala druga otadžbina. Sa druge strane, ova teritorija je jedna od najstarijih ruskih teritorija, koje su Rusi naselili u 9. i 10. veku. Nastavićemo naše zajedničke aktivnosti kada je reč o povezivanju naših teritorija“, poručio je Kanonjihin.\nPosetioci prezentacije o „ruskom Beogradu" uživali su u muzičkom delu večeri\nTragovi kulturnog i duhovnog nasleđa Srba u Belgorodu su izuzetno značajni — u belgorodskoj oblasti je rođen Vladimir Stankijevič (Vladimir Stanković), jedan od najvećih ruskih filozofa, poreklom Srbin, a prvi mitropolit belgorodski Teodosije je bio Srbin.\nPrema rečima Viktorije Rjapuhine, direktorke Instituta za srpski jezik i komunikaciju sa Državnog tehnološkog univerziteta u Belgorodu, stanovnici Belgoroda srpskog porekla sačuvali su svoja prezimena i znaju odakle su njihovi preci.\n„Rusi srpskog porekla uglavnom ne znaju srpski, ali imaju želju da ga nauče. Na primer, na našem Institutu za srpski jezik i komunikaciju u ovom semestru srpski uči 73 polaznika, i to za svoju dušu, a neki od njih uče jezik samo zbog te istorijske veze sa srpskim narodom“, naglasila je ona.\nSaradnja u sferi obrazovanja i srpski centar u Belgorodu\nPrema rečima organizatora, Belgorod je, prvenstveno, grad omladine, jer je svaki peti stanovnik grada — student, a grad je prilagođen potrebama mladih. U njemu se nalazi pet velikih i značajnih ruskih univerziteta, a Belgorodski region uspešno sarađuje sa srpskim visokoškolskim institucijama.\nVeliki značaj za razvoj saradnje između dve zemlje imaju i studentske razmene, u okviru kojih svake godine u Belgorod dođe oko 100 studenta iz Srbije, a isto toliko rusih studenata poseti fakultete u Srbiji.\n„Kada je reč o studiranju u Rusiji, nailazimo na jedan stereotip — da se sve dešava u Moskvi ili Sankt Peterburgu, a to nije tačno“, napomenula je Rjapuhina.\nPrema njenim rečima, Belgorod je prijatno mesto za studentski život i za boravak. Obrazovanje je vrhunsko, uslovi za život su veoma dobri, a sredina je mnogo povoljnija nego u megapolisima, pogotovo za Srbe.\n„Pošto imamo dugogodišnju saradnju sa Srbijom, mi znamo šta treba da ponudimo našim dragim srpskim studentima. Mislim da kao prednost možemo istaći to što u Belgorodu funkcioniše Institut za srpski jezik i komunikaciju, jedinstven u Rusiji“, ocenila je Rjapuhina.\nIzložba slika Anice Savić „Niš – Belgorod / daleko, a blisko“\nSrpski centar je, kako kaže, mesto za okupljanje i druženje srpske i ruske omladine i mesto gde svaki srpski student može da dođe i popije šoljicu kafe kada ga uhvati nostalgija, kao i da čuje srpsku reč.\nAko voliš Rusiju — voliš Srbiju\nRjapuhina je istakla da određene razlike između naših naroda samo na prvi pogled dolaze do izražaja. Na primer, Rusi su naizgled hladni i povučeni, dok su Srbi dosta otvoreniji.\n„Mi možemo mnogo toga da naučimo od vas — da budemo otvoreniji i opušteniji, a kada se Rusi opuste — postaju veoma dobri drugari. Prijateljstva koja nastanu između naša dva naroda traju, nisu samo formalne prirode. Poslovni odnosi često prerastaju u prijateljske, a ja mislim da je to tipično za Srbe i Ruse, a ne i za zapadnog čoveka“, ocenila je ona.\nIzložba lutaka privukla je veliko interesovanje posetilaca\nPo njenom mišljenju, prema količini ljubavi koju pokazuješ prema bratskom narodu, može se proceniti da li si pravi Rus ili pravi Srbin.\n„Ako voliš Rusiju — voliš Srbiju“, zaključila je Rjapuhina.\nRazbijanje stereotipa o Rusiji\nCilj manifestacije je da se predstavi Belgorodski region i da se prikaže koliko je Rusija zapravo raznolika i kulturno bogata, a bez obzira na to — bliska Srbiji.\n„Trudimo se da predstavimo Rusiju u modernom svetu, jer, nažalost, ljudi iz Srbije ponekad imaju zastarelu sliku — mnogo vole Rusiju, ali je ne poznaju toliko. Mi želimo da razbijemo stereotipe, poput toga da je Rusija daleko i da je putovanje komplikovano — što je samo stvar organizacije“, tvrdi Rjapuhina.\nPrema njenom mišljenju, glavni stereotip o Rusiji među Srbima je — da je u Rusiji stalno zima. U Rusiji ima i južnih regiona, naglašava Rjapuhina, gde je veoma toplo tokom leta, a ljudi koji dođu „kažu da se osećaju baš kao u Srbiji“.\nAnica Savić:„U Belgorodu sam videla ruske stepe, ruske manastire i osetila toplinu ruske duše“\n„Ima i regiona gde zima traje celu godinu, ali ljudi su topli, što popravlja situaciju“, zaključuje direktorka Srpskog centra u Belgorodu.\nPrezentacije ruske kuhinje i umetnosti i izložba lutaka\nPrezentacijom je bila obuhvaćena degustacija ruske kuhinje, hrane i pića iz Belgorodskog regiona, izložba umetničkih slika i fotografija sa belgorodskim motivima, izložba lutaka, promocija dva najveća univerziteta u Belgorodu i srpska premijera filma o jednom od najvećih svetskih inženjera — belgorodskom naučniku Vladimiru Šuhovu.\nNa prezentaciji su posluženi hrana i piće iz Rusije\nPrezentacija koja je organizovana u Ruskom domu predstavlja najavu festivala „Dani Belgoroda u Beogradu“, koji će biti održan na jesen 2020. godine, sa ciljem da se građani Beograda i Srbije upoznaju sa kulturnim, naučnim i ekonomskim potencijalima grada.\nkulturno nasleđe, istorija, kultura, Belgorod


B92\t22.09.2018 18:03\nJanković je za N1 tv rekao da sa Đilasom (SZS) redovno razgovara i dodao: "Ali ne o tome da uđemo u Savez. Razgovaramo o tome kako ćemo onog momenta kad stvorimo uslove za iole fer izbore smeniti Vučića i nakon toga, bez bilo kakvog oklevanja, formirati vlast i povesti Srbiju u određenom pravcu".\nKaže i da je jasno da će Građanski blok 381 i SZS morati da sarađuju jer, i dodao da nema iluziju da će samostalno uspeti da osvoje 51 odsto glasova. "Ali to ne znači da smo jedno, to ne znači da imamo istu političku viziju i politički stav", dodao je.\n"Imamo politički temelj koji se neće pri prvom vetru razrušiti. Odnosi su takvi da možemo da računamo na budućnost. Nisam bitan ja pojedinačno, nije bitna nijedna stranka na taj način da je ona centar sveta. Mi smo rekli čovek je u centru pažnje. Nama je bitna politika, nama je bitna Srbija", rekao je Janković.\n1. Kakav DEBIL , i on bi da vodi Srbiju u "ODREDJENOM PRAVCU" HAHAHA . Prvo bi se nakrao , pa poveo srbiju u PAKAO , da ne postoji vise. Na kolac srama ga nabiti, majmuncina


Siniša Stajić, Author at The Filmske Recenzije - Stranica 3 od 105\n16/08/2021 16/08/2021 by Siniša Stajić\nCODA predstavlja skraćenicu za child of deaf adults, što u prevodu znači dete gluvih roditelja. Ovo je drama koja kao protagonistkinju ima devojčicu koja normalno čuje i koja pripada ovoj grupi dece. Režiju i scenario potpisuje Šon Heder, a reč je o rimejku francuskog filma La Famille Bélier iz 2014. godine, koji je sličan nemačkom … Read more CODA (2021)\nBo Burnem je američki umetnik koji je karijeru započeo kao šesnaestogodišnjak na jutjubu i zahvaljujući svojim nastupima u kojima je uspešno kombinovao komediju i mjuzikl je relativno brzo stekao popularnost, pa je sa osamnaest godina već nastupao na kanalu Comedy Central. Nakon debitantskog albuma je odradio tri stend-ap ture, od kojih su prve dve distribuirane … Read more Bo Burnham: Inside (2021)\nCategories komedija, muzički\n20/07/2021 20/07/2021 by Siniša Stajić\nPig je kombinacija drame i trilera koju potpisuje Majkl Sarnoski u svom rediteljskom debiju. Film je nastao u ko-produkciji nekoliko studija, dok je za distribuciju bila zadužena kompanija Neon. Pig je privukao dosta pažnje jer glavnu ulogu tumači Nikolas Kejdž, glumac koji je u poslednjih nekoliko godina postao sinonim za čudne ili uvrnute likove. Ovde … Read more Pig (2021)\n12/07/2021 12/07/2021 by Siniša Stajić\nSummer of Soul je muzički dokumentarac koji potpisuje Amir Tompson i koji se bavi muzičkim događajima vezanim za crnačku muziku i kulturu u Njujorku 1969. godine koji nose zajednički naziv Harlem Cultural Festival. Film je debitovao na festivalu Sandens gde je pokupio veliku nagradu žirija i nagradu publike, a nakon kratke bioskopske distribucije je stigao … Read more Summer of Soul\nCategories dokumentarni, muzički\n29/06/2021 29/06/2021 by Siniša Stajić\nProšlo je tri godine od filma A Quiet Place koji je svojom atmosferom i konstantnom tenzijom uneo preko potrebnu svežinu u žanr horora. Zbog velikog uspeha na bioskopskim blagajnama, ljudi iz Paramounta su potvrdili nastavak praktično u prvoj nedelju prikazivanja, ali smo na njega zbog epidemije kovida čekali godinu dana duže od planiranog. Režiju i … Read more A Quiet Place Part II (2021)


"Nova": Ekološki ustanak otkrio velike sujete, pale i teške reči\nDruštvo Autor:Gordana Petkovic12. sep. 202122:38 > 22:41\nList "Nova" u tekstu "Optužuju Ćutu da je protest pretvorio u predizbornu promociju" piše o tome kako ni subotnji ekološki protest protiv “Rio Tinta” nije mogao da prođe bez trvenja među organizatorima, počev od izbora govornika i zabrana pojedinim opozicionarima, preko antivakserskih poruka do uvreda na račun Zorana Đinđića.\nList piše i o burazerskoj ekonomiji koja je na delu i firmi „Nites“ brata Darije Kisić Tepavčević koja je za četiri godine uvećala dobit 14 puta.\nPredrag Milovanović, zamenik tužioca Drugog osnovnog tužilaštva, koji je skinut sa slučaja paljenja kuće novinara Milana Jovanovića, u intervjuu za „Novu“ kaže da „Tužilaštvo mora da kontroliše policiju“.\nList donosi i razgovor sa Trifunom Pavlovićem koji istražuje etimologiju starih imena i prezimena.\n„Nova“ prenosi istraživanje „Crna Gora godinu kasnije“ koje pokazuje da građani te zemlje nisu baš zadovoljni, ali da ne žele povratak na staro.\nPočinje Bitef, a glumica Vesna Čipčić govori o predstavi „Living Room“ koja otvara pozorišni festival, a u kojoj igra glavnu ulogu, opersku pevačicu Katarinu Malković iz Beograda.\nIz sveta poznatih stiže priča o „Neverovatnim promenama u kilaži naših selebritija“, a glumac Milan Marić za „Novu“ otkriva detalje saradnje sa Draganom Bjelogrlićem na filmu „Toma“.\nIgor Rakočević, jedan od najboljih bekova u istoriji srpske košarke, u intervjuu za „Nova“ govori o prvom velikom uspehu u svojoj bogatoj karijeri koji je napravio upravo u Instanbulu, gde je pre 20 godina osvojena poslednja zlatna medalja na Evropskom prvenstvu u košarci.\nbrat Darije Kisić Tepavčevićekološki ustanakIgor Rakočevićlist NovaMilan Marićpredrag milovanovićTrifun PavlovićVesna Čipčić


