Osvanula svetleća reklama na tvrđavi Kale u Skoplju: Poziv da Albanac bude premijer (FOTO) | Novosti.RS\nOsvanula svetleća reklama na tvrđavi Kale u Skoplju: Poziv da Albanac bude premijer (FOTO)\nnedelja, 14. 06. 2020. u 16:09\nSvetleću reklamu "Zašto da ne?" ispisanu na albanskom jeziku postavila je najveća albanska partija DUI na tvrđavi "Kale" u Skoplju\nSvetleću reklamu "Zašto da ne?" ispisanu na albanskom jeziku postavila je najveća albanska partija DUI na tvrđavi "Kale" u Skoplju, promovišući incijativu za prvog premijera Albanca u Severnoj Makedoniji.\nFotografiju i video sa svetlećom reklamom objavio je na svom Fejsbuk profilu visoki funcioner DUI i poslanik u parlamentu Severne Makedonije Artan Grubi.\nReklama je vidljiva sa više lokacija u Skoplju, ali, prema portalu 360 stepeni, nije poznato da li DUI ima dozvolu za njeno postavljanje, piše N1.\nPredizbornu inicijativu lidera DUI Alija Ahmetija za prvog premijera Albanca svakodnevno promoviše neko od partijskih funcionera, a u subotu je to uradio aktuelni ministar obrazovanja Arber Ademi koji je rekao da će to biti uslov njegove stranke za formiranje koalicione vlade.\nIdeju Ahmetija, nakon njenog lansiranja početkom sedmice, prvi je odbacio Zoran Zaev, lider vladajuće SDSM sa kojim je DUI sada partner u Vladi Severne Makedonije, a naišla je i na negativne reakcije drugih partija Albanaca, koje je smatraju "marketinškim trikom".\nSkoplje Severna Makedonija Albanci tvrđava Kale svetleća reklama


Minimalno invazivna oksigen/ozon terapija lečenja lumbalnog bola u Kliničkom centru Srbije\nObjavljeno utorak, 29 januar 2019 23:08 |\nU Kliničkom centru Srbije danas je prvi put u Srbiji i regionu urađena minimalno invazivna kiseonik/ozon terapija za lečenje diskus hernije i ostalih stanja koja se karakterišu lumbalnim bolom. Demonstraciju ove metode kao i tretman prvog pacijenta metodom kiseonik/ozon terapije u KCS obavio je svetski priznat neuroradiolog prof. Mario Muto, iz Napulja.\nKiseonik/ozon terapija podrazumeva da se u određenu regiju tela, odnosno bolno mesto, koje je detektovano skenerom, ubrizgava određena kombinacija kiseonika i ozona, koja ima jako širok spektar pozitivnih dejstva.\nProfesor Muto ističe da se ovom metodom eliminiše ili umanjuje bol kod pacijenata koji imaju problem sa diskus hernijom, i to bez operacije.\n„Drago mi je da sam danas u Kliničkom centru Srbije, i što imam priliku da mojim kolegama iz Srbije prenesem svoja znanja i iskustva u primeni kiseonik/ozon terapije. Mislim da je saradnja koju smo uspostavili od velikog značaja za pacijente, jer je kiseonik/ozon terapija zaista dobar način lečenja diskus hernije. “\nProf. dr Ružica Maksimović iz Centra za radiologiju i magnetnu rezonancu KCS kaže da je tretman prvih pacijenata ovom terapijom početak uvođenja ove metode u našoj zdravstvenoj ustanovi.\n„Uvođenje kiseonik/ozon terapije u KCS predstavlja značajan pomak u lečenju pacijenata koji imaju problema sa bolom u lumbalnom delu i diskus hernijom, jer se ova terapija pokazala kao vrlo efikasna, i bolovi u 85% slučajeva prestaju već nakon prve terapije. Zahvaljujući dobrim kratkoročnim i dugoročnim rezultatima, ovom terapijom se poboljšava kvalitet života pacijenata koji nisu kandidati za hirurušku intervenciju, a eventualno se odlaže i vreme do intervencije“ kaže dr Maksimović.\nPrvi pacijent koji je u našoj zemlji lečen ovom metodom, D.S. nakon tretmana se oseća dobro, i pušten je kući.\n„Imao sam već duže problema sa kičmom, bolove u donjem delu. Poslednjih godinu dana bolovi su intenzivirani, ustanovljena je diskus hernija. Terapija je prošla bez problema, i nadam se da će mi sada biti mnogo bolje“


Nikon Z7 – prvi utisci\nVojislav Vujanić\t| 19. 9. 2018.\nŠta se desilo sa slovom “D” u oznaci aparata? Pa, budućnost je stigla i u kompaniju Nikon. Novi modeli aparata punog formata (full frame) sada dolaze bez ogledala (mirrorless), a nose oznake Z6 i Z7. Zahvaljujući kompaniji RefotB imali smo priliku da tokom otvorenih vrata „YellowStore” prodavnice u ulici Vuka Karadžića u Beogradu, na kratko isprobamo novi, vodeći model, Nikon Z7. Ako se pitate koje su razlike između dva nova modela, one se kriju pre svega u rezoluciji u kojoj beleže fotografije, pa tako Z6 ima senzor od 24,5 megapiksela, a Z7 moćnih 45,7 megapiksela (kao kod D850).\nVratimo se na Nikon Z7 i odstupanje od svih tradicija koja je ova kompanija negovala prethodnih 50 godina u vidu F-mount bajoneta. Novi foto-aparat stiže sa novim Z-mount bajonetom koji će, po njihovim rečima, obezbediti svetliju budućnost, jer inženjerima omogućava daleko više fleksibilnosti pri kreiranju optike naspram prethodnog rešenja. Razlika je vidljiva istog momenta kako skinete objektiv, jer je novi bajonet skoro 20 procenta veći od starog i zauzima veliki deo tela foto-aparata, koje je višestruko smanjeno naspram vodećih dSLR-ova iz ove kompanije. Minijaturizacija nije dovela do narušavanja ergonomije. O tome je strogo vođeno računa pri dizajniranju novog tela, pa kada Z7 uzmete u ruku imate isti osećaj kvaliteta i robusnosti, karakterističan za Nikonova tela više klase.\nKomandi na poleđini ima manje, preraspoređene su i nijedna se sada ne nalazi sa leve strane ekrana, a veći akcenat stavljen je na kontrolu pomoću velikog ekrana, visoke rezolucije, osetljivog na dodir. Najviše nas je zanimalo elektronsko tražilo (EVF, electronic viewfinder), koje generalno predstavlja kamen spoticanja kod većine modernih mirrorless aparata, zbog slabije rezolucije i sporog osvežavanja, ali nismo ostali razočarani. Naprotiv, tražilo je veliko, svetlo i veoma detaljno. Ni u jednom trenutku nismo imali osećaj da prikaz kasni ili da nas, na neki način, ometa u radu, i to pri daleko od idealnih svetlosnih uslova. Iako smo bili u mogućnosti da fotografije pogledamo samo na ekranu na poleđini, one su izgledale poprilično oštro i detaljno i pri najvećem nivou uvećanja, demonstrirajući da sa novim, čak i sa testnim primerkom, zaista misle ozbiljno.\nNovi model, usled nedostatka ogledala, ima potpuno novi sistem fokusiranja, uskraćen za neke funkcije na koje smo navikli sa dSLR-om, pa je potrebno prilagoditi se, ali se aparat ponaša veoma responzivno. Takođe, Nikon napokon ima foto-aparat čije su video karakteristike rame uz rame sa konkurencijom po pitanju praćenja subjekta, brzini fokusa (i glatkoći) pri promeni fokusnih tačaka, ali pre svega sada se odlikuje i mogućnošću stabilizacije slike unutar tela aparata. To je vrlo bitno, jer ne samo da možete da iskoristite sve stare F-mount objektive, uz pomoć FTZ adaptera, već će oni sada biti stabilizovani, kako pri snimanju videa, tako i pri pravljenju fotografija.\nPrvi utisci sa Nikonom Z7 su veoma pozitivni i nadamo se da ćemo uskoro dobiti ovaj foto-aparat za pisanje potpune recenzije.


Na današnji dan prije 50 godina otvoren je Aeorodrom Sarajevo - Intelektualno\nAktuelnoBiHHistorijaZanimljivosti 02/06/2019 Intelektualno\nAerodrom Sarajevo2 Alen Borić92\nMeđu prvim zračnim linijama na području Sarajeva, bila je linija Sarajevo – Beograd – Podgorica, koja je otvorena 1930. godine. U upotrebi su bili...\nMeđu prvim zračnim linijama na području Sarajeva, bila je linija Sarajevo – Beograd – Podgorica, koja je otvorena 1930. godine. U upotrebi su bili manji putnički avioni, a za njihove potrebe koristio se vojni aerodrom u Rajlovcu. Rat od 1941. do 1945. godine značio je obustavu civilnog zračnog saobraćaja. Nakon Drugog svjetskog rata uspostavljaju se ponovo zračne linije prema Sarajevu i iz Sarajeva, a u upotrebi je bio Aerodrom u Butmiru. Zbog potreba uvođenja u eksploataciju novih tipova mlaznih aviona, koji su zahtijevali čvrste betonske podloge manevarskih površina, krenulo se u realizaciju ideje o gradnji novog sarajevskog aerodroma. Poslije dugogodišnjih analiza i ispitivanja pozicije budućeg aerodroma odlučeno je da isti bude lociran u sarajevskom polju, nedaleko od travnatog aerodroma Butmir. Gradnja je započela 1965. godine i trajala je nešto više od tri godine. Za to vrijeme izgrađene su pista, rulne staze, platforma, terminalna i upravna zgrada i kontrolni toranj. Zvanični naziv novog aerodroma bio je “Aerodrom Sarajevo – Ilidža” i svečano je otvoren 2. juna 1969. godine. Radionavigacijska (R/NAV) oprema na aerodromu omogućavala je prihvat svih vrsta zrakoplova, zaključno s kategorijom C, i u prilikama noćnog letenja i složenih meteoroloških uvjeta (VFR i IFR letova).\nU Sarajevu su se 1984. godine održavale 14. Zimske olimpijske igre, što je značilo da se osnovni kapaciteti aerodroma moraju proširiti. Tako se pristupilo produžavanju piste, izgradnji nove paralelne rulne staze, novog terminala i objekta Službe kontrole letenja sa novim kontrolnim tornjem. Time se Aerodrom Sarajevo svrstao u najopremljenije aerodrome u ovom dijelu Evrope. Tehnološki i kadrovski bio je potpuno spreman dočekati početak olimpijade. Za vrijeme Zimskih olimpijskih igri promet na aerodromu je intenziviran, tako da se dnevno obavljalo između 50 i 70 aviooperacija. U tim danima na aerodrom je prvi put sletio JAT-ov najveći putnički avion DC-10, koji je letio na direktnoj liniji iz New Yorka. Osim toga, zabilježeno je u više navrata slijetanje velikih interkontinentalnih aviona tipa L-1011-Tristar, B-707, DC-8 i niza drugih. Posljednjeg dana ZOI ‘84 ostvaren je rekordan dnevni promet, kada je oko 14.000 putnika otpremljeno sa aerodroma u Sarajevu.\nZa vrijeme agresije na Repubiku Bosnu i Hercegovinu, aerodrom je bio pod kontrolom srpskih paravojnih jedinica, koje su započele pljačku i uništavanje opreme, radionavigacijskih sredstava i svega ostalog što se nije moglo transportirati prema teritorijama koje su se nalazile pod srpskom kontrolom. Jedinice UNPROFOR-a, koje su se još uvijek nalazile na aerodromu, postepeno počinju obnavljati vojni zračni promet. Aerodrom se u ovom periodu koristio za vojne letove i za dostavljanje humanitarne pomoći opkoljenom Sarajevu.\nOd aprila 1996. dijelom aerodroma upravljaju civilne vlasti BiH. Od tog momenta počinje borba za vraćanje aerodromu Sarajevo prave funkcije — civilnog zrakoplovstva. Dio polovne opreme doniran je aerodromu, sanirana je sortirnica i pretvorena u improvizirani terminal. Radnici nakon kratke obuke u Turskoj zauzimaju svoja dugo očekivana radna mjesta. U augustu 1996. godine aerodrom je ponovo otvoren za civilni saobraćaj.\nGeneralna rekonstrukcija aerodromske terminalne zgrade s kompletno novom tehnologijom i opremom vrhunskog kvaliteta uspješno se završava početkom 2001. godine. Svečanim otvorenjem u martu 2001. Aerodrom kompletira sve sadržaje u pogledu potreba i komfora putnika, čime i zvanično počinje novo razdoblje sarajevskog aerodroma.


Bar kodovi i deklaracije - Petcom\nSredinom 2019. godine počeo je da se primenjuje Zakon o trgovini čiji se jedan od članova odnosi na obavezu da roba bude označena mašinski čitljivom oznakom, bar kodom ili QR kodom. Pripremni period istekao je 31. januara 2020. a to znači da će od 1.februara 2020. pored osnovnih podataka na deklaraciji, na svakom proizvodu morati biti navedena neka mašinski čitljiva oznaka kao što je bar-kod ili QR kod. (Članom 34. stav. 8 Zakona o trgovini (“Sl. glasnik RS”, br. 52/2019) predviđeno je da od 31. januara 2020. godine, sva roba u maloprodaji mora biti označena mašinski čitljivom oznakom – GTIN identifikacija, QR kod i dr.).\nSva pravna lica odnosno preduzetnici koji prodaju robu ili proizvode (uključujući i sopstvene proizvode) potrošačima radi zadovoljavanja njihovih ličnih potreba ili potreba domaćinstva, nisu izuzeti od obaveza koje su propisane članom 34. Zakona o trgovini. Za nedostatak deklaracije trgovci neće moći da se pravdaju nemarnošću proizvođača. Proizvođač je dužan da svoju robu označi deklaracijom u skladu sa zakonom, ali sankcije za nepropisno deklarisanje i izostanak mašinski čitljivog koda će snositi i prodavac. Na internetu možete pronaći dosta objava koje pišu o toj temi (Od 1. februara svi proizvodi moraju da imaju deklaraciju, bar kod ili QR kod (poslovni savetnik), ali su tekstovi još uvek nepotpuni i mnogima nejasni.\nŠto se tiče samih deklaracija, njihova upotreba nije neka novina. I pre mašinskih kodova deklaracije su bile sastavni deo svakog artikla. Sva roba u trgovini na malo morala bi da ima deklaraciju koja sadrži sledeće podatke:\nposlovno imene proizvođača, a za robu iz uvoza poslovno imenu uvoznika i zemlju proizvodnje.\nPodaci moraju da budu navedeni na jasan, lako uočljiv i čitljiv način, na srpskom jeziku, na ćiriličkom ili latiničkom pismu. Šta se menja sada? Faktički ništa. Novo je samo to što se sada postojećoj deklaraciji pridodaje mašinski čitljiv kod (bar kod ili QR kod).\nKoja je razlika između ova dva koda?\nŠta je bar kod?\nBar kod, 1D, ili linijski kod, je način označavanja proizvoda nizom crnih linija koje je lako prepoznati i pročitati specizijalizovanim uređajima a nemenjen je uglavnom proizvođačima i uvoznicima robe. Brojevi predstavljeni u obliku bar koda omogućavaju automatsko obuhvatanje podataka na svakom mestu ulaza ili izlaza jedinice. Bar kodovi se najčešće štampaju zajedno sa drugim informacijama datim na pakovanju ili se štampaju naknadno i kao etikete lepe na proizvodima . Najčešća primena im je u maloprodajama gde elektronski čitači očitavaju broj koji bar kod sadrži i preko tog broja kasa brzo pronalazi dati artikal u svoj bazi.\nQR kod, 2D, matrični kod ili dvodimenzionali bar-kod. On funkcioniše na principu matrice crnih kvadratića koje formiraju sliku sličnu crno belom mozaiku, (za razliku od linijskih 1D bar kodova). Osim brojeva, koje najčešće sadrže bar kodovi, QR kod sadrži mogo više informacija (npr. podatke o artiklu, sastav, naziv proizvođača, prodavca, telefonske kontakte, web adrese i sl.). QR kod vas može uputiti na telefonske kontakte, lokaciju na google mapi ili na web sajt proizvođača. Sa tehničke strane QR kodovi imaju mnogo brži odziv kod očitavanja, toleranciju na greške i tehnički su superiorniji u odnosu na bar kodove. Ali i pored toga QR kodovi nisu pogodni za rad sa kasama gde bar kodovi nesumnjivo imaju prednost.\nŠta koristiti? Bar kod ili QR kod?\nU tekstu Zakona o trgovini navodi se da “sva roba u maloprodaji mora da ima mašinski čitljiv kod, bar kod ili QR kod” što navodi na zaključak da bi sa zakonske strane prisustvo jednog od ova dva koda ispoštovalo pravnu proceduru. Sa druge strane s obzirom da oba ova koda imaju svoje prednosti i mane, izbor mora biti odgovarajući. Prisustvo bar koda je naročito bitno ako sebe smatrate ozbiljnim proizvođačem ili preduzetnikom naročito ako planirate ozbiljne plasmane u zemlji i u inostranstvu. Bar kodove izdaju ovlašćene agencije (kod nas GS1 Srbija) i ovi kodovi su registrovani u nacionalnom registru. Bar kod je jedinstven, pripada samo vama (nešto poput PIB-a proizvoda) pa vaša roba može biti prepoznata kako u zemlji tako i bilo gde u inostranstvu, naročito uz upotrebu odgovarajućih internet servisa ili mobilnih aplikacija. Bar kod broj bi trebali obezbediti proizvođači ili uvoznici robe kako bi roba imala jedinstveni trgovački broj gde god da se pojavi u maloprodaji a ne ostaviti da prodavci za isti artikal prave sopstvene brojeve i tako dovedu do situacije da se isti artikal javlja na tržište sa različitim bar kod brojevima. Poruka je dakle sledeća: ako ste proizvođač ili uvoznik, poželjno bi bilo se odlučite za bar kodove. Ukoliko i ne odštampate bar kod nalepnicu biće dovoljno da registrovani bar kod broj pošaljete prodavcu koji isti može sam odštampati (na osnovu tog broja). Bar kod brojevi se ne mogu izmišljati proizvoljno već moraju biti izdati od strane ovlašćene agencije, što znači da se mora poštovati određena procedura u nomenklaturi i jedinstvenosti – a to košta. Bar kodove možete poručiti u paketima (1,10,100,1000, 10.000..) a u zavisnosti od količine morate platiti odgovarajuću cenu.\nQR kod ima svoje prednosti i mane. Tehnički njegove mogućnosti su mnogo veće od barkodova ali je on više informativnog karaktera i usmeren ka potrošaču. To znači da će kupac moći uz pomoć mobilnog telefona i odgovarajućih aplikacija da očitava QR kodove i tako dobija potrebne informacije. Ono što će biti problem jeste taj izostanak “jedinstvenosti” na tržištu i problem sa očitavanjem na uzlazu/izlazu robe. Za razliku od bar kodova koji uglavnom sadrže numerički jedinstveni broj, QR kodovi su besplatni i mogu se samostalno generisati. Njihov sadržaj je obično tekstualna informacija ali bez obzira na mogućnosti u ovim kodovima ne bi trebalo pisati sve i svašta već samo podatke koji imaju potrebnu i korisnu funkciju, a koje inače pronalazite na deklaracijama uz dodatna obaveštenja kupcima (tipa načina upotrebe, objašnjenja, kontakte i sl). QR kod vam neće mnogo pomoći u prometu jer marketi i trgovine neće moći da registruju promet robe niti na ulazu niti na njenom izlazu pošto ta uloga pripada bar kodu pa odsustvo standardnog bar koda može dovesti do situacije da vaša roba ima problema u plasmanu. Marketi vas mogu staviti pred svršen čin da, ili obezbedite bar kodove, ili da odbiju vašu ponudu.


Učesnici jučerašnje tribine u Medija centru\n- Kada govore o razlozima za zabranu Parade ponosa, političari koriste termin ‘bezbednosni rizik’. Ovde nije u pitanju bezbednosni rizik, već bezbednosna pretnja. Rizici se odnose na prirodne nepogode koje je često teško predvideti, a kod pretnji morate da pratite rad ekstremističkih grupa i reagujete. I Aleksandar Vučić i Ivica Dačić u svojim izjavama depersonalizuju izvore pretnji, a to su, po nama, paravojne ili parapolicijske formacije, a ne huligani. Te ekstremističke grupe imaju strukturu, komandni lanac, opremu za komunikaciju, relevantne podatke - istakla je Jelena Milić.


59. Beogradska Kritična masa - Samo duplo (Brankov most)\nNaslovna » Izlasci » Akcije » 59. Beogradska Kritična masa – Samo duplo (Brankov most)\nNeko drugi 25. februar 2016. Akcije Postavite komentar\nUG Ulice za bicikliste organizuje još jednu grupnu vožnju ulicama koja startuje na Trgu republike.\nZato UG Ulice za bicikliste poziva sve „ekološke vozače“ da ukažu javnosti na te probleme i neshvatljivu sporost vlasti da ih reši. Kritična masa će podsetiti vlasti da je protok pešaka i biciklista na Brankovom mostu podjednako bitan kao i protok motornih vozila, jer je ovo najfrekventnija saobraćajnica između Beograda i Novog Beograda.\nOrganizatori dodaju da će se „u ‘A1 fazi okupljanja’ samo provozati“, a ako ne bude promene stava vlasti, i aktivnosti da se problem reši, nastaviće i zaoštriti protest.\nUčesnicima se preporučuje da ponesu trubice i pištaljke kao i svetla. Rutu pogledajte OVDE. (danubeogradu.rs)\nTagoviakcije biciklisti brankov most izlasci kritična masa ulice za bicikliste\nPrethodni Atelje 212: Premijera predstave „Primorje“\nSledeći Plaćene stručne prakse u inostranstvu


Mediji: Izbori na Kosovu odlažu sastanak u Parizu? - Gorapress.net\nDanas 4 zaražena iz opštine Dragaš, ukupno na Kosovu 171Hoti: Gradonačelnici da se pripreme za nove mereU poslednja 24 sata još 205 novo zaraženih koronavirusom na Kosovu, nema zaraženih iz opštine DragašOd početka pandemije u opštini Dragaš registrovano 70 zaraženih koronavirusomPutin: Vakcinu je primila i moja kćerka!\n15.08.2019. u 12:05\nMediji: Izbori na Kosovu odlažu sastanak u Parizu?\nAko na Kosovu budu raspisani izbori, sastanak u Parizu o Kosovu najverovatnije će biti pomeren i neće biti održan u septembru, saznaje Blic iz diplomatskih izvora.\nTokom nedavne posete Srbiji, predsednik Francuske Emanuel Makron najavio je da će organizovati sastanak s liderima Srbije i Kosova, kao i nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, da bi se „pronašlo globalno i održivo rešenje“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić precizirao je ranije da bi to moglo biti u septembru, ali se u međuvremenu Kosovo našlo u političkoj krizi nakon što je premijer Ramuš Haradinaj podneo ostavku, zbog poziva Specijalnog suda.\n"Ukoliko bude odlučeno da Kosovo ide na izbore, sastanak u Parizu najverovatnije neće biti održan u septembru. Ne treba očekivati ni neke velike poteze koji bi doveli do dijaloga jer će izbori diktirati ponašanje kosovskih političara. Ne može da se zamisli da bi se bilo ko od njih odlučio da, recimo, povuče takse u predizbornoj kampanji. To bi bio politički autogol jer su upravo na taksama zaradili političke poene", napominje sagovornik Blica.