Drugi su opisali – ili pokuali da opiu – daleko bolje nego to sam ja ikada mogla (jer nisam bila na mestu događaja), poslednje dane Trećeg Nemačkog Rajha: neodoljivo napredovanje od strane dveju izbezumljenih napadačkih armija (i njihovih dotičnih pomoćnika) u srce zemlje, u kojoj godine nečuvenog bombardovanja nisu ostavile nita sem ruevina; teror poslednjih i najsurovijih vazdunih napada je dezorganizovao sve, dok su reke izbeglica nastavile sa navalom prema zapadu (shvatajući to da su, uprkos svemu, imali manje razloga za strah od Amerikanaca – neprijatelja nacional-socijalizma koji nisu imali neto posebno drugačija ubeđenja – od Rusa, koji su se borili potpuno svesni svoje zakletve u suprotna ubeđenja); uas poslednjih očajničkih borbi, namera da se neprijatelj zaustavi za koga se u napred zna da će biti pobednik, i moralni slom – strah, čista beznadenost, gorak osećaj da su ismejani i prevareni – miliona onih u čijim srcima je vera u nacional-socijalizam bila nerazdvojiva od sigurnosti u nemačku nepobedivost: ostaju moralne ruevine, koje su tragičnije i trajnije nego one materijalne. Drugi su opisali ili pokuali da opiu uas poslednjih dana Berlina pod nemilosrdnom paljbom iz ruskih topova – Berlina koji je, gledano odozgo, “izgledao kao krater ogromnog vulkana.” (ovo su reči, poznate nemačke avijatičarke, Hane Rajt (Hanna Reitsch), koja je to videla – zabeleila Devi) Usred goruće prestonice, stajale su prostrane i jo uvek netaknute bate Kancelarije Rajha. Tu, okruen nekolicinom vernih ljudi u svom bunkeru pod zemljom, Adolf Hitler, čovek protiv vremena, proivljavao je očigledan kraj svih svojih ivotnih dela i svih svojih snova, kao i početak dugog mučenitva svog naroda. Manje vie tačni izvetaji dostigli su vrhunac opisujući njegove poslednje gestove i reči. Ali niko nije u nadljudskoj veličanstvenosti opisao poslednju, stvarnu, unutranju fazu – tragični neuspeh i (posmatrano sa gledita koje daleko prevazilazi jednog političara) kulminaciju njegovog posvećenog ivota.


Crna Gora spremna da otvori poslednje poglavlje, lopta je sad na terenu EU\nIzvor: B92, 30.Okt.2019, 09:39 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nPodgorica -- Pregovarač Crne Gore za Poglavlje 8 u pregovorima sa EU, Biljana Jakić izjavila da nezahvalno prognozirati kada će to poglavlje biti otvoreno.\nGeneralna direktorka Direktorata za unutrašnje tržište i konkurenciju u Ministarstvu ekonomije je rekla da je važno da nadležne institucije rade dalje na ispunjavanju definisanih obaveza za jedino preostalo poglavlje, koje se odnosi na konkurenciju, a koje do sada nije otvoreno, prenosi CdM.\n"Evropska >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << komisija je postavila pet merila za otvaranje ovog poglavlja", rekla je ona i dodala da je u odnosu na njih sproveden čitav niz kako zakonodavnih, tako i institucionalnih reformi.\nPrema njenim rečima, lopta je sada na terenu EU. "Očekujemo da će ostvareni rezultati biti prepoznati i verifikovani skorim otvaranjem i ovog, poslednjeg poglavlja u pristupnim pregovorima s EU", rekla je Jakić.


Počeo međunarodni ekološki projekat – Semendria\nPočeo međunarodni ekološki projekat\n22. novembar 2016. DRUŠTVO – Međunarodni ekološki projekat „Parlament riba”, koji se bavi zaštitom životne sredine i čiji je cilj sprečavanje zagađenja reka i mora, realizovaće se u našem gradu do kraja novembra. Grad Smederevo je, kako s ponosom treba istaknuti, jedini grad u Srbiji u kojem se sprovodi ovaj poznati internacionalni pozorišni ekološki projekat, finansiran od strane Savezne fondacije za životnu sredinu u Nemačkoj (Deutsche Bundesstiftung Umwelt DBU/ German Federal Environmental Foundation), pod pokroviteljstvom nemačkog Saveznog ministarstva za obrazovanje i nauku i ministarke za obrazovanje i istraživanje Johane Vank.\nPrvog dana smederevski učenici započeli su projekat interaktivnom uvodnom radionicom. Goste iz Nemačke je u ime lokalne samouprave pozdravila Svetlana Mihajlović, članica Gradskog veća, kao i direktorka škole Dragica Golubović, poželevši njima, deci i učiteljima uspešan trodnevni rad i sticanje mnogih novih znanja. U prvom delu učenicima je prezentaciju o opasnostima zagađenja okoline i zaštiti životne sredine održala Slavica Radivojević, rukovodilac grupe za inspekciju za zaštitu životne sredine GU Smederevo. Nakon toga Snežana Stanojević, referent za zaštitu životne sredine, upoznala je bliže prisutne sa radom Javnog komunalnog preduzeća „Zelenilo i groblja“, govoreći im o sakupljanju komunalnog otpada u našem gradu, selekciji sirovina i važnosti preventivnog delovanja u ovoj oblasti. Nakon divnog interaktivnog druženja u školi, učenici OŠ „Dr Jovan Cvijić“ su na prostoru Dunavskog keja sakupljali otpad od kojeg su narednog dana pravili eksponate, pokazujući pri tome svu svoju kreativnost i inventivnost. Učenički eksponati biće prikazani u okviru izložbe „Čovek – otpad – more“ koja će biti otvorena u Centru za kulturu Smederevo od 18. novembra do kraja meseca.\nPrema rečima realizatora projekta, Anke Vorlauf, referenta za obrazovanje organizacije EUCC-D, i Regule Štajner Tomić, umetničkog direktora pozorišnog udruženja „Kurtheater bitterfeld e.v. dessau-roßlau“, radionice sa smederevskim učenicima protiču u odličnoj atmosferi. Cilj ovih radionica jeste da se deca regiona, koja su uključena u projekat upoznaju sa tematikom, prihvate nove sadržaje i stvore sopstveni pozitivni, emotivni pristup tematici. Kroz igru deca će naučiti da se telom i glasom izražavaju scenski, slikovito, plesno i muzikalno, da usvoje nova znanja o zagađenju vode i da razviju produbljenu svest o zagađenosti voda, kako bi i sami osetili potrebu da se ponašaju u skladu sa zahtevima očuvanja prirodne sredine.\n« Dan grada Smedereva\nNastavlja se međunarodni ekološki projekat »


11. септембра 2017. Novi Sad, Sport, Vesti\nKad se priča o novosadskim basketašima, to su u najvećoj većini slučajeva priče o pobedama. Evo primera. Basketaši iz Novog Sada osvojili su turnir u Berlinu, nagradu od 10.000 dolara i obezbedili vizu za Masters koji će se održati u Meksiko Sitiju. Ekipa u sastavu Dušan Domović Bulut, Marko Ždero, Dejan Majstorović i Marko Savić bila je dominantna u svim utakmicama na Mastersu. Oni su prethodno vezali titule na Mastersima u Pragu, Lozani i Debrecinu, a turnir u Meksiku ih očekuje 30. septembra i 1. oktobra. Pre Meksika čeka ih turnir u Šengduu 23. i 24. septembra i za kraj sezone veliko finale World Toura 21. i 22. oktobra. Uz sve to, Dušan Domović Bulut je u konkurenciji za najspektakularnijeg igrača.


Sa obeležavanja Međunarodnog dana nestalih (Foto Kim)\nPovodom Međunarodnog dana nestalih, ministar za zajednice i povratak u kosovskoj vladi Dalibor Jevtić poručuje da su "istina i pravda obeveza društva".\nNa Kosovu se i dalje traga za 1.654 osobe, među kojima 562 nealbanaca. Porodice nestalih ne gube nadu da će pravda biti zadovoljena.\nPredstavnik Udruženja kidnapovanih i nestalih lica KiM za Gračanicu Silvana Marinković istakla je da se porodice nestalih neće predati, i da če nastaviti da tragaju za sudbinom svojih najbližih.\nKoordinator Udruženja porodica kidnapovanih i nestalih Srba sa Kosova Milorad Trifunović je pre 22 godine izgubio brata koji je nestao sa rudarima površinskog kopa Belaćevac.\n"Istina je da se istina krije", smatra Jasmina Živković kojoj je otac nestao 28. septembra 1999. godine u Uroševcu.\nFotografije iz knjige "Oteta istina" biće izložene u Galeriji Doma kulture do 1. septembra\nIz EULEX-a apeluju na porodice nestalih da daju krv radi lakše identifikacije\nMisija Evropske unije za vladavinu prava na Kosovu (EULEX) na Međunarodni dan nestalih apeluje na sve rođake nestalih lica da daju uzorke krvi, "kako bi omogućili da se završi postupak identifikacije određenih ljudskih posmrtnih ostataka u prištinskoj mrtvačnici", navedeno je u saopštenju iz ove misije.\nZamenica direktora kosovskog Instituta za sudsku medicinu i saradnica EULEX-a Tarja Formisto, navela je da je jedan od problema, sa kojima se susreću tokom identifikacije ljudskih ostataka, činjenica da nisu svi rođaci nestalih lica dali uzorke krvi za analizu DNK, navodi se u saopštenju EULEXA.\nIstakla je da postoji mogućnost da se do 20 nestalih lica može identifikovati pomoću DNK analize, kada bi porodice svih nestalih lica dale uzorke krvi.