BalkanMagazin :: Gasovod Jamal će i dalje transportovati ruski gas\nsubota, 11. jul 2020 11:44\nRusija će nastaviti da pumpa gas u Evropu gasovodom Jamal, iako je Sporazum o tranzitu prirodnog gasa između Rusije i ove zemlje istekao 17. maja.\nGasovodom Jamal (Yamal)-Evropa kroz Poljsku nastaviće da “teče” ruski gas iako je Sporazum o tranzitu prirodnog gasa između Rusije i ove zemlje iz 1990. godine istekao 17. maja.\nPoljski političari su, da podsetimo, u više navrata isticali da neće produžiti ovaj sporazum i da će ubuduće umesto ruskog gasa kupovati američki LNG gas. Ekonomija, međutim, funkcioniše po drugim principima.\nPoljski operater gasovodne mreže Gaz-System počeo je, naime, od istekao ugovora sa ruskim Gaspromom da putem aukcija prodaje kapacitet na gasovodu Jamal. Rezultati aukcije u maju pokazali su da je za juni rezervirano oko 92% kapaciteta, a otprilike 80% za kvartal koji počinje 1. jula, piše Bilten Nedelja.\nNa osnovu podataka koje su objavljeni u ponedeljak, da su izvoznici gasa rezervisali 90% kapaciteta poljske deonice gasovoda Jamal u periodu od 1. oktorba ove do 30. septembra 2021. godine nameće se zaključak da će ruski gas i dalje teći ovim gasovodom.\nIz Gaz-Systema nisu želeli da agenciji Reuters otkriju imena kompanija koje su rezervisale kapacitet. Ni iz Gasproma u ponedeljak nisu odgovorili na zahtev za komentarom ali, ovi podaci sugerišu da će Rusija nastaviti da pumpa gas u Evropu i preko ove veze.\nGasovod Jamal ima godišnji kapacitet od 33 milijarde kubnih metara u Poljskoj.


Ministar Goran Knežević pustio u rad novi pogon u Fabrici maziva | RTK\nMinistar Goran Knežević pustio u rad novi pogon u Fabrici maziva\nMinistar privrede u Vladi Srbije Goran Knežević pustio je u rad pogon za proizvodnju antikorozivnih sredstava za čišćenje i odmašćivanje u Fabrici maziva.\nVrednost investicije je preko milion evra, a FAM je iz tekueg poslovanja u ovaj pogon uložio 430 hiljada evra.\nMinistar je rekao da će ovaj pogon omogućiti efikasniju proizvodnju, bolje uslove za rad zaposlenih, kao i kvalitetniju zaštitu životne sredine.\n„Od toga je skoro 90 procenata sredstava namenjeno za podsticaje u privatnom preduzetništvu. Imaćemo linije koje će podržavati ne samo linije domaće i strane, već će podržavati i pre svega preduzetništvo, mala i srednja preduzeća, jer tu smo postigli sjajne rezultate“, ističe Knežević.\nMinistar očekuje da će i ove godine broj novozaposlenih u srednjim i malim preduzećima biti na nivou prethodne, od oko 30.000 radnika.\nPrethodno : PROZOR SEĆANJA: Vlastimir Đuza Stojiljković – „Boga mu poljubim!“\nSledeće : Izgradnja postrojenja za prikupljanje i prečišćavanje otpadnih voda – jedna je od najvažnijih investicija u ovom delu Srbije


Uspešna jesen rukometašica Srema - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Ozon – Nemanja Crnić\nRukometašice Srema završile su izuzetno tešku polusezonu u drugoligaškom karavanu. Od 13 kola u jesenjem delu čak devet puta su gostovale i to timovima iz gornjeg dela tabele. Kao najmlađa ekipa u ligi hrabro su ulazile u duele sa starijim i iskusnijim protivnicima i često utakmice na gostovanjima gubile zbog svog neiskustva i mladosti. Na parketu mitrovačkog PSC Pinki pali su svi protivnici, i to uglavnom povelikom razlikom. Na proleće ŽRK SREM većinu svojih utakmica igraće upravo kao domaćin i praktično svaki od ovih mečeva predstavljaće prave derbi utakmice. Jesenji učinak se, s obzirom na okolnosti,u klubu ocenjuje kao sasvim zadovoljavajući. Osvojeno je deset bodova,ekipa se nalazi na devetom mestu u grupi timova koji teže ka gornjem delu tabele. Jesen je krenula sa brojnim pehovima,u prirpremnom periodu tim je ostao bez prva dva čuvara mreže. Prvi golman Tijana Šupurić doživela je tešku povredu levog kolena,pukli su prednji ukršteni ligamenti, i na žalost ona ove sezone neće stajati na gol Srema. Najveća uzdanica kluba,kadetski reprezentativac Srbije, Višnja Varga, početkom avgusta,u jeku priprema, obnovila je neugodnu povredu lakta i veći deo jeseni provela van terena. Njen povratak u formu se tek očekuje jer je pauza od šest meseci ostavila dubokog traga na ovoj mladoj igračici koja je nedavno napunila 15.godina. Tu nije bio kraj pehovima Srema sa čuvarima mreže jer se povratnik iz Nopala iz Bačke Palanke, Milena Rodić, zbog fakultetskih obaveza ekipi priključila tek na prvoj utakmici protiv Vojvodine iz Novog Sada i to bez ijednog treninga sa ekipom. Pouzdana Dragana Đukić je zbog porodičnih i poslovnih obaveza otputovala u inostranstvo i vratila se tek za drugi deo jeseni. Neke druge ekipe teško bi podnele odsustvo i jednog igrača a kamoli nedostatak praktično prva tri golmana, no ekipa Srema je nastavila dalje zahvaljujući pre svega velikom fondu igrača iz svoje škole rukometa. Zbog povreda i fakultetskih obaveza ekipa je cele jeseni bila lišena usluga jednog od najperspektivnijih srpskih srednjih bekova Milice Stanić i odličnog beka šutera Marije Čugurović. Kada uz to dodamo da kapiten ekipe Zorica Jovanović nije mogla odigrati niz gostujućih utakmica zbog obaveza na poslu učinak mladih sremica je više nego ohrabrujući. Ostaće žal za izgubljenim bodovima na gostovanjima kada su utakmice gubljene u poslednjim minutima zbog neiskustva ili čudnih sudijskih kriterijuma. Na domaćem parketu pobede nisu dolazile u pitanje pa su redom padali ŽRK Ravangrad iz Sombora, ŽRK Apatin,ŽRK Vrbas i ŽRK Jabuka. Na gostujućem terenu je po planu pobeđena slaba ekipa Jedinstva iz Kačareva.\nDrugoligaški Sever je ove godine mnogo jači nego prethodnih godina i to iz razloga nepoznanica u promeni sistema takmičenja. Većina ekipa se pojačavala u želji da sačuva drugoligaški status ili plasira u Prvu ligu u slučaju najavljene reorganizacije. Od starta se znalo da će na prvo mesto jurišati Vojvodina iz Novog Sada i skupa ekipa ŽRK Kikinde. Pored njih tu su povratnik iz prvoligaškog takmičenja Temerin i silno pojačan tim Pančeva koji je stigao i do finala kupa Vojvodine. S obzirom da prelazni rok traje čitavu jesen ekipe su se iz kola u kolo pojačavale, posebno one iz donjeg dela tabele u želji da sačuvaju mesto u ligi. Srem je jedna od retkih ekipa koja nije naknadno licencirala igrače i praktično se odlučila da šansu u ovom prvenstvu ukaže mladim igračicama. Šansu su dobile 23 igračice i po tome je sremskomitrovačka ekipa jedinstvena u Srbiji. Praktično iz kola u kolo ekipa je igrala u drugačijem sastavu da bi što više mladih igrača dobilo priliku da zaigra.\nZa prolećni deo prvenstva Srem je odlučio da nastavi sa politikom pružanja šanse mlađima i šef stručnog štaba Dragan Krstić imaće za zadatak da sa mladim talasom očuva drugoligaški status i da se ekipa kroz ovaj niz teškoih iskušenja pripremi za sledeću godinu.\nPored seniorskog pogona Srem je u protekloj jeseni ostvario odlične rezultate sa kadetskom ekipom koja je bez problema pobedila sve protivnike u Ligi Vojvodine i kao prvoplasirana iz grupe Srem-Bačka se plasirala u Super ligu Vojvodine kao i u završnicu Prvenstva Srbije. Popularne ajkulice su sa lakoćom nizale pobede i istakle kandidaturu u borbi za najviši plasman u Srbiji. Pored toga jasno je da Srem ne treba da brine u sledećih osam godina ni za seniorski pogon.\nŠkola rukometa Srem prihvatila je ovejeseni polaznike iz generacije devojčica rođenih 1999.i 2000.godine i neke od najupornijih su već debitovale u kadetskom uzrastu.\nU prvoj ekipi Srema u jesenjem delu su nastupile: Zorica Jovanović-79 golova, Bojana Vuconja-21, Teodora Miletić-13, Bojana Milić-57, Duška Plavljanić-28, Snežana Martinović-11, Dejana Savić-34, Nataša Samac-3, Ivana Jelikić, Snežana Bošnjak-8, Marija Uskoković-1, Vladislava Đokić-47, Jelena Savinović-26, Biljana Vasić-18, Marija Čugurović, Maja Beranović-32, Dragana Lovrić i golmani Milena Rodić, Višnja Varga, Dragana Đukić, Nikolina Arbić i Tamara Samardžić.\nU kadetskoj ekipi nastupile su: Višnja Varga, Dajana Lovrić, Jelena Čavrić, Andrijana Tojić, Milica Pavić, Andreja Šnjegović, Danijela Stanić, Đurđina Sretenović, Aleksandra Bakša, Nataša Pavlović, Ivana Erdelji, Ivana Jelikić, Nataša Samac, Dragana Lovrić, Zorica Mrđenović, Jovana Jelikić.\nNovi konkurs sekretarijata za nacionalne manjine\nRazličite cene goriva


VojvodinaCafe - Novi rok za Žeželjev most u Novom Sadu\nNovi rok za Žeželjev most u Novom Sadu\nVest objavljena: 06.09.2016 08:08\nGradnja Žeželjevog mosta u Novom Sadu trebalo bi da bude završena do kraja sledeće godine, rečeno je danas tokom obilaska radova na tom mostu. Radove su obišli potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobaćaja i inrastrukture Zorana Mihajlović, predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i evropska komesarka za transport Violeta Bulc.\nMinistarka Mihajlovć je rekla da se nada da će veoma brzo, već krajem sledeće godine most biti otvoren za železnički saobraćaj, a potom i za drumski.\n"Nadam se da ćemo krajem sledeće godine u prisustvu komesarke Bulc otvoriti most za železnički, pa onda i za drumski saobraćaj", rekla je Mihajlović novinarima.\nOna je istakla da je u prethodnom periodu falilo više saradnje između grada Novog Sada, pokrajine i Republike na realizaciji tog projekta, ali da je sada situacija mnogo bolja i da je komunikacija svakodnevna.\nMinistarka je naglasila da je u prethodne dve godine Grad Novi Sad bio taj koji je inicirao pokretanje radova na mostu.\nMihajlović je podsetila da je pre izvesnog vremena na sastanku u Beogradu dogovoreno da se formira radna grupa koja će raditi na kapitalnim projektima među kojima je i izgradnja mosta i izgradnja fruškogorskog koridora.\n"Nadam se da će koliko je moguće brzo ići realizacija fruškogorskog kridora, već je u toku priprema dokumantacije, razgovara se o izvorima finansiranja i verujem da će u koliko je god moguće kratkom roku svi ovi kamioni i građevinske mašine ići fruškogorskim koridorom", istakla je Mihajlović.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević je istakao da je Grad Novi Sad do sada učinio sve da izgradnja mosta ide planiranim tokom i da će to činiti i ubuduće, kako bi most bio izgrađen u što kraćem roku.\n"Kao Novosađanin mogu da kažem da smo svi veoma nestrpljivi da vidimo kraj ovom projektu. Mislim da smo pokazali visok nivo tolerancije i sa pravom očekujemo da most bude završen u što kraćem roku", rekao je Vučević.\nEvropska komesaraka za transport Violeta Bulc kazala je da je zadovoljna slikom koju je videla na gradilištu.\nPrema njenim rečima, Evropska unija ohrabruje investicije u infrastrukturu, jer se na taj način povezuju ljudi, roba i prostor.\n"EU je učestvovala u izgradnji Mosta slobode i učestvuje u izgradnji Zzeželjevog mosta, jer ih smatra vitalnim koridorom važnim i za Evropsku uniju i za Balkan", rekla je Bulc.\nNovi Žeželjev most biće dug 474 metra, a imaće dva železnička koloseka, dve saobraćajne trake za drumski saobraćaj i dve biciklističko-pešačke staze.


Bivše radnike Štofare policija sprečila da blokiraju autoput\nNeće stečaj, žele da proizvode\nPARAĆIN - Stotinak bivših radnika Industrije tekstila "Branko Krsmanović" u Paraćinu juče se ponovo okupilo ispred fabrike u znak protesta što italijanska firma "Dale karbonare", vlasnik dela fabrike, nije ispoštovala kupoprodajni ugovor, odnosno nije izmirila dug od 155.000 evra, iako je rok za uplatu bio 30. septembar. Pored toga, radnicima nisu isplaćena sva potraživanja, već samo 500 od ugovorenih 1.000 evra po radniku, niti je zaposleno 350 radnika kako je bilo predviđeno kupoprodajnim ugovorom.\nKolona nezadovoljnih štofaraca uputila se ka autoputu Niš-Beograd, kako bi njegovom blokadom skrenula pažnju na svoje probleme, ali ih je u tome, u samom centru grada, sprečila interventna jedinica SUP-a. Radnici su potom otišli pred opštinu gde je njihove zahteve saslušao Predrag Tomković, predsednik Skupštine opštine.\n- Tražimo smenu Slobodana Tanića, stečajnog upravnika, zatim da nam opština pomogne da neprodat deo fabrike izađe iz stečaja kako bismo mogli da pokrenemo proizvodnju i zaposlimo 700 radnika, jer imamo biznis-program koji je podržala Vlada Republike Srbije, i da iz socijalnog programa dobijemo 100 evra po godini radnog staža - rekao je Miroslav Bogosavljević, član Odbora za zaštitu prava radnika Štofare.\nTomković je radnike podsetio da je Štofara izašla iz stečaja 31. avgusta 2004. godine, ali da ga je Trgovinski sud u Kragujevcu ponovo uveo 31. juna ove godine zbog toga što za šest meseci nije pokrenuta proizvodnja kako je bilo dogovoreno.\n- Nije tačno da je uslov bio da pokrenemo proizvodnju za šest meseci, već da konstituišemo organe u roku od tri meseca od pravosnažnosti rešenja. Ono nije moglo da postane pravosnažno, jer je Sindikat, iako fabrika nije radila, uložio žalbu. Mi smo za to vreme ostvarili preko 100 kontakata sa poslovnim partnerima koji su bili spremni da kroz dokapitalizaciju i posebnu tehničku saradnju unaprede proizvodnju - odgovorio je Rade Marković, član Odbora za zaštitu prava radnika.\nNeizvesnije, a bolje\nMost traži reku\nVeliki udar na džep\nNije akcident nego lopovluk


► NBS: Referentna kamatna stopa ostaje tri odsto\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije (NBS) odlučio je danas da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od tri odsto, saopštila je NBS.\nOdluka je doneta na osnovu očekivanih kretanja inflacije i njenih faktora u narednom periodu, kao i efekata dosadašnjeg ublažavanja monetarne politike.\n"Inflatorni pritisci su ostali niski i u uslovima snažnog privrednog rasta. Inflacija je petu godinu zaredom niska i stabilna - u novembru je iznosila 1,9 odsto međugodišnje, a prema proceni Republičkog zavoda za statistiku u celoj 2018. godini u proseku je iznosila dva odsto", navela je NBS.\nI u narednom periodu centralna banka očekuje stabilno kretanje inflacije u granicama cilja od tri odsto, sa odstupanjem 1,5 plus ili minus.\nIzvršni odbor NBS smatra da je opreznost u vođenju monetarne politike i dalje potrebna, pre svega zbog dešavanja u međunarodnom okruženju.\n"Tokom ove godine očekuje se nastavak normalizacije monetarnih politika vodećih centralnih banaka, Sistema federalnih rezervi SAD i Evropske centralne banke, što bi moglo da se odrazi na tokove kapitala prema zemljama u usponu, istakla je NBS i dodala cena nafte i dalje predstavlja faktor inflacije koji zahteva opreznost, iako je ona poslednjih meseci 2018. godine zabeležila značajan pad", piše u saopštenju NBS.\nDodaje se da su izvori neizvesnosti na međunarodnom finansijskom tržištu i dalje protekcionizam u međunarodnoj trgovini i geopolitički rizici, koji bi mogli da se odraze na manju spremnost investitora za ulaganja.\nPo oceni Izvršnog odbora NBS, otpornost domaće privrede na eventualne negativne uticaje iz međunarodnog okruženja povećana je zahvaljujući povoljnijim makroekonomskim pokazateljima i izgledima za naredni period.\nNaredna sednica Izvršnog odbora na kojoj će biti doneta odluka o referentnoj kamatnoj stopi održaće se 7. februara.\nDinar će u četvrtak neznatno promeniti vrednost prema evru i zvanični srednji kurs biće 117,7389 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).


Opasna moda: Danijela Vranić se patosirala!\nOpasna moda: Danijela Vranić se patosirala! 18.Dec.2010, 12:46, Izvor: Scandal.rs\nDa duge i raskošne toalete mogu da naprave problem, pokazalo se još jednom u slučaju folk pevačice Danijele Vranić, koja se na snimanju novogodišnjeg programa zaplela u haljinu i završila na podu! Mala nepažnja je mogla imati i ozbiljnije posledice, ali je Danijela veštinom mačke uspela da se dočeka na [...]\nSvet plus: Danijela Vranić pala na snimanju\nDanijela Vranić pala na snimanju!\n18.Dec.2010, Izvor: Svet\nDa duge i raskošne toalete mogu da naprave problem, pokazalo se još jednom u slučaju folk pevačice Danijele Vranić, koja se na snimanju novogodišnjeg programa zaplela u haljinu i završila na podu! Mala nepažnja je mogla imati i ozbiljnije posledice, ali je Danijela veštinom mačke uspela da...\nPobedio strah od visine hodajući na konopcu 185 metara iznad zemlje!\nUmetnik skandal majstor: Već naslikao portret Anđeline Džoli bez grudi (FOTO)\nNova saradnja na pomolu: Dino Merlin piše za Sergeja Ćetkovića!\nRazlaz Moje 3: Nastavićemo da se družimo, ali svaka od nas želi solo karijeru!


Dupla kruna: Spartak osvojio i Kup Srbije - SportFem\nFudbalerke Spartaka iz Subotice osvojile su duplu krunu, pošto su tituli prvaka države večeras dodale i trofej Kupa Srbije. “Golubice“ su u finalu odigranom u Čačku savladale Mašinac iz Niša rezultatom 3:1 (3:1).\nDvostruki strelac za Spartak bila je Živana Stupar, a jedan pogodak postigla je Tijana Filipović. Strelac jedino gola za Mašinac bila je ustvari kapitenka „golubica“ Violeta Slović, koja je posle jednog šuta skrenula lopta u sopstvenu mrežu.\nSpartak je dominirao u prvom poluvremenu, vodio i stvarao šanse, pa je i odnos šuteva na gol bio 11:2 posle prvih 45 minuta. Nastavak je doneo daleko ofanzivniju igru Nišlijki, koje nisu imale šta da izgube.\nSamo u poslednjih dvadesetak minuta utakmice Mašinac je imao tri zicera, a dva puta su igračice Spartaka vadile loptu s gol linije, dok se posle jednog odlično izvedenog slobodnog udarca lopta od prečke odbila na gol-liniju gola Spartaka.\nNa kraju je odnos šuteva bio 17:11, ali nominalne gošće, fudbalerke Mašinca, nikako nisu imale sreće da drugim golom na utakmici dodatno „zakuvaju“ završnicu.\nSpartak je stigao do osmog trofeja Kupa u istoriji i sedme duple krune.\nIznenađenje iz Barse: Viki Losada odlazi posle 16 godina