Okrugli sto na temu vrednovanja rada sudija i tužilaca u BiH\nUSAID-ov Projekt pravosuđa, FCJP i VSTV organizovali diskusiju na temu vrednovanja rada u pravosuđu\nObjavljeno: Decembar 15, 2015\nU zajedničkoj organizaciji USAID-ovog Projekta pravosuđa i Fondacije Centar za javno pravo, uz podršku Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine, u Sarajevu je 15. decembra 2015. godine u hotelu Bristol održan okrugli sto na temu „Najnovija razmatranja i regionalna iskustva u domenu vrednovanja rada sudija i tužitelja te njihove disciplinske odgovornosti“. Okrugli sto su ispred organizatora otvorili Jasna Kilalić, zamjenica direktora Ureda za demokratiju USAID-a i prof. Edin Šarčević, predsjednik Fondacije Centar za javno pravo, dok se prisutnima ispred VSTV BiH obratila Ružica Jukić, potpredsjednica VSTV-a.\nOkrugli sto je odgovor na veliko interesovanje stručne javnosti za navedene teme, kao i kritike postojećih sistema ocjenjivanja i sistema utvrđivanja disciplinske odgovornosti. Učešće u okruglom stolu uzelo je preko 30 članova pravosudne zajednice iz cijele BiH, uključujući i predstavnike strukovnih udruženja sudija, tužilaca i stručnih saradnika.\nIstraživanje percepcije stručne javnosti o pravosuđu koja je u 2015. godini proveo USAID-ov Projekat pravosuđa u BiH pokazala su da blizu 65% sudija i tužilaca misli da postojeći sistem vrednovanja njihovog rada nije adekvatan, a kao glavne razloge takvog mišljenja navode da su ocjene samo statistički, odnosno kvantitativni pokazatelji, a ne i kvalitativni, te da nisu zasnovane na suštinskoj analizi njihovog rada.\nKada je u pitanju sistem disciplinske odgovornosti, istraživanje mišljenja šire javnosti otkrilo je da dva od tri ispitanika ne vjeruju da pravosudne institucije dovoljno kažnjavaju neetično i neprofesionalno ponašanje u vlastitim redovima. Ispitanici smatraju individualnu odgovornost sudija i tužilaca najvažnijim faktorom kod unapređenja kvalitete njihovog rada.\nO postojećem sistemu ocjenjivanja kojeg primjenjuje VSTV na okruglom stolu je govorio Rusmir Šabeta, šef Odjela za pravosudnu upravu sekretarijata VSTV BiH. Regionalni osvrt ponudila je Gordana Krstić, predstavivši srbijanski model vrednovanja rada, dok je Maurizio Salustro, bivši sudija i tužilac iz Italije, kao nezavisni ekspert dao svoju ocjenu sistema ocjenjivanja tužilaca u BiH.\nU diskusiji koja je uslijedila istaknuto je da sistem vrednovanja rada treba da ima za cilj da osigura, ne samo unapređenje efikasnosti, već i očuvanje ili unapređenje kvaliteta sudijskih i tužilačkih kapaciteta i prevenciju negativnih pojava u njihovom radu. Prijedlozi za unaprjeđenje o kojima su se učesnici saglasili, bili su između ostalog: da se izmjenama pravilnika o kriterijima za ocjenjivanje sudija i tužilaca poboljšaju kvalitativni kriteriji u odnosu na kvantitativne poput davanja veće važnosti ocjeni stručnosti, uzimanja u obzir rada na složenim predmetima, sposobnosti pravnog rasuđivanja, ocjenjivanje tužilačkog rada na istragama, uviđajima, pretresima, zatim ocjenjivanje odnosa prema poslu, poštovanja profesionalne etike i sl. Takođe, dat je prijedlog da se produži vremenski interval u kojem se vrši periodično ocjenjivanje rada sa jedne na tri godine.\nKada je u pitanju sistem utvrđivanja disciplinske odgovornosti nosilaca pravosudne funkcije disciplinski tužilac g. Mirza Hadžiomerović, predstavio je nalaze Funkcionalne analize Ureda disciplinskog tužioca i rezultate konsultacija sa stručnom zajednicom o disciplinskoj praksi u BiH. Istraživanje je imalo za cilj utvrditi percepciju sudija i tužilaca o sistemu disciplinske odgovornosti u pravosuđu, sa posebnim naglaskom na pravičnost i nepristrasnost disciplinskih postupaka, uključujući i šira pitanja, kao što su institucionalna nezavisnost i nadležnost Ureda disciplinskog tužioca-a (UDT). Načelnica Odeljenja za statusna pitanja sudija Visokog saveta sudstva Republike Srbije, Smilja Spasojević je govorila o disciplinskoj odgovornosti sudija u Republici Srbiji u regulativi i praksi.\nImajući u vidu da nezavisnost nosilaca pravosudnih funkcija nije privilegija data u njihovom sopstvenom interesu, već u interesu vladavine prava i lica koja traže i očekuju nepristrasnu pravdu, učesnici okruglog stola složili su se da je potrebno pristupiti izmjenama i unaprjeđenju postojećeg sistema. Naglašena je potreba stvaranja funkcionalne veze između disciplinske odgovornosti i ocjene rada i napredovanja u karijeri jer većina sudija i tužilaca smatra da odluke disciplinskih organa trebaju biti faktor u odlučivanju o napredovanju u karijeri kandidata (putem imenovanja na više pozicije) u zavisnosti od ozbiljnosti utvrđene disciplinske odgovornosti kandidata.\nKao jedan od najvećih problema u vezi s radom UDT istaknut je veoma veliki procenat odbačenih prijava protiv nosilaca pravosudnih funkcija te da je potrebno uspostaviti odgovarajući sistem kontrole tog procesa. Takođe, zaključeno je da bi UDT trebao unaprijediti sistem prikupljanja statističkih podataka o radu UDT-a kao i način njihove analitičke obrade.


Partneri Srbija: Nacrtom nisu rešeni svi problemi uočeni u primeni Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja – Matrica slobode medija\nPosted on September 14, 2021 by Teodora\nBeograd, 14.09.2021. –\nPovodom 28. septembra, Međunarodnog dana prava javnosti da zna, Partneri Srbija organizuju konferenciju “Odbrana prava javnosti da zna.” Konferencija će se održati 27. septembra 2021. godine, a o stanju prava javnosti da zna u Srbiji govoriće Poverenik za informacija od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, eksperti SIGMA-u, novinari i predstavnici domaćih i organizacija civilnog društva iz regiona.\nJoš je neizvesno da li će na predstojećem jesenjem zasedanju Skupštine Srbije biti usvojene izmene i dopune Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, iako je proces izmene tog zakona pokrenut pre gotovo pet godina, podseća organizacija Partneri Srbija.\nU svom saopštenju navode da „iako je Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja Republike Srbije prepoznat kao jedan od najboljih zakona na svetu u ovoj oblasti, iskustva u primeni pokazala su da postoje problemi koje je potrebno otkloniti kako bi se obezbedila veća transparentnost i odgovornost u radu organa javne vlasti.\n„Pored problema koji su uočeni tokom godina primene Zakona, zbog čega su njegove izmene bile neophodne, u svim strateškim dokumentima napominje se da ovaj Zakon treba menjati na način da se obezbedi veća proaktivna transparentnost u radu organa javne vlasti. U prevodu ovo znači da je potrebno „poraditi“ na volji organa javne vlasti da samostalno počnu da objavljuju informacije o svom radu, a ne da isključivo reaguju (a neki ne čine čak ni toliko) na zahteve građana.“\nPartneri Srbija podsećaju da su izmene Zakona započele pre skoro pet godina, ako se kao vreme početka rada na izmenama Zakona uzme datum formiranja prve radne grupe za izradu teksta Zakona (3.11.2016).\n„Za ovo vreme formirane su dve radne grupe za izmenu Zakona, izrađena su tri dokumenta, od toga dva nacrta zakona i jedna dokument pod nazivom Pregled odredaba koje se menjaju u Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, promenile su se dve vlade, a proces je i dalje u toku. Tokom ovog perioda organizacije civilnog društva i medijska udruženja isticali su u više navrata kako se izmenama Zakona ugrožava već dostignuti nivo prava na pristup informacijama.“\nNakon sprovedene javne rasprave tokom juna ove godine, navodi se u saopštenju, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave (MUDLS) je objavilo poslednji Nacrt izmena i dopuna Zakona o slobodnom pristupu informacijama 26. jula 2021. godine, koji je po oceni organizacija civilnog društva sadrži manje štetnih rešenja, u odnosu na prethodne verzije.\n„Tako su, nakon reakcije civilnog sektora i medijskih udruženja, iz Nacrta uklonjeni novi osnovi za ograničenje prava javnosti da zna, poput ugrožavanja položaja na tržištu državnih preduzeća i drugih društava kapitala. Nacrtom su uvedena i dodatna ovlašćenja Poverenika u situacijama kada organi javne vlasti uopšte ne odgovore na zahtev tražioca, što bi trebalo da ima pozitivan efekat na dosadašnju praksu (ne)postupanja organa javne vlasti.“\nPartneri Srbija ističu da predloženim Nacrtom nisu rešeni svi problemi uočeni u primeni samog Zakona.\n„Učešće Vlade u obezbeđivanju Poverenikovih rešenja nije adekvatno regulisano predloženim rešenjima. Naime, iako važeći Zakon propisuje ovu obavezu, Vlada Republike Srbije nijednom nije obezbedila da se neko od obavezujućih, konačnih i izvršnih rešenja Poverenika i sprovode. Pored toga, pitanje nadzora nad Zakonom ostalo je u rukama Upravnog inspektorata, koji godinama ne koristi sve raspoložive mehanizme da procesuira one organe koji i nakon rešenja Poverenika odbijaju da dostave tražene informacije. Interesantno je da je Upravni inspektorat u jednoj fazi izmena Zakona predložio da se nadzor iz Inspektorata izmesti i dodeli Povereniku, međutim MDULS tokom dosadašnjeg procesa izmena Zakona nije imao sluha za ovaj predlog.“\nZaključuje se da je Nacrtom izmene i dopune zakona „propuštena prilika da se adekvatno adresira potreba za proaktivnom transparentnošću, što je od ključnog značaja za unapređenje prava na pristup informacijama od javnog značaja, ostvarivanje drugih prava i interesa građana, i kontrolu rada organa javne vlasti.“\n← Previous Previous post: Savet Evrope zabeležio napad na ekipu N1 u Crnoj Gori\nNext → Next post: Zaštita za novinare: Ministarstvo pravde radi na izmeni krivičnog zakonika


Akcija pojačane kontrole učesnika u saobraćaja na području Bihaća i Bosanske Krupe\nU skladu sa planom koji je sačinjen na osnovu Strategije MUP USK-a koja se odnosi na poboljšanje stanja sigurnosti saobraćaja na putevima USK-a, pripadnici PS Bihać i PS Bosanska Krupa , Prve Policijske uprave, su dana 23/24.09.2017. godine, na području Bihaća i Bosanske Krupe u vremenskom periodu od 22.00-05.00 sati, proveli akciju pojačane kontrole učesnika u saobraćaju sa akcentom na sankcionisanje učinjenjenih prekršaja u saobraćaju ili pronalazak tragova i predmeta koji bi mogli poslužiti kao dokaz o izvršenom krivičnom djelu.\nTom prilikom policijski službenici kontrolisali su 323 vozila i vozača, a iz saobraćaja je isključeno zbog upravljanja pod dejstvom alkohola 25 vozača i 3 vozača koja su upravljala vozilom prije prava na sticanje upravljanja motornim vozilom i ukupno je uručeno 81 prekršajni nalog. Prilikom provođena akcije, pranađena je i određena količina biljne materije koja svojim izgledom asocira na opojnu drogu „Cannabis sativa L“.\nUprava policije MUP USK-a, odnosno organizacione jedinice u njenom sastavu i u narednom periodu će provoditi ovakve akcije na području Unsko-sanskog kantona s ciljem poboljšanja stanja sigurnosti saobraćaja.\nOvom prilikom još jednom upozoravamo sve učesnike u saobraćaju da se pridržavaju saobraćajnih propisa, da postupaju u skladu sa naredbama izdanim od strane policijskih službenika, da upravljaju svojim vozilima krajnje oprezno, da prilagode vožnju i brzinu kretanja vozila stanju puta, vidljivosti, preglednosti, atmosferskim prilikama, te na taj način doprinesu boljoj ličnoj sigurnosti i sigurnosti drugih učesnika u saobraćaju.\nNaročito pozivamo sve vozače da ne upravljaju svojim vozilima pod uticajem alkohola, jer je takva vožnja čest uzrok saobraćajnih nezgoda, naročito onih sa teškim i tragičnim posljedicama.\nObjavio: Wed, 27/09/2017 - 11:32\nGradonačelnik Bihaća traži hitnu reakciju MUP USK!\nRamić sazvao medije i istakao kako Policija USK nema kapacitet da se nosi sa migrantskom krizom