Autor Richard Grenell *\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdullah Hoti preduzeli su u petak ujutro ogroman korak ka dugoročnom rešavanju njihovog istorijskog sukoba. U Beloj kući, pod pokroviteljstvom predsednika Trampa, predsednik Vučić i premijer Hoti potpisali su dokument kojim se obavezju na postizanje ekonomske normalizacije između naroda i vlada Srbije i Kosova.\nJoš od 2017. godine, stav Sjedinjenih Država o sukobu između Srbije i Kosova bio je da će koraci ka ekonomskoj normalizaciji umanjiti snagu i značaj političkih pitanja vezanih za “vruće tačke” u ovom sporu. Strane su se dogovorile o izgradnji putne i železničke veze između svojih glavnih gradova, Beograda i Prištine. Takođe su se obavezali na zajedničku studiju izvodljivosti o opcijama za povezivanje železničke infrastrukture sa morskom lukom na Jadranu. Obe strane će sarađivati sa Američkom korporacijom za međunarodno finansiranje razvoja i Izvozno-uvoznom bankom kako bi podržale ove projekte i obezbedile finansiranje za mala i srednja preduzeća. Svi ovi sporazumi omogućiće slobodniji i efikasniji protok ljudi i robe preko granice između Srbije i Kosova.\nŠto se tiče same granice, Srbija i Kosovo su se dogovorili da otvore i operacionalizuju objekat zajedničkog prelaza Merdare, da međusobno priznaju diplome i profesionalne sertifikate i da se pridruže „mini-šengen zoni“ koju su Srbija, Albanija i Severna Makedonija formirale u oktobru prošle godine. Srbima i Kosovarima će uskoro biti lakše nego ikad da žive, rade, trguju i uče u komšijskim četvrtima, kompanijama i na univerzitetima.\nMožda najvažniji – za ljude na terenu, strane uključene u pregovore, kao i za istoriju i budućnost regiona – je novi sporazum o ubrzavanju napora da se pronađu i identifikuju ostaci nestalih osoba iz rata koji se završio pre samo dve decenije. Obe strane su se obavezale da će identifikovati i primeniti dugoročna, trajna rešenja za izbeglice i interno raseljena lica, a svaka od njih se obavezala da će identifikovati kontakt osobu koja će voditi ove aktivnosti u okviru ministarstava u svojim vladama, koordinirati aktivnosti između glavnih gradova i pružiti godišnje ažuriranje o broju rešenih i nerešenih slučajeva. Sporazum takođe primenjuje jednogodišnji moratorijum na traženje Kosova za prijem u članstvo u međunarodnim organizacijama, i jednogodišnji moratorijum na kampanju povlačenja priznanja Srbije protiv Kosova – dve najveće otvorene rane u sukobu koje su sada na putu rešenja problema.\nSporazum od petka odražava dugotrajnu viziju predsednika Trampa da se Kosovo i Srbija fokusiraju na ekonomski razvoj, otvaranje novih radnih mesta i industrijski razvoj kao preduslove za trajno rešavanje političkih sporova. Njegovo uverenje je, od samog početka, bilo da se poverenje prvo gradi u procesu stvaranja prilika i budućnosti za mlade, umesto u poravnanju rezultata, simbolizmu ili ispravljanju istorijskih nepravdi. SAD će provesti narednu godinu sprovodeći ove nove sporazume, a ljudi i vlade Kosova i Srbije imaju puno poverenje američke vlade da ih prenesu dalje.\nKao demonstracija dobre vere dveju stranaka prema SAD-u, Srbija i Kosovo takođe su se u petak obavezale da će sarađivati sa određenim ključnim prioritetima američke politike u regionu. Obe strane obavezale su se da će štititi i promovisati slobodu veroispovesti, uključujući obnovljenu međureligijsku komunikaciju, zaštitu verskih lokaliteta i nastavak restitucije jevrejske imovine bez naslednika iz vremena Holokausta. Takođe su se saglasili da će Hezbolah u potpunosti odrediti za terorističku organizaciju i u potpunosti sprovesti mere za ograničavanje Hezbolahovog poslovanja i finansijskih aktivnosti u njihovoj nadležnosti. Dalje su se složili da rade sa vladom SAD-a na dekriminalizaciji homoseksualnosti u 69 zemalja u kojima je to trenutno ilegalno. I, možda najvažnije od svega, Srbija se obavezala da svoju ambasadu u Izraelu preseli iz Tel Aviva u Jerusalim, dok se Kosovo obbavezalo na uzajamno priznanje sa Izraelom\nSledeći mirovni sporazum između Izraela i Ujedinjenih Arapskih Emirata od 13. avgusta, sporazum između Kosova i Srbije da preduzmu korake ka ekonomskoj normalizaciji i eventualnom mirnom suživotu pokazuje uspehe predsednika Trampa i zdrav angažman njegove administracije širom sveta. Kada američka vlada daje diplomatiji prednost nad silom, a razumevanju nad pretnjama, svet će imati koristi. / ibna\n* Richard Grenell je stariji saradnik Instituta za politiku i strategiju Univerziteta Carnegie Mellon i specijalni izaslanik Trampove administracije za Srbiju i Kosovo. Služio je više od 10 godina u američkom State Departmentu, uključujući poziciju američkog ambasadora u Nemačkoj, 2018-2020, i portparola Ujedinjenih nacija, a kratko je bio i vršilac dužnosti direktora nacionalne obaveštajne službe (DNI). Viši je savetnik za LGBT kontakt sa Republičkim nacionalnim komitetom.


Anketiranje dece pokazalo je da su se tokom meseci provedinih u karantinu zbog pandemije osećala manje anksiozno nego ranije. Kada su ih pitali da navedu nešto što im se svidelo u opštem zatvaranju, dečiji odgovor je bio – vreme sa porodicom. Čini se da je produženo zajedničko vreme pomoglo deci da shvate koliko se njihovi roditelji zaista brinu o njima.\nU aprilu i maju 2020. mesec i dva meseca nakon zatvaranja škola, američka neprofitna organizacija Let Grow sprovela je istraživanje među decom širom Sjedinjenih Država, uzrasta od 8 do 13 godina, i roditelja dece u tom uzrastu. Istraživanja su otkrila da su, u celini gledano, deca tokom ovih meseci zaključavanja bila manje zabrinuta nego što su bila pre pandemije. Otkrivala su zanimljive stvari, više spavala, komunicirala sa prijateljima na mreži, pomagala kod kuće i sticala novo poštovanje i uvažavanje od roditelja zbog toga koliko su se dobro snalazila. Prema oceni svojih roditelja, deca su bila mnogo češće srećna nego tužna.\nU jednom ispitivanju od dece je traženo da dovrše rečenicu “Ono što mi se sviđa u trenutnoj situaciji je___”, piše razvojni psiholog Piter Grej na sajtu Psychology Today. “Pre ove analize očekivao sam da bi najčešći odgovori mogli biti “to što imam više vremena za svoja interesovanja” (zbog slobodnog vremena koje su deca stekla zatvaranjem škola i ukidanjem drugih aktivnosti) ili “to što imam više vremena da spavam” (zbog toga što ne moraju rano da ustaju), ali ispostavilo se da su ova dva odgovora rangirana tek na drugom i trećem mestu. Ubedljivo najčešća kategorija odgovora, koja je obuhvatila 47% dece, bila je “to što provodim više vremena sa porodicom (sa mojom majkom, ocem ili oboje),” kaže Piter Grej.\nDrugo istraživanje, koje su sproveli psiholog Džin Tvendži i njene kolege, na oko 1500 tinejdžera, takođe u proleće 2020, otkrilo je da su mladi ljudi tokom pandemije mnogo boljeg psihičkog stanja nego pre. Učestalost depresije se smanjila, više su spavali, osećali su se čvršćim i otpornijim, i izjavili su da su se njihove porodice zbližile te da sada ćešće obeduju zajedno nego što su to činili pre pandemije. Što još više iznenađuje, tinejdžeri su takođe prijavili da su manje usamljeni nego što su bili pre pandemije. To je i razumljivo, ako se pretpostavi da je smanjena usamljenost posledica povećane bliskosti unutar porodice.\nTagovi :anksioznost, depresija, epidemije korona virusa, pandemija, Piter Grej, porodica, psiholog


12. Novembar 2020. - 11. Decembar 2020.\nU cilju dizanja svesti javnosti o pomoći Evropske unije u oblastima saobraćaja, energetike i digitalne agende, kampanja u oblasti povezivanja usmerena je na promovisanje EU donacija i investicija u ovim oblastima, komunicirajući konkretne činjenice na jednostavan i zanimljiv način. U fokusu kampanje su se našli najuspešniji projekti finansirani iz IPA instrumenata i investicija Evropske investicione banke.\nGradeći i povezivajući saobraćaj, energetiku i internet, EU stvara brojne mogućnosti za građane i poslovnu sferu u Srbiji i Evropskoj uniji. Zahvaljujući tome, kretanje ljudi je olakšano bezbednijim i efikasnijim putevima, energetsko napajanje je pouzdanije, a trgovina je u porastu.\nPoboljšanje saobraćajne i energetske povezanosti od velike je važnosti za konkurentnost, ekonomski rast kao i ekonomsku integraciju u okviru Zapadnog Balkana i Evropske unije. Upravo zato, komuniciranje ciljeva, rezultata i projekata u ovim oblastima sa građanima Srbije, od velikog je značaja za dalji tok evropskih integracija. Kampanju su sproveli Delegacija Evropske unije u Srbiji i Ministarstvo za evropske integracije.\n16. Novembar 2020. - 16. Decembar 2020.\nDelegacija Evropske unije u Srbiji pokrenula je nacionalnu promotivnu kampanju pod sloganom „Obrazovanje je važno“ o podršci EU sektoru obrazovanja u Srbiji u partnerstvu sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\n14. Jun 2019. - 1. Avgust 2019.\nPogledaj prirodu koja te okružuje. Ona nije samo u planinama, rekama i selima koja su daleko od gradske gužve. Ona se nalazi u svakom gutljaju vode, svakom dahu i zalogaju koje uzmemo za sebe. Zato je naša zajednička misija da sačuvamo i oporavimo sve one, sa našeg prozora nevidljive reke i šume, sve životinjske i biljne vrste i smanjimo svakodnevno zagađenje koje može da ugrozi našu dobrobit i budućnost.\n28. Novembar 2019. - 29. Januar 2020.\nEvropska unija snažno podržava proces reforme javne uprave u Srbiji. Ta podrška traje neprekidno od 2000. godine sa više od 200 miliona evra uloženih u profesionalizaciju uprave, razvoj elektronskih usluga, upravljanje javnim finansijama, ali i u unapređenje rada lokalnih samouprava i nezavisnih institucija.\n5. April 2021. - 30. April 2021.\nDelegacija Evropske unije u Srbiji pokreće kampanju o EU podršci sektoru Radna mesta i ekonomski razvoj – #EUzaBiznis. Kampanja je u skladu sa krovnim sloganom #EUzaTebe.


TV Banat / Socijalisti u Plandištu prešli u SNS\n15:54 SUBOTA, 19. 09. 2020. - 15:54 Autor: Ana Marić\nOni koji su činili okosnicu OO SPS u Plandištu, članovi i aktivisti od danas su članovi Srpske naprede stranke. Među njima je sada već bivši predsednik Opštinskog odbora i član Glavnog odbora SPS Miroslav Petrović, predsednik Mesnog odbora Plandište Milorad Stojilkovski, predsednica Foruma žena koja ujedno obavlja i funkciju većnika Tanja Petrović, predsednica omladine i odbornik Vladana Ilijevski.Petrović je nakon potpisivanja pristupnica na konferenciji istakao da im se ostvarila želja da budu deo stranke koja predvođena predsednikom Aleksandrom Vučićem sprovodi program i politiku koja daje rezultate koja donosi razvoj i prosparitet, boljitak za sve građane.\n“Zahvaljujem se Srpskoj naprednoj stranci koja je prepoznala naš potencijal i danas nas i zvanično primila u svoj tim”.\n“Postigli smo mnogo bolji rezultat na izborima nego 2016. godine i samim tim dobili još veću obavezu da radimo još bolje. Građani su prepoznali izuzetnu posvećenost naše stranke rešavanju ozbiljnih problema i podizanju standarda gradana. Upravo zbog takve politike koju predvodi naš predsednik Aleksandar Vučić podrška građana raste a i danas vidimo nova lica u opštinskom odboru”.Da podsetimo SNS je na izborima u Plandištu osvojio 14 mandata od 19 koliko broji lokalni parlament.