www.zeragbi.blogspot.com: Ragbijaši Čelika u novu sezonu ulaze još stabilniji\nRagbijaši Čelika u novu sezonu ulaze još stabilniji\nČlanovi Ragbi kluba Čelik, jedan od najtrofejnijih klubova u Bosni i Hercegovini svih vremena, nakon reorganizacije tokom prvih šest mjeseci ove godine napravili su značajane takmičarske rezultate i zavidan organizacioni napredak.\nU drugi dio godine ulaze sa velikim planovima u okviru takmičenja u Regionalnom ragbi prvenstvu, u kojem učestvuje 15 klubova iz sedam zemalja, a prvi meč igraju u Zenici sa grčkom Athena RC.\nRagbijaši proteklih godina imaju problem prostora za rad kluba, posebno u segmentu korištenja terena i svlačionica za treninge, a kao najveći problem istaknut je nedostatak rasvjete i reflektora u okviru Sportskog centra Kamberovića polje, tako da se tokom trenažnog procesa tokom jeseni, zime i proljeća nedovoljno trenira zbog otežanih uslova. Zbog ovih višegodišnjih problema trenutno se radi na izgradnji ragbi igrališta, koji bi u kasnijim fazama trebao da postane ragbi centar. Općina Zenica je za novo ragbi igralište dodijelila teren, a u klubu i Ragbi savezu BiH nastoje da obezbjede sredstva za gradnju.\nIako u svojim redovima imaju najveći broj igrača koji nastupaju u seniorskim reprezentacijama BiH u muškoj i ženskoj konkurenciji klub ima velikih problema sa finansiranjem, a troše deset puta manje nego ekipe iz košarkaškog ili rukometnog okruženja. Klub je za prvih šest mjeseci zabilježio minimalan gubitak petnaestak hiljada KM zbog finansijski obaveza koje su prenesene iz ranijeg perioda.\nU takmičarskom smislu u Ragbi klubu Čelik nastojat će da u novoj takmičarskoj sezoni ponove uspjehe i okite se novim titulama prvaka, a prema planu stručnog štaba muška i ženska ekipa će se znatno podmladiti. Pripreme muške seniorske ekipe su već počele i trener Alen Tica na terenima Kamberovića polja svakondevno radi sa oko 35 kandidata za najbolji sastav. Ekipa ragbijašica će svoje treninge započeti početkom septembra i uključiti će se u regionalno takmičenje FEN lige.\nObjavio/la Armin Berberović u 13:23


DJI Mavic 3 sa 20MP Hasselblad kamerom, 12MP 28k hibridnim zumom, 4K 120fps najavljen - BIGportal.ba\n5 Novembra, 2021 5 Novembra, 2021 030\nNakon serije Mavic 2 2018. godine, DJI, kompanija poznata po svojim dronovima i stabilizatorima je sada najavila njegovog nasljednika – Mavic 3 sa velikim nadogradnjama i potpunim redizajnom.\nOvo uključuje 4/3 CMOS Hasselblad kameru, kameru sa hibridnim zumom od 28k, višesmerne senzore prepreka sa maksimalnim dometom od 200 metara i redizajnirane baterije za do 46 minuta leta.\nIma poboljšane sisteme za detekciju prepreka i navigaciju sa APAS 5.0 koji kombinuje ulaze od šest senzora ribljeg oka i dva širokougaona senzora, koji neprimetno i kontinuirano osećaju prepreke u svim pravcima i planiraju bezbedne rute leta kako bi ih izbegli – čak i u komplikovanim okruženjima .\nSistem za otkrivanje prepreka u svim smerovima takođe omogućava intuitivnije praćenje subjekta, uz nadograđeni ActiveTrack 5.0 koji omogućava korisnicima da osete prepreke čak i u normalnom režimu. Omogućava Mavic-u 3 da se kreće sa subjektom dok se kreće napred, nazad, levo, desno i dijagonalno, i leti pored, kao i oko subjekta koji se kreće.\nPored toga, ako se subjekat kreće prebrzo i privremeno izađe iz okvira, vizuelni senzori u letelici će nastaviti da prate i inteligentno kadriraju objekat i ponovo ga pokupiti kada se pojavi.\nMavic 3 se isporučuje sa GPS-om, GLONASS-om i BeiDou-om za moćnu preciznost pozicioniranja i algoritam koji poboljšava preciznost lebdenja uz pomoć signala, tako da mogućnost da pluta u vazduhu bude manje i stabilnija pri snimanju dugih ekspozicija i vremenskih intervala.\nPostoji geofencing za upozoravanje pilota dronova kada lete u blizini osetljivih lokacija, ograničenja nadmorske visine kako bi se osiguralo da su piloti svesni ograničenja visine i AeroScope Remote ID sistem koji omogućava vlastima da identifikuju i nadgledaju dronove u vazduhu na osetljivim lokacijama. AirSense sistem upozorava pilote dronova na obližnje avione i helikoptere koji emituju ADS-B signale, tako da mogu brzo da se pomere na bezbedniju lokaciju.\nDJI Mavic 3 – Mavic 3 Cine karakteristike i specifikacije:\nOba su već u prodaji na DJI.com.\n“Vlahović je jedan od najboljih svjetskih napadača”\nTV stanica bez izvinjenja za vrijeđanje Novaka: Kukavički čin


Uz najviše zvaničnike svečano obeležen početak izgradnje Moravskog koridora | Insajder\nUz najviše zvaničnike svečano obeležen početak izgradnje Moravskog koridora\nDanas je svečano obeležen početak radova na izgradnji auto-puta E-761, deonica na Moravskom koridoru između Pojata i Preljine, a okupljenim građanima obratio se predstavnik firme Behtel i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nFoto: BuducnostSrbijeAV/Instagram / Obeležavanje početka izgradnje Moravskog koridora\nPredsednik Srbije je rekao da je ponosan na Vladu kako je pregovarala ovaj posao. Uradili smo sve na najčistiji i transparentniji način, rekao je predsednik odgovarajući na pitanja novinara, rekao je predsednik Srbije.\n“Posebno sam ponosan što smo u stanju da sutra platimo 150 miliona iz budžeta kako bi se što pre krenulo u izgradnju”, rekao je Vučić.\nOn je direktoru "Puteva Srbije" Zoranu Drobnjaku rekao da je bager, koji se nalazi na gradilištu, vozio i britanski premijer Boris Džonson.\n"Pa vidiš kako ih je rasturio na izborima", rekao je Vučić Drobnjaku na otvaranju radova kod Kruševca i dodao da se nada da će britanski premijer Džonson uskoro doći u Srbiju i da se nada poseti američkog predsednika Donalda Trampa.\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović saopšila je da je Moravski koridor četvrti auto-put na kojem se počinju radovi ove godine.\n“Prvi auto-pu koji će povezati istok i zapad centralne Srbije, Koridor 10 sa auto-putem "Miloš Veliki". Ovaj projekat je za Srbiju strateški važan jer će značiti mnogo za 500.000 ljudi koje direktno povezuje, za brži razvoj gradova i opština kroz koje prolazi, uključujući Kruševac, Trstenik, Vrnjačku Banju, Kraljevo i Čačak", rekla je Mihajlovićeva, a navodi se u saopštenju iz njenog kabineta.\nPredstavnik kompanije Behtel Enka Endrju Milunci rekao je da će Moravski koridor imati važan sistem za odbranu od poplava koji će štititi sva mesta duž svih 112 km puta,\n“Ovo je prvi put da je ovakav sistem napravljen na Balkanu", rekao je Milunci i dodao će ta kompanija podržavati lokalne zaposlene na projektu i odgovarati na sve rizike.\nKako je najavljeno, Moravski koridor – autoput od Pojata do Preljine, kako je najavljeno, prvi je digitalni autoput u Srbiji, koji će povezati tri okruga - Rasinski, Raški i Moravički, sa Koridorima 10 i 11.\nOsim predsednika, ceremoniji prisustvuje i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, ambasadori kao i veliki broj građana.\nRanije je saopšteno da će Moravski koridor biti dug nešto više od 112 kilometara, a povezivće područje na kojem živi više od pola miliona ljudi, kao i sve veće gradove centralne Srbije između Pojata i Čačka - Kruševac, Kraljevo, Trstenik i Vrnjačku Banju.\nMoravski koridor činić tri deonice: Pojate - Kruševac u dužini od 27,83 kilometara, Kruševac - Adrani u dužine 53,88 kilometara i Adrani - Mrčajevci - Preljina dužine 30,66 kilometara.\nMoravski koridor gradiće konzorcijum "Behtel-Enka" sa kojim je Ministarka građevinarstva početkom decembra potpisala komercijalni ugovor za izgradnju koridora dugog 112 kilometara. Predsednik Srbije tada je najavio da završetak celog Moravskog koridora očekuje za manje od četiri godine. “Behte-Enka” dobili su ovaj posao kao jedini ponuđači na javnom pozivu koji je raspisalo Ministarstvo građevinarstva u avgustu.\nOvaj projekat proglašen je projektom od nacionalnog značaja i donet je leks specijalis kao i Uredba kojom su određeni kriterijumi za dobijanje posla izgradnje koridora, a ujedno su praktično proglašeni nevažećim propisi kojima se uređuje postupak javnih nabavki.\nOdluku koja će kompanija graditi donela je Vlada Srbije, Ugovor vredan 745 miliona evra (plus 20 odsto) usvojen je početkom decembra.\nKako je u nekoliko navrata pisao Insajder, međudržavni sporazumi kojima se, kao i posebnim zakonima, praktično suspenduju domaći propisi postali su uobičajena praksa za sve garniture vlasti u poslednjih 17 godina, dok javnost, zbog tajnosti poslova koji se realizuju u okviru sporazuma, ostaje uskraćena za informacije o štetnim posledicama za državu i građane.


Nemački sud: Tesla mora da prestane sa sečom drveća\nTanjug 19. decembra 2020. 19:22\nBERLIN – Nemački sud presudio je danas da američki proizvođač električnih automobila Tesla mora da zaustavi krčenje stabala na nekim delovima lokacije u blizini Berlina, gde gradi svoju prvu fabriku u Evropi.\nVrhovni upravni sud u pokrajini Berlin-Brandenburg podržao je raniju privremenu zabranu krčenja šumovitog područja nakon što su se dve grupe ekologa žalile na odluku nižeg suda da dozvoli seču stabala, prenosi AP.\nU presudi se izričito navodi da područja na rubovima parcele na kojima žive zaštićene vrste ne smeju biti raščišćena.\nKompanija je planirala da otvori fabriku sledećeg leta, pa nije jasno da li će presuda prouzrokovati odlaganje.\nSlučaj je proistekao iz tužbe ekoloških grupa NABU i Grine Liga, koja je tvrdila da divlje životinje u šumi nisu bezbedno preseljene pre početka čišćenja. Posebno su bili zabrinuti zbog zaštićenih vrsta guštera i zmija, napisao je NABU na svojoj veb stranici.\nTesla očekuje da će u novoj fabrici proizvoditi 150.000 električnih automobila godišnje, sa planovima da taj broj poveća na pola miliona godišnje.


Vučić: Ako napravimo fabriku čipova s Emiratima, Srbija postaje malo balkansko čudo\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da će Srbija postati "malo balkansko čudo" ako u saradnji sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima (UAE) do kraja sprovede planove o izgradnji fabrike čipova i delova za avione.\n- Boriću se da tako i bude - rekao je Vučić na konferenciji za novinare u Beogradu posle potpisivanja nekoliko memoranduma o razumevanju sa kompanijama iz UAE.\nVučić je naveo da "treba angažovati svu srpsku pamet kako bi se ispunili strašno veliki zahtevi za izgradnju tih fabrika".\nOn je rekao da sve to zavisi od angažmana, posvećenosti i znanja ljudi u Srbiji i da "ima strah" da li će sve to moći da se ispuni jer ne želi da razočara, kako je naveo, "prijatelje iz UAE i sebe".\nPrvi potpredsednik vlade je rekao da za dve godine može da bude realnost da avioni koji lete po celom svetu imaju delove koji se proizvode u Srbiji.\nPrema njegovim rečima, UAE je zemlja koja je jedan od najznačajnijih proizvođača u oblasti avioindustrije i tom fabrikom bi u potpunosti nestao spoljnotrgovinski deficit Srbije, dok bi godišnji izvoz bio 400 miliona evra.\nDodao je da je potpisivanjem memoranduma sa kompanijama iz UAE napravljen još jedan korak u nastavku "plodne saradnje" sa tom zemljom i da je jedan od tih memoranduma vezan za pravljenje naučno - istraživačkog centra koji bi, ukoliko se pokaže da je Srbija sposobna za to, trebalo da preraste u fabriku čipova.\n- To bi nas spasilo muka jer su UAE jedan od najvećih proizvođača čipova u svetu - rekao je Vučić i dodao da se jedan od memoranduma odnosi na saradnju u izgradnji fabrike komponenti za avione Erbasa i Boinga, od čega bi Srbija na godišnjem nivou mogla da izveze robe u vrednosti od 100 miliona evra.\n- Samo ako bi te dve investicije bile ostvarene, to bi bile velike i važne vesti - rekao je Vučić.\nDanas je potpisan i Memorandum o principima saradnje u oblasti obnovljivih izvora energije i Memorandum Telekoma i kompanije Mubadala divelopment.\nVučić je naveo da su UAE investitori najvećih vetro parkova u Velikoj Britaniji a da su najveći solarni parkovi u Abu Dabiju. On je rekao da će za šest do osam nedelja biti potpisani i prvi konkretni ugovori a da u narednom periodu očekuje "sa velikom radošću" dolazak šejka Muhameda.\nGeneralni direktor kompanije Mubadala Haldun Kalif al Mubarak je rekao da je potpisivanjem četiri memoranduma napravljen još jedan korak u saradnji UAE i Srbije u oblastima koje su, kako je rekao, uzbudljive za investicije jer su to sve "oblasti za budućnost".\n- Nameravamo da razvijamo partnerstvo - rekao je Mubarak i dodao da se\nnada da će još neki ugovori biti potpisani sa Srbijom.\ndurut Razvoj poluprovodnika ja visoka tehnologija. Mi nemano strucni kadar da se uhvati u kostac sa vrhunskim tehnologijama. EI Nis je nekada radio sve po Philips-ovoj licenci. Nisu imali svoj razvoj i nista sami nisu znali da naprave. Pored Elektronskog fakulteta u Nisu gde rade veliki samoprozvani gurui i plagijatori EI Nis je propao. Samo malo dete moze da poveruje u pricu o nasim strucnjacima i da ce oni da prave cipove.\nBane A koja je 'jedna od najvecih firmi za proizvodnju cipova iz UAE? Ako je to ATIC, to je pionirski projekat jedne nove firma, sa prilicno malo iskustva sa 'mikrocipovima'. Planirali su investicije od nekih 6-8 milijardi dolara, medjutim jos 2012 su se izgleda predomislili i 'zamrzli' izgradnju fabrike u Abu Dabiju. Sadasnji planovi su im da nadju nekoga 'overseas' ko ce da rizikuje i ulozi silne pare, kako bi oni prvi profit napravili tek 2015. Uostalom, to su im tek samo planovi. A sto se tice poluprovodnika, mikrocipova I slicno, to sve lepo zvuci, visoka tehnologija... medjutim to je jedno od najrizicnijih trzista. Mozda ce Vucic napraviti lepe govore i slikati se sa vaznim UAE licnostima kod postavljanja kamen temeljca ili mozda otvaranja, nekakvog pogona na radfost svog birackog tela, medjutim to ce Srbiju da kosta milijarde, I to u dolarima.\nMilovan-Bg Ovaj Vucic postaje smesan.Ja bih pre rekao da ce i sa ovim Arapima biti isto kao sa onim seikom cirkuzanom (sa onim prelepim vunenim dzemperom i shtrikanom kapom) koji je primljen uz gardu i najvece drzavne pocasti i onda obecavao da ce kupiti i izgraditi svasta u Srbiji ukljucujuci i Zvezdu i na kraju se samo proveo,najeo i napio i otisao svojim putem. Razumem Vucica,u pocetku sam mu verovao,ali sada vidim da je sve u cilju grabljenja glasova.\nbeliglas Kljucna rec u svemu sto je rekao: "Ako". Kad je pricao o kanalu Morava - Vardar nisu mu rekli da kaze "ako" pa to ostade najnebuloznije obecanje jedne stranke. Sad su ga naucili, pa kad ga pitaju zasto propade prica, reci da je bilo "ako". I, je l' ovo ista ekipa za koju je rekao da ulazu milijardu cvrste valute u poljoprivredu u Srbiji?\nNenad Bravo. Samo, ne znam zašto uvek u svim obećanjima, stoji ono ali. Dobro, ako bude, čemu u Naprednoj Stranci stručnjaci koji su preletači iz drugih stranaka, npr SPS-a za vreme Miloševića, i kako će da se oni uklope sa ovim stranim investitorima kad ne znaju ni reč Engleskog jezika. Možda budu konsultanti za otvaranje offshore kompanija...\nNenad-Jovanovic Sad sam se vratio iz Dubaija i odusevljen sam Emiratima i sta je napravljeno za 30 godina od malog ribarskog naselja u kom sam nekada bio, stvarno neverovatno. Odusevljen sam i sistemom navodnjavanja, crevima koje su razvukli po celom Dubaiju da bi mogli da zasade one silne palme i travu. Zeleni se pustinja. A kod nas tuga i cemer, bog nam dao sve prirodne lepote i pasnjake i vodu, a mi to ne znamo da iskoristimo..\nMarcco A da li mi znamo da napravimo te cipove? Kada pogledam sta smo i kako smo pravili usisivace, automobile, televizore i mnoge druge stvari prostije od cipova, pitam se da li je ovo realno ili samo pusta zelja. Mada, mozda bi time Emirati najzad stvorili trziste za izoz pustinjskog peska kao osnove za izradu silicjumskih cipova!\nsasa do juče je pričao kako je ovo sigurna stvar, u kampanji je isto obećavao ovu fabriku, a sad počinje rečenicu sa "ako" napravimo... Je l on to polako menja pesmu pa će još i ispasti za koji mesec kako on nikada nikakve fabrike nije ni spominjao.\nMilan Sta bi sa raketama za Abu Dabi ? Sta bi sa visoko-tehnoloskom opremom za vojsku Rusije ? Vucicu, bolje da Emiratima ponudite Tomovacu, mozda se i napiju pa daju neku ozbilju sumu novca, kako biste vratili kredite koje ste uzeli za proteklih godinu dana !\nKole U tekstu kaze, fabrika ce imati profit od 400 miliona evra, a bice potpuno eliminisan trgovinski deficit. S obzirom da je trgovinski deficit 5 milijardi evra, kako ih ne mrzi da pricaju ovakve gluposti? Verovatno misle da je narod nepismen i neobavesten.\nTRGOVINSKI RAT MOŽE UTICATI I NA HRVATSKU Ako se nastavi, Hrvatska bi mogla da oseti negativne posledice\nItalijanska Unikredit banka je za sada otklonila moguću ponudu za Komercbanku, budući da nemački rival ne želi učestvovati u pregovorima tako brzo nakon kolapsa pregovora o spajanju s Dojče (Deutsche) bankom, navode četiri izvora za Rojters.\nVELIKI POTENCIJAL "ZELENE EKONOMIJE" U Beogradu moguća ulaganja vredna 5 MILIJARDI DOLARA\nU prethodne dve decenije Srbija je pretrpela šest milijardi evra štete od posledica poplava i suša. Posledice poplava bile bi manje da je manje divljih deponija i otpada koji završava u vodotokovima. Istovremeno, Srbija godišnje gubi između 50 i 100 miliona evra zato što ne prerađuje otpad.


Objavljeno: 15:39, 23. октобра 2014.\nSendijarević je naveo da je „Gasprom eksport“ zvanično obavijestio uvoznika gasa, kompaniju „Energoinvest“ Sarajevo, da do smanjenih isporuka gasa dolazi zbog skladištenja većih količina u podzemna skladišta u Rusiji da bi se osigurala pouzdana isporuka preko teritorije Ukrajine prema evropskim potrošačima tokom zimske sezone.\n„U BiH do sada nisu izgrađena skladišta gasa iz kojih bi se mogao koristiti gas neko vrijeme u slučaju naglog prekida isporuke, a riječ je o velikoj investiciji čija bi realizacija potrajala nekoliko godina. `BH-gas` za sada ima ugovor sa jednom kompanijom o isporuci gasa u kriznim situacijama, a od početka godine radi na iznalaženju alternativnih rješenja koja će pojačati sigurnost snabdijevanja“, saopštio je Sendijarević.\nOn je naveo da su tokom jučerašnjeg dana „BH-gasu“ isporučene za 35 odsto manje količine gasa od naručenih, te da ova kompanija intenzivno radi na pronalaženju alternativnih rješenja u skladu sa svojim ingerencijama i mogućnostima.\n„Dugoročno gledano, radimo na razvoju alternativnih pravaca snabdijevanja gasom, kao i izgradnje skladišta gasa, što prije svega zavisi od interesa i spremnosti svih nivoa vlasti. BiH će morati stati iza ovih projekata da bi osigurala svoju dugoročno energetsku stabilnost“, naglasio je Sendijarević. Srna


Dom za Stare Bakina i Dekina Priča Banjica Voždovac Beograd\nDom Bakina i Dekina Priča je licenciran dom koji je osmišljen da pruži sve što je potrebno starim i nemoćnim licima, a to su nega i briga o njima.\n- Medicinsku negu i pomoć\n- Prevoz i pratnju korisnika na specijalističke preglede\n- Organizaciju fizikalne terapije\n- 5 obroka dnevno i prilagođavanje ishrane korisniku kome je to neophodno\nNaš dom za stara lica ima:\n- Jednokrevetne, dvokrevetne, trokrevetne i četvorokrevetne sobe\n- Sobe sa terasama\nSobe su svetle, novouređene novim nameštajem, opremljenje: LCD televizorima, klima uređajima kao i bežični pristup internetu.\nU domu organizujemo proslave rođendana, slava i praznika, odlazak na izlete u dogovoru sa korisnikom i po njihovoj želji. Socijalni radnik osmišljava dnevno organizovanje korisnika u kulturno zabavnim sekcijama i pomaže da se što lakše adaptira na uslove života u ustanovi socijalne zaštite. A naš zadatak je da Vam pomognemo da Vaše vreme iskoritite u zanimljivim aktivnostima i interesantnim sadržajima.\nKorisnicima se obezbeđuje ishrana u skladu sa principima zdrave ishrane u starosti i u zavisnosti od njihovog zdravtsvenog stanja, navika, potreba, verskih ubeđenja i to kroz pet obroka: doručak, užina, ručak, užina, večera.\nHrana se servira u trepezariji, osim za zavisne korisnike, usled nemogućnosti ili bolesti, kada je neophodna pomoć pri hranjenju od strane medicinske sestre, odnosno negovateljice.\nBakina i Dekina Priča Starački Dom Beograd Banjica\nDom za Stare Beograd / Starački Dom Voždovac