Maks aktuelni šampion Formule 1, ostvario je pobedu u Španiji\nAutor: Glas javnosti 22.05.2022. u 19:03\nTrku je kao drugi završio njegov timski kolega Serhio Peres, a trećeplasirani je vozač Mercedesa Džordž Rasel.\nFerstapen je imao veliki problem u devetom krugu, izleteo je sa staze, gde je ranije problem imao Karlos Sainc, dok je Šarl Lekler, vozač Ferarija, bio na prvom mestu.ž\nVozač iz Monaka je tokom trke morao da se parkira, nakon što je postavio najbrži krug trke već u sledećem je njegov bolid ostao bez snage.\nNa kraju, Peres je prepustio Ferstapenu pobedu, na čemu mu se mladi Holanđanin zahvalio jer je ostvario četvrti trijumf u sezoni.\nFerstapen u generalnom plasmanu sada ima 110 poena, Lekler je drugi sa 104, a slede Peres i Rasel.\nU konkurenciji konstruktora Red Bul je prvi sa 194 poena, Ferari drugi sa 169, a Mercedes ima 120.\nšpanijapobedaformula 1maks ferštapenred bul


RUSKI GAS: "Sila Sibira" do Kine - Nova Borba\nRUSKI GAS: "Sila Sibira" do Kine\nIsporuke ruskog gasa kroz „Silu Sibira” u Kinu počeće 20. decembra 2019. godine.\n„Potpisan je sporazum između ’Gasproma‘ i naših kineskih partnera CNPC o datumu isporuke gasa gasovodom ’Sila Sibira‘ — 20. decembra 2019. godine“, rekao je šef „Gasproma” Aleksej Miler.\nPrema Milerovim rečima, Rusija i Kina su odredile količinu isporuka i rokove realizacije projekata za isporuke ruskog gasa iz područja Dalekog istoka u Kinu, piše portal Glas Moskve.\n„Danas smo na marginama pregovora sa našim kineskim partnerima razgovarali o potpisivanju glavnih uslova za isporuka ruskog gasa iz područja Dalekog istoka do kraja 2017. godine, a danas je u okviru ovih pregovora već određena količina i rokovi realizacije takvog projekta“, rekao je Miler.\n„Dogovorili smo se da na jesen ove godine pregovori pređu u zaključnu, završnu fazu, projekat isporuka gasa iz područja Dalekog istoka biće nastavak ’istočne‘ trase isporuka gasa iz Rusije u Kinu“, naglasio je on.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je zadovoljan značajnim povećanje trgovinskog prometa sa Kinom i namerava da razgovara sa predsednikom Kine Si Đinpingom ne samo o ekonomskim pitanjima, već i o problemima bezbednosti.\n„Sa zadovoljstvom mogu da kažem da, ako je rast trgovinske saradnje prošle godine bio skroman, ali ipak postojao, — 3,9 odsto, ove godine on je već značajan — 37 odsto za prva četiri meseca“, rekao je Putin.


Faktor | Vulin Vučića treba pitati o Jevrejskom groblju, pa onda izjavljivati: "Još po sarajevskim brdima brojimo mrtve Srbe"\n28.02.2020. / 21:35\nIzaslanik predsjednika Srbije Aleksandar Vulin rekao je večeras da Srbija nikada neće odšutiti niti jednu uvredu upućenu Republici Srpskoj, te da se mora poštovati RS, ako se želi uspješna, mirna i poštovana BiH.\nVulin je, kako prenosi Srna, rekao da neće pogriješiti ni kada kaže da Srbija nikada neće dopustiti da bude umanjeno ijedno ovlaštenje Republike Srpske, da je isprazne i pretvore u besmislenu ljušturu koja će nositi ime, a neće imati pravo da odlučuje o životu sebe i svoje djece.\n- Ako hoćete uspješnu BiH, onda mora biti i uspješne Republike Srpske. Ako hoćete mirnu BiH, onda mora biti i mirne Republike Srpske. Ako hoćete poštovanu BiH, onda morate poštovati i Republiku Srpsku - istakao je Vulin na prijemu u Beogradu, povodom "Dana Republike Srpske i 28 godina od donošenja njenog prvog Ustava".\nObraćajući se prisutnima u Skupštini grada Beograda, Vulin je rekao da Srbija pravo Republike Srpske i srpskog naroda da opstane i da se odbrani nikada nije pustila drugima.\n- Brinemo kada čujemo da se iz drugih država osporava pravo članu Predsjedništva da kaže svoj politički stav, da zastupa svoj narod, da kaže ko je dobrodošao, a ko nije, da u ime naroda koji je ga je izabrao kaže šta misli - naveo je Vulin, koji je i ministar odbrane Srbije.\nOn je dodao da Srbija brine kada se kaže da će Dejtonski mirovni sporazum biti zamijenjen odlukom ili voljom ove ili one sile, ovog ili onog političara.\n- Brinemo, jer nikom kao Srbiji i srpskom narodu nije stalo do mira - rekao je Vulin.\nPrema njegovim riječima, narod koji je pretrpio jasenovački genocid, doživio Jadovno, Prebilovce, Bljesak, Oluju, podrinjske pokolje, jame bezdanice u Mrkonjiću, narod koji još prebrojava mrtve po sarajevskim brdima, koji još ne zna kako se zovu oni koji su mu strijeljali djecu po Goraždevu, niti oni koji su mu ubili dvogodišnjeg Danila Cokića - nema pravo na neslogu, nejedinstvo i da zaboravi ijednog Srbina gdje god da živi.\nKada je već riječ o sarajevskim brdima, ne bi bilo na odmet da Vulin pita svog šefa, predsjednika Srbije Aleksandra Vučića šta je radio na Jevrejskom groblju, i drugim lokacijama oko Sarajeva, u vrijeme kada je njihova država vršila agresiju na Bosnu i Hercegovinu.\nA mogao bi pitati i osuđenog ratnog zločinca Vojislava Šešelja o istoj temi.\nŠešelj je 1995. godine obilazio srpske paravojne formacije koje su držale Sarajevo u okruženju, a na frontu ga je pozdravio i Aleksandar Vučić.\nNa snimci se vidi kako se Vučić rukuje sa Šešeljem držeći automatsku pušku (pogledajte od 3. minute).\nSam Šešelj je na svjedočenju u Hagu potvrdio da je Vučić bio dobrovoljac Srpske radikalne stranke kod Slavka Aleksića na Jevrejskom groblju u Sarajevu, a poslije je radio na televiziji Pale.\nČetnički vojvoda Slavko Aleksić poznat je kao jedan od najvećih zločinaca za vrijeme rata u Sarajevu. On je bio zadužen za srpske trupe raspoređene oko sarajevskog Jevrejskog groblja, sa kojeg je svakodnevno terorizirao građane Sarajeva.\nSrbijaRepublika SrpskaAleksandar Vulin\nSrbija je leglo dezinformacija o vakcinisanju i novo svjetsko žarište korone\nI Zukorlićev sin na putu da dobije državnu funkciju u Beogradu


Probleme “guraju pod tepih” SDS: Vlast dovela javna preduzeća u kolaps – Bosna online\nProbleme “guraju pod tepih” SDS: Vlast dovela javna preduzeća u kolaps\nBANJA LUKA – Srpska demokratska stranka (SDS) optužila je danas vlast u Republici Srpskoj da je odgovorna za kolaps u javnim preduzećima u tom entitetu, a da te probleme, umjesto da sistemski rješava, “gura pod tepih“. Sve dosadašnje mjere Vlade RS-a …\n… na sanaciji teškog stanja u tim preduzećima su na nivou kozmetičkih zahvata, bez sistemskih rješenja. To potvrđuju i smjene u rukovodstvu, izvještaji o gubicima, koji se više ne mogu sakriti od javnosti i stečaj koji prijeti Željeznicama i Šumama RS-a – kazao je na današnjoj pres-konferenciji u Banjoj Luci generalni sekretar SDS-a Dragan Ćuzulan.\nNaglašava da su stotine miliona maraka gubitaka u javnim preduzećima epilog priče vlasti u RS-u o “stabilnoj ekonomiji“.\nTo je ilustrovao podatkom da je samo u Željeznicama RS-a akumulirani gubitak više od 196 milion KM i da prijeti da ugrozi vrijednost kapitala tog preduzeća, dok je revizija utvrdila da elektrodistributivna preduzeća imaju akumulirane gubitke više od 60 miliona KM.\nGubici osam šumskih gazdinstava u “Šumama RS“ prelaze 40 miliona KM, a nenaplaćena potraživanja su 31 milion maraka, a nisu pokrenute, kako je naveo, istrage za te propuste iako su sve štete nastale dok je to javno preduzeće vodio kadar SNSD-a Neđo Ilić.\n-Umjesto sistemskih rješenja i naplate potraživanja, rukovodstvo “Šuma RS“ sada predlaže smanjene plaća zaposlenima i smanjenje nadoknada lokalnim zajednicama sa 10 na pet posto, što je apsolutno neprihvatljivo, imajući u vidu da su neke od općina koje koriste te naknade dovedene na rub egistencije – rekao je Ćuzulan.\nKritizirao je i činjenicu da je u javnom preduzeću “Pošte RS“ cijena rada 180, a regres 540 KM, što je duplo više od cijene rada u pravosuđu, policiji, javnoj upravi i prosvjeti, iako ovo javno preduzeće iz godine u godinu uvećava milionske gubitke i ponovo je “planiralo” veće rashode od prihoda i ima višak zaposlenih.\nSamo u prošloj godini minus “Pošta“ je dostigao 8,9 miliona KM, kazao je.\n-Vlada RS-a je od ovih javnih preduzeća napravila socijalne ustanove, tako da uz partokratsko zapošljavanje i porast troškova ličnih primanja, uz povećanje poreza na dohodak, ta preduzeća srljaju u još veće gubitke. To stanje dodatno opterećuje enormna korupcija u sistemu nabavki i prodaje proizvoda i usluga – kazao je generalni sekretar SDS-a.\nKada se sve ovo zna, kada se zna da, kako kaže, nema nijednog javnog preduzeća koji SNSD nije “sahranio“, potpuno je logično da su ljudi spremni da se samoorganizuju i zaštite ono malo firmi koje su ostale i spriječe “pljačku RS-a“.\n-Svjedoci smo ovih dana protesta u RiTE “Ugljevik”, gdje se zaposleni s pravom pitaju o sudbini postojeće termoelektrane i traže garancije za posao, rekao je Ćuzulan.\nProbleme "guraju pod tepih" SDS: Vlast dovela javna preduzeća u kolaps\nPrevious Potreban dogovor političara Odluku “Sejdić – Finci” provesti do kraja marta, ili BiH gubi milijarde eura\nNext Etnicka struktura sastav stanovnistva socijalisticke federativne republike Jugoslavije 1981 godina


Bečejski mozaik 24 decembar 2020\nOpštinski budžet za 2021. godinu i Kadrovski plan radnih mesta u organima i službama opštine Bečej trebalo bi da bude donet na 6. sednici Skupštine opštine Bečej koja je zakazana za 30. decembar.\nNa sednici čijem je dnevnom redu 26 tačaka, biće usvojen i izveštaj o trošenju novca iz opštinskog budžeta od 1. januara do 30. septembra ove godine.\nOdbornici bi trebalo da usvoje i izmene odluke o lokalnim komunalnim taksama, da donesu odluku o kontroli prijema i realizacije donacija opštini i da izmene Poslovnik lokalnog parlamenta.\nKrajem decembra donosi se i Pravilnik o uslovima obezbeđivanja i pružanja usluge lični pratilac deteta i učenika, a lični pratioci bi trebalo da već od januara budu u nadležnosti licencirane firme.\nOdbornici bi trebalo da daju saglasnost na izmenu finansijskog plana Centra za socijalni rad za 2020. godinu, da usvoje izveštaje o realizaciji programa rada PU „Labud Pejović“ za 2019/2020. godinu, o poslovanju JP Toplana za 2019. i da daju saglasnost na program poslovanja „Potisja“ za 2021. godinu.\nViše iz ove kategorije « Koronavirus: U Bečeju je za 24 časa prepolovljen broj aktivnih slučajeva\tGrađani u procesu donošenja odluka: Građanska stolica u bečejskom parlamentu »


Sanski Most: OBILJEŽENO 25 GODINA SLOBODE -\nCentralna manifestacija obilježavanja 10. oktobra, Dana Općine Sanski Most, održana je danas u prisustvu velikog broja građana.\nSanski Most je posljednji grad kojeg su jedinice Armije RBiH oslobodile tokom odbrambeno oslobodilačkog rata.\nOvome događaju prisustvovali su predstavnici društveno političkog i vjerskog života Unsko sanskog kantona, te općina Ključ i Sanski Most.\nU znak sjećanja na žrtve i sve one koje su dali svoje živote u borbi za slobodu, mališani Sanskog Mosta bacili su cvijeće u rijeku Sanu, a proslavu ovog važnog datuma uveličali su i članovi Kluba ekstremnih sportova „Kondor“, koji su na gradskom mostu izveli pokaznu vježbu.\nNakon toga pristupilo se polaganju cvijeća na Spomenik oslobodiocima grada na Trgu ljiljana, kao i na spomen ploču na zgradi gradske pošte koja sjeća na borce Armije RBiH koji su dali živote u poslednjim borbama za oslobođenje Sanskog Mosta.\nSvečana akedemija je ove godine, u skladu sa zdravstvenim preporukama uslijed pandemije virusa korona, održana na otvorenom, na prostoru ispred zgrade Narodne biblioteke. Istaknuto je kako Sanski Most obilježava dan kada je dočekao slobodu kao poslednji grad oslobođen tokom odbrambeno oslobodilačkog rata. Slobodu, tog 10. oktobra 1995. godine u svom gradu dočekalo je i nešto više od pet stotina građana nesrpske nacionalnosti. Ogromna većina Bošnjaka i Hrvata protjerana je sa ovih prostora u periodu 1992. – 1995. godine. Tokom okupacije grada počinjeni su brojni zločini, a u tom periodu Sanski Most je bio veliki koncentracioni logor za sve građane nesrpske nacionalnosti.\nOslobođenjem grada stvoreni su uslovi da se oni vrate u svoj grad, da u njemu žive i da ga izgrađuju. Odata je počast svim borcima Armije RBiH koji su dali doprinos oslobođenju Sanskog Mosta, a prisutni su se ovom prilikom posebno prisjetili legendarnog komandanta Sedmog korpusa Armije RBiH i prvog poslijeratnog načelnika sanske općine, Mehmeda Alagića.\nProgram je svojim izvedbama uveličala i poznata Sanjanka, vokalna solistica, Šejla Grgić.\nOperacija „Sana 95“, u kojoj je oslobođen grad na Sani, bila je briljantna taktička i vojna operacija združenih snaga Armije Republike BiH. Ovom prilikom upućena je zahvalnost svim borcima koji su doprinijeli da Sanski Most danas bude slobodni grad, da se gradi i razvija.\nPoslije završetka svečane akademije organizovana je zakuska za goste i građane uz neizostavno sječenje rođendanske torte.\nPrevious Pjanić: Moramo gledati prema naprijed i graditi pozitivnu energiju za budućnost.\nNext Vrelo Mošćanice, lokalitet koji ima nevjerovatnu historiju i plijeni pažnjom\nBroj poginulih u zemljotresu u Afganistanu dostigao hiljadu\nBroj mrtvih dostigao 1.000, hiljade povrijeđenih, kuće uništene u zemljotresu koji je potresao Avganistan, izvijestio je Asian Strategic Times na Twitteru. -Zemljotres magnitude 6,1 ubio je 950 ljudi u Afganistanu\nPotvrđena prvostepena Odluka – Tadić smijenjena s funkcije glavne državne tužiteljice!\nPotvrđena Odluka prvostepene disciplinske komisije VSTV-a Bosne i Hercegovine u predmetu protiv glavne tužiteljice Tužilaštva BiH (Sarajevo, 23. septembar 2021.) – Drugostepena disciplinska komisija za tužioce Visokog sudskog i tužilačkog vijeća


Radovi u naselju Česma biće završeni za dvadesetak dana - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nGavranović je nakon sastanka novinarima rekao da neriješeni imovinsko-pravni odnosi predstavljaju osnovni problem za nastavak radova prema drugoj visinskoj zoni.\n“Dio naselja Česma nije u potpunosti obuhvaćen cjevovodom i u tom dijelu moramo da riješimo imovinske odnose. Kada to završimo, onda možemo da pristupimo izradi projektne dokumentacije”, naveo je Gavranović.\nOn je pojasnio da će u tu aktivnost biti uključen i Savjet Mjesne zajednice Česma, kako bi se pronašao vlasnik zemljišta i da bi se s njim pokušao postići sporazum da se trasa cjevovoda provuče kroz taj dio privatnog posjeda.\nPrema njegovim riječima, u Česmi postoji i dio mreže koji je građen prije tri godine, a još nije pušten u funkciju, jer nema vode.\n“Sada stvaramo uslove za to i svi izgrađeni cjevovodi, koji do sada nisu bili u funkciji, biće testirani u narednih dvadestak dana, poslije čega će ta mreža biti puštena u funkciju”, istakao je Gavranović.\nOn je podsjetio da je za izradu sekundarne mreže prve i druge visinske zone u gradu potrebno oko 30 miliona KM i dodao da su za Česmu planirana oko tri miliona KM, što pokazuje da grad Banjaluka ima ozbiljne namjere da izgradnju vodovoda u ovom naselju dovede do kraja.\n“Ostaje da se radi na pripremi projektne dokumentacije za četvrtu visinsku zonu, a naš cilj je da se na Krčmaricama izgradi rezervoar, koji će opsluživati treću i četvrtu visinsku zonu”, rekao je Gavranović.\nOn je dodao da subvencije za vodu nisu moguće, jer i stanovnici Banjaluke moraju da plaćaju vodu, a što se tiče vodosnabdijevanja cisternama, pojasnio je da se tome pribjegava prilikom elementarnih nepogoda i da građani za takav vid obezbjeđenja vode moraju da se obrate Savjetu Mjesne zajednice.\nČlan Savjeta Mjesne zajednice Česma Dragan Dević izrazio je nadu da će problem vodosnabdijevanja u Česmi uskoro biti riješen i da grad Banjaluka ulaže u to maksimalan napor.\nMještanka Česme Vera Pavlišin rekla je da su građani dobili obećanje predstavnika gradske vlasti da će njihov problem uskoro uzeti u razmatranje, jer postoje problemi sa imovinsko-pravnim odnosima.\nOna je istakla da bi njihovim prioritetnim rješavanjem mnogo brže bilo riješeno vodosnabdijevanje pojedinih domaćinstava u ovom banjalučkom naselju.


Oblast aktivnosti: Kulturna politika\nOdržan koncert Braće Teofilović u Mađarskoj\nKoncert Braće Teofilović, pod nazivom ČUVARI SNA održan je 5. novembra 2014. u Mađarskoj (Mako). Muzički nastup vrhunskih izvođača tradicionalne srpske muzike realizovan je u saradnji sa mađarskim Kulturnim centrom FONO, koji je specijalizovan za prezentaciju tradicionalne, etno muzike.\nČUVARI SNA – tradicionalna srpska muzika kao čuvar kulturnog identiteta i ambasador kulture\nProjekat se sastoji od jednog muzičko-edukativnog nastupa vrhunskih umetnika, izvođača tradicionalne srpske muzike, Braće Teofilović. Oni će održati koncert u Mađarskoj (Budimpešta).\nDodeljeni ugovori dobitnicima na Javnom konkursu u oblasti razvoja informacionog društva\nNebojša Vasiljević, pomoćnik ministra u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, uručio je u Palati Srbija ugovore dobitnicima Javnog konkursa za dodelu sredstava iz programa u oblasti razvoja informacionog društva.\nProjekat Digitalni atlas kulturne baštine koji je CDER realizovao od septembra 2013. do marta 2014. godine, uz podršku Ministarstva spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija, uspešno je završen. Najvažnija postignuća projekta jesu: • Uspešno su aktivirani, edukovani i podstaknuti na umrežavanje zainteresovani akteri u 7 opština (Boru, Jagodini, Medveđi, Sopotu, Velikom Gradištu, Loznici i Pančevu) […]\nOkrugli sto o digitalizaciji baštine u Jagodini\nCentar za društveno ekonomski razvoj i jagodinska biblioteka “Radislav Nikčević”, organizovali su u petak, 14. februara 2014. godine okrugli sto na temu „Digitalizacija kulturne baštine – stanje i perspektive“. Kao i na prethodnim okruglim stolovima, u prvom delu ovog skupa bile su izložene tri edukativno-informativne prezentacije, dok se u drugom delu razvila diskusija prisutnih učesnika. […]\nO digitalizovanju kulturne baštine u opštini Bor\nU petak, 24. januara, u Narodnoj biblioteci Bor održan je šesti okrugli sto pod nazivom „Digitalizacija kulturne baštine – stanje i perspektive“.


► Kon: Krizni štab savetodavno telo, sve odluke donosi Vlada\n"Postoji mnogo razloga zašto škole moraju da funkcionišu i da rade, posebno to važi za najmlađi uzrast", kaže Kon.\nIstiče da "ne postoji mogućnost da se virus zaustavi pred školom, to je jednostavno nemoguće. Mi sa otvaranjem škola i dolaskom đaka omogućavamo i virusu da uđe u te škole, to je jednostavno tako", kaže on.\nGovoreći o situaciji sa koronavirusom, kao i jučerašnjem padu broja novoobolelih, Kon kaže da nije pitanje samo tog broja, već da postoji niz drugih podataka, poput broja pregleda...\n"Dolazi do smirivanja situacije, Beograd je uvek nesiguran zbog broja ljudi. Ukoliko bi došlo do pogoršanja i da vidimo jasno povećanje aktivnosti virusa upravo u školama, tu je bitno shvatiti, da bilo koji đak koji ima bilo kakve tegobe respiratorne, ne sme da ide u školu, i to će biti novi izazov", rekao je.\nDodao je da "moramo da shvatimo da se mora živeti s ovim virusom".\n"Antitela se gube nakon nekoliko meseci, onda je pitanje i procene kolektivnog imuniteta samo na osnovu antitela upitno", kaže.\n"Svi imamo isključivo savetodavnu odgovornost", rekao je Kon.