Otkazi, potpisi, pa “stotka” Cedevite – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Sport » Otkazi, potpisi, pa “stotka” Cedevite\nOtkazi, potpisi, pa “stotka” Cedevite\nin Sport 10/11/2018\nU danu u kojem je otpustio i doveo dvojicu novih igrača, šampion Hrvatske ubedljivo savladao Igokeu. U poslednjoj četvrtini 37 poena!\nFoto: Beta/ABA liga/Cedevita/Marin Susic)\nDva otkaza, dva “potpisa” i pobeda za mir u kući.\nŠampion Hrvatske ostvario je treći “jadranski” uspeh na kraju još jedne turbulentne sedmice u klubu:\nIako je tim iz Laktaša sredinom poslednje četvrtine zaostajao dostižnijih devet poena razlike (74:65), domaćin je na čelu sa krilom Eldžinom Kukom dodavao gas sve do kraja, da bi ostavio što bolji utisak nakon veoma lošeg početka sezone.\nEkipa Slavena Rimca je zato u poslednjih šest minuta postigla šest trojki i povećavala razliku sve do “plus 20”, a Kuk je u tom periodu postigao tri trojke i 11 od svojih 26 poena.\nKao i čitav tim, i on je imao ne baš prijatan start takmičarske 2018/19, pa je i njegov motiv za dokazivanje razumljiv, kao i želja takođe preciznog Džastina Kobsa (20 poena, 3/3 za tri), da takođe opravda očekivanja bivšeg rukovodstva, koje je u međuvremenu napustilo klub.\nCedevita je tako uspešno završila dan u kojem je potvrdila da se rastala sa Pablom Agilarom i Džošom Madžetom i u kojem je zvanično dovela Marka Banića i Jakova Mustapića.\nSa druge strane, “Igosi” su u prvoj utakmici od rastanka sa Nenadom Trajkovićem doživeli peti poraz, protiv favorita koga su prošle godine iznenadili u Zagrebu. Najefikasniji među Aleksandrovčanima bili su Sava Lešić sa 17 poena, Filip Adamović sa 15, Tomislav Zubčić sa 13 i Latavijus Vilijams sa 10 poena.\nPročitajte sve rezultate 7. kola ABA lige.\nPrevious: Formula 1: Odbranio je titulu, ali nije mu dosta\nNext: Potop u Đenovi, pa preokret Napolija


Ljajić: Lidl dolazi u 2014.\n08. januar 2014. 06:38:30\tPročitano 2817 puta\nLjajić je u intervjju Tanjugu rekao da je izvesno da će taj trgovinski lanac do juna kupiti sve neophodne lokacije za gradnju objekata u najmanje 15 gradova i opština Srbije.\nTo je, kako navodi, preduslov da bi Lidl ođednom započeo svoje aktivnosti u Srbiji.\nLidl je ranije potvrdio da je kupilo zemljišta u Valjevu, Subotici, Novom Sadu, Zrenjaninu, Nišu, Smederevu, kao i u Beogradu.\nMinistar trgovine kaže da je na samim trgovinskim lancima konačna odluka o početku rada u Srbiji, a da država nastoji da pomogne tako što će smanjiti birokratiju i olakšati procedure za dobijanje različitih dozvola.\nNaglasio je i da nisu sve dozvole u nadležnosti republičke vlade, već i lokanih samouprava.\nNa pitanje kada se očekuje dugo najavljivan dolazak Ikee na spsko tržište, Ljajić kaže da ta kompanija ima problem sa dobijanjem različitih dozvola.\n"Potrebne su izmene zakona o planiranju i izgradnji, ne samo zbog dolaska trgovinskih lanaca, već zbog poboljšanja privrednog i poslovnog ambijenta u zemlji", zaključio je on.\nDolazak velikih trgovinskih lanaca, kako navodi ministar Ljajić, doprineo bi povećanju konkurencije, a time i bogatijoj ponudi za potrošače i pristupačnijim cenama.\nViše iz ove kategorije « Srećan Badnji dan i Božić Ništa od nižih kamata u 2014. godini »


Home / Najave događaja / Objavljen poziv za inovacije za čistiji vazduh\n1. Juna 2022. 1. Juna 2022. AdminLeave a Comment on Objavljen poziv za inovacije za čistiji vazduh\nU okviru Evropske zelene nedelje 2022. u Srbiji u Naučno-tehnološkom parku u Novom Sadu predstavljen je Izazov za inovacije za čistiji vazduh.\nPrijavljivanje na Izazov koji je otvoren do 27. juna 2022. je moguće isključivo putem elektronskog formulara koji se može preuzeti na sajtu Evropske unije za zelenu agendu u Srbiji: https://zelena-agenda.euzatebe.rs/rs/konkursi.\n„Ministarstvo će intenzivno raditi na daljem usklađivanju zakonodavnog okvira sa direktivama EU iz oblasti kvaliteta vazduha, razvoju Programa za zaštitu vazduha Republike Srbije sa Akcionim Planom, njegovom usvajanju i daljoj implementaciji. Takođe, neophodno je raditi na unapređenju, usvajanju i sprovođenju planskih dokumenata na lokalnom nivou kao i na podizanju svesti kroz aktivno učešće stručne i zainteresovane javnosti, lokalnih zajednica i građana“, dodala je Imširagić Đurić.\nMiroslav Tadić, vođa tima za životnu sredinu i klimatske promene UNDP-a, istakao je da izloženost zagađenom vazduhu ima ozbiljne negativne posledice po ljudsko zdravlje, kvalitet života i životni vek. Prema podacima Agencije za zaštitu životne sredine Srbije, dodao je Tadić, ljudi koji žive u gusto naseljenim područjima najviše su izloženi posledicama zagađenja vazduha. “Zato pozivamo sve koji imaju ideju kako da smanjimo zagađenje i poboljšamo kvalitet vazduha koji udišu građani i građanke Srbije – da se prijave na ovaj Izazov. Deset najbolje ocenjenih rešenja dobiće našu mentorsku i tehničku podršku, a za najmanje tri rešenja biće obezbeđena finansijska podrška za njihovu primenu u praksi“, istakao je predstavnik UNDP-a.\nIzazov za inovacije za čistiji vazduh objavljen je u okviru projekta „EU za Zelenu Agendu u Srbiji“ koji, uz finansijsku podršku Evropske unije i u partnerstvu sa Ministarstvom zaštite životne sredine, sprovodi UNDP u saradnji sa ambasadom Švedske i Evropskom investicionom bankom.


Lečenje dece u inostranstvu | Dečji sajt\nFond za lečenje u inostranstvu dece do 18 godina zvanično je počeo sa radom i mi bukvalno od danas, tačnije od ponedeljka počinjemo da primamo zahteve, izjavio je ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nOn je na konferenciji za novinare posvećenoj početku rada Fonda izjavio da su formirana sva tela koja su potrebna za njegovo funkcionisanje i da je Vlada Srbije uplatila milion evra za njegov rad.\n"Fond je namenjen za decu koja nisu prepoznata u RFZO-u i koja nemaju drugi način da im se ukaže pomoć nego u inostranstvu ili da neko iz inostranstva dođe da ih leči u Srbiji", izjavio je ministar.\nOn je izrazio nadu da će veliki deo sredstava za njegov rad ubuduće doći od donatora i svih onih koji budu želeli da pomognu, ali i da će raditi potpuno transparentno.\nLončar je precizirao da će roditelji deteta podnositi zahtev Fondu, ali sa kompletnom dokumentacijom koju su pribavili na klinikama kroz koje je dete prolazilo, a to su Institut za majku i dete, Tiršova klinika i druge dečje klinike u Srbiji.\n"To je upravo uslov, da imate dokumentaciju iz klinika da ste pokušali sve i da dete ne može da se leči u Srbiji", naveo je on.\nNa sajtu Ministarstva zdravlja nalaze se svi računi, i devizni i dinarski, rekao je on i ponovio da će se ovaj proces preko Fonda odvijati potpuno transparentno.\nUpitan da li će novac koji je sakupljen za lečenje Tijane Ognjanović biti prebačen na račun Fonda, on je rekao da mora da se sačeka kraj istrage, te da će nadležni organi na kraju utvrditi kome pripada taj novac.\n"Ne zataškavamo ništa, insistiramo da istraga u tom slučaju dođe do kraja da se slične stvari više ne bi događale", izjavio je on.\nČlanovi Nadzornog odbora Fonda za lečenje oboljenja, stanja ili povreda koje se ne mogu uspešno lečiti u Srbiji istaklii su da Fond predstavlja novu mogućnost za decu koja u Srbiji nisu imala šansu za izlečenje, ali ni za dijagnostiku.\nfoto: pressonline.rs, mondo.rs


AEG ugaona brusilica 800W 115mm WS 8-115S cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nAEG ugaona brusilica 800W 115mm WS 8-115S cene\ncena 6.814,80 din | prodavnica (1)\nTrenutno nemamo slike za AEG ugaona brusilica 800W 115mm WS 8-115S\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete AEG ugaona brusilica 800W 115mm WS 8-115S po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi AEG ugaona brusilica 800W 115mm WS 8-115S na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ugaone brusilice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za AEG Ugaone brusilice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za AEG ugaona brusilica 800W 115mm WS 8-115S sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za AEG ugaona brusilica 800W 115mm WS 8-115S. Pre kupovine, podatke za AEG ugaona brusilica 800W 115mm WS 8-115S proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Mame dobile većinu u Skupštini i podršku ministara\nMame, porodilje i trudnice dobile su podršku većine poslanika za promenu člana 13. Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Time se omogućava da porodiljske naknade zaposlenim mamama tokom porodiljskog odsustva budu isplaćivane direktno iz budžeta Republike Srbije na račun porodilja, a ne preko poslodavca.\nPored podrške 150 poslanika u Parlamentu, mame su dobile i podršku ministra finansija Lazara Krstića, kao i podršku ministra rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja Aleksandra Vulina.\nOni su na sastanku sa predstavnicama kampanje P/Bravo za mame iz udruženja Srbija u pokretu (Ana Babović i Nataša Čorbić), Roditelj (Bojana Selaković) i Centar za mame (Jovana Ružičić) podržali inicijativu da se po hitnom postupku do kraja godine izmeni član 13. Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom i time omogući da porodiljske naknade zaposlenim mamama tokom porodiljskog odsustva budu isplaćivane bez kašnjenja i po pojednostavljenoj proceduri.\nTrenutno su u toku radni sastanci Radne grupe koja “pretresa” Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom. Predstavnice kampanje kažu da će njihova rešenja vezana za porodiljsko odsustvo najverovatnije proći u predloženom obliku, ali da se i ostala rešenja pretresaju. Tri udruženja imaju svoje predstavnike u radnoj grupi i nadaju se da će njihovi predlozi biti usvojeni na korist dece i roditelja.\nAna Babović liderka kampanje rekla je posle tog sastanka: “Bravo za mame, koje su prvi put u istoriji Srbije podigle javnost i državu oko ovog važnog pitanja. Drago nam je da Vlada prepoznaje važnost inicijative, da su ministri Krstić i Vulin podržali promenu Zakona i obavezali se da će se ona desiti do kraja godine. Oba ministra se takođe zalažu sa pojednostavljivanje procedura, a mi smatramo da ćemo u saradnji sa Skupštinom i Vladom, izmene ovog Zakona usvojiti po hitnoj proceduri, a najkasnije do kraja godine”, zaključila je Ana Babović. Takođe, ona je ocenila da su mame Srbije ovom kampanjom pokazale da je udruženo i organizovano moguće napraviti promenu i najavila da će ova tri udruženja nastaviti da se bave poboljšanjem položaja žena u Srbiji.\nPo prvi put, mame Srbije su se organizovale da ostvare svoja prava i promene Zakon zbog kojeg mnoge ostaju bez plata po nekoliko meseci nakon porođaja. Organizovane u okviru kampanje P(B)ravo za mame, 250 mama i trudnica poslednjih mesec dana razgovarale su sa poslanicima Skupštine Srbije i tražile njihovu podršku za promenu Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom.\nTri udruženja: Srbija u pokretu, Roditelj i Centar za mame, 8. marta su započela kampanju kojom su organizovala mame širom Srbije sa ciljem da pokrenu promenu zakona i omoguće majkama da redovno primaju svoj novac. Za promenu Zakona potrebna je samo volja poslanika i države, jer novo zakonsko rešenje ne bi iziskivalo dodatni novac iz budžeta, a država je do sada pokazala da tamo gde je direktno odgovorna za određena novčana izdvajanja, nema kašnjenja.


Za Dom starih Glavni grad opredijelio blizu 880.000 eura - CdM\nSkupština Glavnog grada – Podgorice, donijela je Odluku o doprinosu Grada u izgradnji objekta – Dom starih na urbanističkoj parceli broj UP33 u zahvatu DUP-a “Konik – Stari aerodrom III“, čiji je investitor Glavni grad Podgorica i Ministarstvo održivog razvoja i turizma – Direkcija javnih radova, saopšteno je iz Glavnog grada.\n„Doprinos Glavnog grada predstavlja naknada za komunalno opremanje građevinskog zemljišta u iznosu od 877.637,07 eura, na ime izgradnje objekta – Dom starih (spratnosti: Po+P+3) na urbanističkoj parceli UP33, u zahvatu DUP-a «Konik-Stari aerodrom III«- u Podgorici, ukupne projektovane neto površine 9.804,45 metara kvadratnih“, navodi se u Odluci Grada.\nPo riječima zamjenika gradonačelnika Borisa Mugoše, ovo je najveći projekat kada je u pitanju neki socijalni objekat. On je u ime uprave iskazao zadovoljstvo što će početi realizacija ovog projekta, I što je grad imao značajno učešće u tome. Mugoša je podsjetio da je ovo investicija, ukupne vrijednosti preko 10 miliona eura.\nGlavni grad je, kao nosilac prava raspolaganja, opredijelio urbanističku parcelu broj UP33, u zahvatu DUP-a »Konik – Stari aerodrom III« – u Podgorici za izgradnju ovog objekta.\nGrad će, takođe, izvršiti kompletno komunalno opremanje građevinskog zemljišta o svom trošku i izgraditi trafostanicu sa 10 kv kablom.\nDoprinos Glavnog grada predstavlja naknada za komunalno opremanje građevinskog zemljišta za izgradnju objekta višeporodičnog stanovanja na navedenoj parceli, spratnosti P+6+Pk.\nKomunalno opremanje u konkretnom slučaju podrazumijeva: izgradnju, odnosno obezbjeđenje električnog napajanja s električnom energijom (trafostanica i prateći kabal); izgradnju parking prostora van urbanističke parcele (prema pripremljenoj skici idejnog rješenja – 92 parking mjesta); rekonstrukcija dijela Ulice Cara Lazara i priključenje na vodovodnu i fekalnu kanalizaciju.\nTagoviDom starih Glavni grad penzioneri


Kormak: Sankcije Dodiku nisu kratkog daha - Moja Hercegovina\nPočetna / Kormak: Sankcije Dodiku nisu kratkog daha\n30. Januara 2017. 20:41\nBANJALUKA – Američki ambasador u BiH Morin Kormak izjavila je da odluka SAD u uvođenju sankcija predsjedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku nije donijeta tek tako i da je proces odlučivanja o sankcijama bio vrlo ozbiljan.\n“Odluka da budu uvedene sankcije protiv nekoga i odluka da te sankcije budu uklonjene zahtjeva duge zakonske i tehničke procese”, rekla je Kormak u intervjuu za banjalučki “Glas Srpske”.\n“SAD ostaju posvećene pomaganju građanima RS da napreduju u ekonomskom i socijalnom sektoru i ta posvećenost se ne mijenja”, rekla je Kormak.\n“Prečesto ono što Dodik kaže, u stvari, ne odražava tačno suštinu sporazuma. Ono što je potrebno jeste da vidimo stvarno poštovanje Dejtonskog sporazuma i to i na vladavini prava i primeru drugih institucija koje treba da imaju podršku”, rekla je američka ambasadorka.\nKomentarišući kažnjavanje Dodika zbog nepoštovanja oduke Ustavnog suda o nesprovođenju referenduma o Danu RS, dok postoji mnogo odluka tog Suda koje nisu sprovedene, Kormak je rekla da nije sprovedeno između 20 i 30 odluka tog Suda, ali da je razlika u vezi sa ovom o Danu RS ta što se prvi put direktno suprotstavilo odluci Ustavnog suda.\n“Ustavni sud je odlučio da referendum ne treba održati, a sedmicu kasnije on je održan. To je crvena linija koja je pređena. To ne znači da mislimo da ostale odluke ne treba sprovesti”, navela je ona.\nKormak je rekla da smatra da nova američka administracija neće promjeniti svoju politiku prema BiH.\n“SAD 21 godinu imaju konzistentnu posvećenost BiH i njenom napretku. U tome učestvuju i Republikanska i Demokratska partija i ne mislim da će se to promjeniti”, rekla je ona.\nOznakeMilorad Dodik Morin Kormak sankcije


Bevanda pozvao turske privrednike na ulaganja\nPredsjedavajući Savjeta ministra BiH Vjekoslav Bevanda informisao je predstavnike Istanbulske trgovinske komore o poreskim olakšicama za strane investitore i mogućnostima za ulaganje u razne oblasti, te pozvao turske privrednike da ulažu u BiH.\nBevnada i predstavnici Komore, koju je predvodio predsjednik Ibrahim Čaglar, zaključili su da je saradnja BiH i Turske dobra, ali i da postoji još dosta neiskorištenih kapaciteta.\nBevanda je jučer u Istanbulu upoznao predstavnike komore sa mnogobrojnim mogućnostima za ulaganje u putnu infrastrukturu, vazdušne luke, plovne puteve, te sa nizom mogućih investiranja u nova ili već postojeća preduzeća u tekstilnoj i drvnoj industriji, poljoprivredi i turizmu.\nOn je prenio privrednicima da između BiH i Turske postoje potpisani brojni ugovori i sporazumi koji olakšavaju poslovnu saradnju i investiranja, saopšteno je iz Savjeta ministara BiH.\nKao primjere naveo je Ugovor o spoljnoj trgovini, te sporazume o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i o zaštiti i promociji investicija, te druge bilateralne i multilateralne sporazume koji su od izuzetne koristi za strane investitore.\nOn je u razgovoru sa delegacijom Istanbulske trgovinske komore istakao da je BiH 2007. godine pristupila sporazumu CEFTA.


Dva odbornika kotorskog DPS-a napustila partiju\nDva odbornika DPS-a u kotorskom parlamentu Dejan Ognjanović i Milica Ljutić napustiće odbornički klub te stranke, potvrđeno je Portalu RTCG.\nPodnaslov: BIĆE NEZAVISNI\nTizer: Dva odbornika DPS-a u kotorskom parlamentu Dejan Ognjanović i Milica Ljutić napustiće odbornički klub te stranke, potvrđeno je Portalu RTCG.\nKako im je rečeno, Ognjanović i Ljutić objavili su da napuštaju odbornički klub stranke, ali i članstvo u DPS-u.\nMeđutim, do kraja mandata aktuelnog saziva Skupštine opštine Kotor Ognjanović i Ljutić će nastupati kao nezavisni odbornici.\nRanije danas iz kotorskog DPS-a je saopšteno kako je sjednica lokalnog parlamenta zakazana za sjutra unaprijed osuđena na propast.\n03.23.2022 - 15:44 | *\n03.23.2022 - 15:44\nTagovi: Partija, Kotor, Demokratska partija socijalista DPS, Dejan Ognjanović, milica ljutić


Vesti online / Vesti / Srbija / Jeremić: Srbija umesto Pakistana na "crnoj listi", presudile Rusija i Kina\nSrbija je dospela na listu država osumnjičenih za pranje novca i finansiranje međunarodnog terorizma, a pokrenuta međunarodna istraga vodi do Beograda na vodi, istakao je predsednik Narodne stranke Vuk Jeremić.\nSrbija na listi zemalja osumnjičenih za pranje novca i finansiranje međunarodnog terorizma\nSrbija u društvu Iraka, Sirije, Jemena...\nOn je zajedno sa dr Andrejom Bajićem, hirurgom Urgentnog centra u Kliničkom centru Srbije i predstavnicima Pokreta slobodnih građana (PSG) glumcima Nikolom Đuričkom i Sergejem Trifunovićem učestvovao na tribini "Hajde da se ne lažemo" u Pozorištu Slavija. Sagovornici su između ostalog optužili aktuelnu vlast za vršenje pritiska, ucenu građana i kupovinu glasova.\nJeremić je govorio o srastanju države i organizovanog kriminala. Istakao je da nikada do sada nismo bili u situaciji da se država i organizovani kriminal sjedine pod direktnom dirigentskom palicom predsednika SNS, njegove porodice i njegovih najbližih saradnika. On je kazao da se od petka Srbija nalazi na zvaničnoj listi osumnjičenih za pranje novca i finansiranje međunarodnog terorizma.\n* Duda Ivković: Beograd je imao duh grada, sada se živi u strahu\n* Janković: Dan nakon pobede u Beogradu tražićemo parlamentarne izbore (VIDEO)\nJeremić je saopštio da se na sastanku raspravljalo o dve zemlje Pakistanu i Srbiji, i odluka je bila da se Pakistan ne stavi na listu jer su se tome usprotivile Rusija i Kina, i dodao da optužioci imaju materijalne dokaze za umešanost Srbije u finansiranje terorizma.\n- Samo devet zemalja na svetu je na toj listi a od petka je i Srbija. Pored nje su Irak, Sirija, Jemen i takve zemlje - ističe Jeremić.\nIako nema direktnu informaciju o dokazima zbog kojih smo dospeli na listu za finansiranje terorizma, Jeremić je došao do toga da je pokrenuta međunarodna istraga koja po svojoj prilici vodi do Beograda na vodi.\n"Beograd na vodi je van Ustava Srbije"\n- Beograd na vodi je projekat obavijen velom tajnosti. Nikada nije otkriveno ko su finansijeri, ali izgleda da je određen broj ljudi u Srbiji sklopio dogovor sa ljudima sa Bliskog istoka koji je doveo do jedne tajnovite investicije. Sa naše strane verujem da su oni koji su se u tako nešto uključili imali nameru da stave određena sredstva u džep, ali sa bliskoistočne strane šta je učinjeno sa sredstvima to naša strana nije mogla da zna, ali trebalo je da pretpostavi - naglašava Jeremić.\n- Beograd na vodi je van Ustava Republike Srbije - istakao je Nikola Đuričko. "To je teritorija na koju građani nemaju pravo". On je spomenuo pritisak koji naši stariji građani trpe u okviru predizborne kampanje od strane Srpske naspredne stran\n- Mi smo dozvolili da predsednik i ministar policije učestvuju u jednoj stvari koja je krajnje kriminalna. Direktno se ukida sloboda izbora glasača - rekao je Đuričko.\nSRBIJA Blic: Trifunović prihvatio kandidaturu za lidera PSG\nSRBIJA Trifunović Vučiću: Dokon pop i jariće krsti\nSRBIJA PSG: Preko 500 novih članova, osnovano 6 novih povereništava


Benon i selfiji nisu dovoljni za ujedinjenje desnice | Magazin Restart\nBenon i selfiji nisu dovoljni za ujedinjenje desnice\nJedna od suštinskih stvari oko kojih se ne slažu evroskeptici jeste odnos prema Rusiji, dok Putina većina desničara u Evropi smatra pretnjom, Salvini i Le Penova mu se dive\nZamenik italijanskog premijera Mateo Salvini šalje poruke sa smajlijima francuskoj desničarskoj liderki Marin le Pen i objavljuje selfije sa austrijskim desničarskim političarom Hajnc-Kristijanom Štraheom.\nLice lidera italijanske ekstremne desničarske partije Liga pojavljuje se na ekranima na desničarskim skupovima od Praga do Sofije.\nPodstaknut svojim uspehom i zamorenošću birača kada su u pitanju mejnstrim partije, Salvini pokušava da izgradi mostove pre izbora za Evropski parlament 26. maja. Pošto se očekuje da dva najveća politička bloka izgube zajedničku većinu, on i ostali lideri ekstremne desnice nadaju se da će formirati opozicioni savez sa dovoljno mesta u parlamentu da blokiraju ili proguraju zakone.\n„Naša ideja je da se okupimo zajedno u novu partiju koja bolje odražava naše zajedničke evroskeptične stavove“, kazao je za Rojters Salvinijev savetnik za inostrane poslove Marko Zani. „Sada je naša prilika da se jednom zauvek ujedinimo“.\nMeđutim, kada Salvini danas počne kampanju za izbore u Milanu, pored njega će biti predstavnici samo tri relativno male desničarske evropske partije. Le Penova neće biti tamo. Niti predstavnik partije Prava i Pravde (PiS) Jaroslava Kačinjskog koja upravlja Poljskom.\nSalvini obećava mnogo veći skup sledećeg meseca. Međutim, odsustvo Le Penove i drugih vodećih desničarskih i nacionalističkih lidera ukazuje na političke nesuglasice i rivalitet koji već dugo stoji na putu ujedinjenju takvih grupa.\nLideri ekstremne desnice dijele šire ideološke ciljeve ograničavanja navodnog liberalnog pravca EU i vraćanja ovlašćenja prijestonicama država članica. Međutim, mimoilaze se u drugim oblastima i napori Stiva Benona, bivšeg stratega američkog predsjednika Donalda Trampa, da djeluje kao posrednik između evropskih populističkih grupa ne daju željene rezultate.\nInvestitori se pripremaju za pojačanu političku neizvesnost nakon izbora 26. maja na kojima će biti izabrano 705 članova Evropskog parlamenta, ili 751 ukoliko Britanija ne izađe iz EU do tada. Opšte nezadovoljstvo zbog sporog ekonomskog rasta, bezbednosne pretnje koje predstavljaju islamski ekstremisti i nezadovoljstvo zbog priliva migranata išli su na ruku evroskeptičnim nacionalistima širom Evrope.\nSalvinijeva antiimigrantska Liga će prema predviđanjima učetvorostručiti svoje prisustvo u EP sa 27 mesta. Zajedno sa uspehom Nacionalnog skupa Marin le Pen i Štraheove Slobodarske partije u Austriji, koja je u koalicionoj vladi sa Štraheom kao zamenikom kancelara, grupa Evropa nacija i sloboda (ENF) kojoj pripadaju ove partije mogla bi sa sadašnjih 37 poslanička mesta porasti na 61.\nSalvini, čija je partija takođe u vladajućoj koaliciji u Italiji, želi da pridobije druge stranke koje su u rivalskim grupama poput one kojoj pripada Kačinjski. Oni dvojica su se u januaru sastali u Varšavi, a mađarski premijer Viktor Orban je pohvalio mogućnost formiranja saveza rekavši da bi to bio jedan od najvećih događaja ove godine.\nFormiranje jedne velike političke grupe znači veći broj prilika i sredstava. „Imaće mnogo više resursa ukoliko budu mogli da sjede zajedno“, kazao je Kas Madi, ekspert za ekstremnu desnicu.\nMeđutim, zbog političkih nesuglasica, vjerovatnije je da će političke partije koje se kritički odnose prema EU ostati podijeljene u najmanje dvije grupacije, jednu okupljenu oko Salvinija a drugu oko Kačinjskog. Salvini se divi ruskom predsjedniku Vladimiru Putinu – Kačinjski ga smatra zlikovcem. Obojica imaju antiimigracione stavove, ali se ne slažu oko toga kako se prema tome treba ophoditi. Pogledi na ekonomiju im se suštinski razlikuju.\nZa desničarske partije u Danskoj, Finskoj i Švedskoj koje Rusiju smatraju prijetnjom, simpatije koje Salvini i Le Penova gaje prema Kremlju su neprihvatljive. „To je ključni aspekat za mnoge partije“, kazao je lider Švedskih demokrata Džimi Akeson za Rojters. „Neće uspjeti, neće formirati jednu grupu“.\nMnogim partijama koje se takmiče na nacionalnom nivou, takođe je teško da se ujedine.\nOrban je odlučio da ostane u najvećoj političkoj grupaciji u EP uprkos tome što je prošlog mjeseca suspendovan. Uprkos tome što na sva zvona hvali i podržava mogućnost stvaranja koalicije evroskeptika, činjenica da je u grupi sa najuticajnijim evropskim partijama daje mu mejnstrim ugled koji drugi populisti nemaju.\nPojedini se nadaju da će se to promijeniti nakon izbora.\n„Napustiti snažnu grupu kako bi se pridružili slabijoj je teška politička odluka, ali nije toliko teško izađi iz snažne grupe i pridružiti se drugoj snažnoj grupi“, kazao je Risgard Legutko, poslanik PiS-a i jedan od predsjedavajućih grupe Evropskih konzervativaca i reformista (ECR). „Ovo je prvi put da postoji realna šansa da se stvari mogu promijenitit, da ovaj politički, pa čak i ideološki monopol može nekako biti podriven“, kazao je Legutko.\nVeze među ekstremnom desnicom ostaju uglavnom ograničene na lične odnose. Kada lideri koji su dugo kod kuće bili izolovani i kojima nedostaje uticaj u inostranstvu prisustvuju skupovima jedni drugih, oni zapravo žele da pokažu da nijesu marginalci, navodi Rojters.\n„Na taj način daju jedan drugom legitimitet“, kazao je Dankan Mekdonal, profesor političkih nauka na Grifit univerzitetu. Međutim, on dodaje da ekstremna desnica sve više sebe vidi kao „dio novog talasa“. Čak i ukoliko partije ne budu dio iste grupe, Zani iz Salvinijeve Lige kaže da će biti veća saradnja u naporima da se utiče na politiku EU.\nMeđutim, stratezi iz Evropskog parlamenta kađu da su mlade desničarske političke grupacije pokazale da nijesu sklone partijskoj disciplini. „Evroskeptici su krilo koje se sastoji od mnogo pera i ja nijesam siguran da mogu da budu djeluju jedinstveno“, kazao je za britansku agenciju jedan visoki zvaničnik iz evropske Narodne partije, glavne grupe desnog centra.\nBorba za nove zvezde desnice\nAlternativa za Njemačku (AfD) mogla bi imati dosta predstavnika u novom sazivu EP, pokazala su istraživanja, i mogla bi se pridružiti Salvinijevoj ENF grupi. Ankete pokazuju da Forum za demokratiju u Holandiji, na čelu sa Tjerijem Bodetom, može osvojiti četiri nova mjesta u parlamentu EU i oni su kazali da će se pridružiti Poljskom PiS-u u ECR.\nŠpanske novajlije Voks postale su ljubimac evroskeptičnih grupa nakon njihovog uspjeha na regionalnim izborima prošlog decembra u Španiji, koja je do tada bila otporna na populističke struje koje zahvataju Evropu.\nVoksu se sada dodvoravaju i poljski PiS i Salvinijeva Liga. Obje stranke razmišljaju o sazivu novog EP – gdje će prema istraživanjima Voks imati pet mjesta. Lider Voksa Santjago Abaskal je za Rojters kazao: „Može se desiti da budemo sami“.\nVoks svoj uspjeh na nacionalnom nivou duguje tenzijama oko katalonskog separatizma. Ta partija smatra Kataloniju integralnim dijelom Španije, ali to nije stav koji dijele neke druge evropske desničarske partije.


Studenti Fakulteta bezbednosti Univerziteta u Beogradu posetili su danas Ministarstvo spoljnih poslova\nStudenti Fakulteta bezbednosti Univerziteta u Beogradu, u organizaciji Diplomatske akademije, posetili su danas Ministarstvo spoljnih poslova Republike Srbije.\n„Svedoci smo da se i ovih dana nastavlja jedna kampanja laži i uvreda koja dolazi iz Prištine kada je reč o Srbiji. Tako smo i danas mogli još jednom da pročitamo u nekim njihovim medijima o tome da, pored toga što su oni svih ovih meseci demantovali da su zemlje povlačile priznanje jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova, i dan danas oni govore o nekim lažnim protokolima i izjavama tih ministara koji su, navodno, korumpirani s naše strane. Čak, pominju i oružje koje smo mi njima davali ili prodavali.\nMinistar Dačić primio delegaciju poljske parlamentarne grupe za saradnju sa zemljama Balkana\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić primio je danas u kurtoaznu posetu delegaciju poljske parlamentarne grupe za saradnju sa zemljama Balkana, koju je predvodio Rišard Terlecki, potpredsednik Sejma.\nPotpisan Sporazum o saradnji u oblasti konzervacije i digitalizacije Zbirke međunarodnih ugovora\nMinistri Dačić i Areasa saglasni da je dijalog jedini način za postizanje trajno održivog rešenja\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić susreo se danas sa ministrom spoljnih poslova Venecuele Horheom Areasom, koji boravi u bilateralnoj poseti Republici Srbiji.


Ruski i sirijski diplomata o primirju u Siriji i humanitarnoj pomoći - 20.02.2016, Sputnik Srbija\nZamenik šefa ruske diplomatije Mihail Bogdanov i ambasador Sirije u Rusiji Rijad Hadad razgovarali su u subotu u Moskvi o isporučivanju humanitarne pomoći u sve... 20.02.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, sirija, mihail bogdanov, rijad hadad\n20 Februar 2016, 18:58\nSirijski ambasador obavešten je o dogovoru Rusije i SAD o prekidu vatre u Siriji.\n„Postignut je konkretan dogovor ruske i američke strane o Siriji“, rekao je Hadad za Sputnjik.\n„Tokom razgovora je razmotrena realizacija dogovora koji je postignut 11. februara u Minhenu na sastanku Međunarodne grupe za podršku Siriji. Posebna pažnja posvećena je rešavanju zadataka koji se tiču isporučivanja humanitarne pomoći i omogućavanju da ona stigne u sve oblasti Sirije. Bilo je reči i o prekidanju neprijateljskih dejstava uz nastavak odlučne borbe protiv terorističkih organizacija“, saopšteno je iz Ministarstva inostranih poslova Rusije.


Izvor: JuznaSrbija.info, 15.Avg.2020, 19:44\nU ZC Lekovac u Covid bolnici, trenutno je hospitalizovano 50 pacijenata. Kod 14 pacijenata je potvrđeno prisustvo virusa Covid -19.\nU 4 Covid bolnice u ZC Vranje, ukupano je hospitalizovano 63 pacijenata. Kod 31 pacijenata je potvrđeno prisustvo virusa.\nU ZC Surdulica, u Covid bolnici trenutno su hospitalizovana 39 pacijenata. Kod 25 pacijenta je potvrđeno prisustvo virusa Covid -19.\nIzvor: JuznaSrbija.info, 16.Avg.2020, 18:13\nU Covid objektima Kliničkog Centra Niš, hospitalizovano je ukupno 171 pacijenata. Kod 62 pacijenata je potvrđeno prisustvo virusa Covid-19. Među hospitalizovanim pacijentima, nema dece zaražene virusom Covid -19...Od ukupnog broja hospitalizovanih, potvrđenih pacijenata, 5 je priključeno na aparate...