Mogući direktni letovi za SAD - Bizlife.rs\nMogući direktni letovi za SAD\n21:08 Beograd, 13/02/2012\nAmeričke vazduhoplovne vlasti konačno bi ove godine trebalo da dodele Srbiji kategoriju „jedan“, što našoj nacionalnoj avio-kompaniji, ali i drugim domaćim operaterima, ukoliko ih bude, otvara mogućnost za direktne letove ka SAD.\nNaravno, nije realno očekivati od „Jat airways“-a da odmah po dobijanju ove kategorije otvori linije ka severnoameričkom kontinentu, jer su za to potrebne ozbiljne pripreme, kao i adekvatne letilice – bar dva širokotrupna aviona, koje srpski prevoznik nema. Ipak, u roku od dve godine nacionalna avio-kompanija mogla bi da bude osposobljena za redovan saobraćaj ka Njujorku, Čikagu i Torontu.\nPrema procenama, avio-kompanija koja će saobraćati između Srbije, sa jedne, i SAD i Kanade, sa druge strane, godišnje bi mogla da preveze najmanje 100.000 putnika.\nKako za „Novosti“ kaže Nebojša Starčević, direktor Direktorata civilnog vazduhoplovstva Srbije, lane je pokrenuta procedura za dobijanje kategorije „jedan“. U prvoj polovini godine može se očekivati i prva kontrola predstavnika američkih vazduhoplovnih vlasti. Kada bi postojao zahtev avio-kompanije za letove ka SAD, postupak dobijanja kategorije „jedan“ bio bi znatno ubrzan.\nAvio-saobraćaj ka američkom kontinentu obustavljen je 1992. godine. Srbija je do 2002. imala kategoriju „jedan“ američkih vazduhoplovnih vlasti, koju je potom izgubila. U dva navrata „Jat“ je pokušavao da obnovi liniju (2004. i 2006. godine), ali bez uspeha. Srbija trenutno ispunjava sve uslove za dobijanje prve kategorije i nema sumnje da će to potvrditi i predstavnici američkih vazduhoplovnih vlasti.


Predsednica Atifete Jahjaga se susrela sa predsednikom Generalne Skupštine OUN-a, Nassir Abdulaziz Al Nasserom - Novosti i Događanja - Predsednik Republike Kosova - Hashim Thaçi\nPredsednica Atifete Jahjaga se susrela sa predsednikom Generalne Skupštine OUN-a, Nassir Abdulaziz Al Nasserom\nPredsednica Republike Kosova, g-đa Atifete Jahjaga, imala je susret sa predsednikom Generalne Skupštine OUN-a, Nassir Abdulaziz Al Nasserom.\nPredsednica Jahjaga je rekla da veći pristup Kosova u OUN-u, posebno u toku sednica Generalne Skupštine, omogući će iznošenje realnog stanja za sve zemlje članice a posebno za one koje nisu priznavale nezavisnost Kosova. Ona je rekla da članstvo Kosova u svim međunarodnim organizacijama je jedini put da se obezbedi da je Kosovo deo globalne infrastrukture i može dati svoj doprinos za mir i stabilnost.\nPredsednica Jahjaga rekla da je Republika Kosova, angažovana u dijalogu sa Republikom Srbijom i cenila da je to jedini put za normalizaciju odnosa sa Srbijom i jedini način da Srbija ispuni svoje obaveze prema Kosovu. Predsednica Jahjaga je rekla da Republike Kosovo i Republika Srbija imaju za cilj članstvo u EU i da su regionalna saradnja kao i dobrosusedski odnosi ključ za ovaj proces.\nPredsednica Republike Kosova, g-đa Atifete Jahjaga, je rekla da itanje opština na severu Kosova je pitanje vladavine zakona i kriminalne srpske strukture, podržane od Srbije drže u talaštvu srpske građane koji žele da imaju normalan život na Kosovu. Ona je rekla da vlasti Srbije moraju prekinuti pomoć ovim strukturama i da srpska zajednica mora da sarađuje sa kosovskim vlastima za sprovođenje Plana Ahtisaarija za sva prava za srpsku zajednicu na Kosovu.\nPredsednik Generalne Skupštine OUN-a, Nassir Abdulaziz Al Nasser, je rekao da će nastaviti da podržava Kosovo u svim inicijativama i procesima kroz koje Kosovo prolazi.\nU toku posete u Abu Dhabhiju Predsednica Jahjaga se susrela sa nizom rukovodioca i predstavnika raznih zemalja.


Vulin: NATO poštuje vojnu neutralnost Srbije! • HAPPYTV.RS\nVulin: NATO poštuje vojnu neutralnost Srbije!\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin, koji se nalazi u poseti centrali NATO u Briselu, izjavio je da Alijansa poštuje poziciju vojne neutralnosti i balansiranu politku Srbije kada su u pitanu odnosi sa tm i drugim vojnim savezima.\n”Odnosi Srbije i NATO su vrlo dobri”, izjavio je Vulin za Tanjug posle posete sedištu NATO u Briselu.\nMinistar Vulin se tokom razgovora sa zamenicom generalnog sekretara NATO Rouz Gotemiler zahvalio na njenoj podršci za politiku neutralnosti i njenom razumevanju politike Srbije.\n”Još jednom sam ponovio našim domaćinima da Srbija nije zainteresovana da postene član NATO saveza, niti bilo kog drugog vojnog saveza, da će nastaviti sa politikom vojne neutralnosti, ali da ćemo voditi računa da našu saradnju sa NATO savezom kroz Partnerstvo za mir unapređujemo i nastavljamo”, izjavio je Vulin.\nDodao je da će Srbija u saradnji sa NATO nastaviti da prihvata sve ono što je korisno za našu zemlju i vojsku i narod.\nVulin je tokom boravka u sedištu NATO izrazio i zahvalnost za učešće Alijanse u snagama KFOR-a naglasivši da se ne sme umanjiti niti se na prostoru KiM sme osetiti nedostatak uticaja KFOR-a.\n”Srbija ne može da prihvati formiranje vojske Kosova. To smatramo bezbednosnom pretnjom i velikim problemom za čitav region”, poručio je Vulin.\nSa pomoćnikom generalnog sekretara NATO Kamilom Grandom ministar Vulin je razgovarao o nastavku normalizacije donjeg sloja vazdušnog saobraćaja iznad Kosva i Metohije i kako to postići u skladu sa Rezolucijom 1244 i vojno tehničkim sporazumom, uz poštovanje svih zainteresovanih i potrebe da se još jedan važan deo života uredi i nirmalizuje. Posledica te relaksacije biće normalizacija civilnog vazdušnog saobraćaja iznad prostora KiM.\nU sedištu NATO u Briselu kažu da sredinom novembra očekuju posetu i predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\n”Gospođa Gotemiler je posebno zahvalila predsedniku Vučiću na hrabrosti sa kojom vodi Srbiju kao i unutrašnji dijalog kada je u pitanju KiM. Njegova uloga se veoma ceni ovde”, zaključio je Vulin.\nFoto: YouTube Printscreen/RTV PULS, Twitter/News24WorldPre


NEĆE BITI OBAVEZNE VAKCIINACIJE PROTIV K0R0NE U NEMAČKOJ! Javnost podeljena: Dobra odluka ili ipak loše potez? -\nNEĆE BITI OBAVEZNE VAKCIINACIJE PROTIV K0R0NE U NEMAČKOJ! Javnost podeljena: Dobra odluka ili ipak loše potez?\nŠef državnog instituta „Robert Koh“ Lotar Viler smatra da nije neophodna obavezna vakcinacija protiv aktuelnog korona-virusa.\n„Nemamo razloga da razmatramo obaveznu vakcinaciju“, rekao je on, dodajući da su građani „definitivno dovoljno pametni“ da prepoznaju kada postoji bezbedna vakcina koja doprinosi njihovom zdravlju.\nTo je najnoviji odgovor u debati koja deli javnost i raspaljuje teorije prema kojima se iza vakcinacije kriju finansijski i drugi interesi. Iako vakcina protiv korone još nije na vidiku, zvaničnici demantuju glasine da će ona biti obavezna.\nTo je učinio i ministar Helge Braun, šef Kancelarskog ureda, koji je rekao da neće biti obavezne vakcinacije, ali da bi dobro bilo da se što više ljudi vakciniše. Braun računa na vakcinu početkom ili sredinom iduće godine kada bi moglo da se vrati potpuno normalnom životu. „Ko neće da se vakciniše, mora sam da snosi rizik zaraze“, rekao je on.\nSporan predlog zakona\nKritičari se posebno pozivaju na predlog izmena Zakona o zaštiti od zaraza koji je predvidelo Ministarstvo zdravlja. Tamo je predloženo uvođenje „dokumentacije o imunitetu“ – oni koji imaju lekarsku potvrdu da su imuni na koronu, jer su bili zaraženi pa stekli antitela ili jer su se vakcinisali, mogli bi da uživaju više prava od drugih, recimo da nemaju obavezu nošenja zaštitne maske.\nTo je rodilo strah od dvoklasnog društva ili uvođenja obavezne vakcinacije na mala vrata. Protiv takvog predloga su čak i Socijaldemokrate, manji partner u koalicionoj Vladi Angele Merkel. Posle protesta je ova stavka izbačena iz predloga zakona i čeka se ocena Etičkog saveta.\nObavezna vakcinacija protiv malih boginja\nZakon o zaštiti od zaraza predviđa stroge uslove za eventualno uvođenje obavezne vakcine. Obaveza se može propisati uz saglasnost Gornjeg doma parlamenta i to za „ugrožene delove stanovništva“. Obrazloženje mora biti temeljno jer Ustav garantuje „telesnu nepovredivost“, a vakcinisanje jeste neka vrsta intervencije u tuđe telo.\nJedina obavezna vakcina u Nemačkoj, i to tek od početka marta ove godine, jeste ona protiv malih boginja. Od tada roditelji dece u vrtićkom i školskom uzrastu moraju da dokažu da su im deca vakcinisana, inače neće biti primljena u obdanište ili školu. Obavezna je vakcinacija za vaspitačice i nastavno osoblje, kao i za medicinsko osoblje. Zakon predviđa i novčane kazne.\nProtiv ovog zakona postoji niz ustavnih žalbi, a oni koji ih podnose pozivaju se baš na pravo na „telesnu nepovredivost“. Savezni ustavni sud još nije doneo odluku o ovom pitanju.


Niška televizija » Fond za razvoj nudi povoljne kredite privrednicima (VIDEO)\nTagovi: fond za razvoj, krediti, privrednici\nOve godine Fond za razvoj ima niže kamatne stope i duži period otplate za kredite koje daje malim i srednjim preduzećima.\nSredstva su namenjena pretežno privrednicima koji se bave proizvodnjom i uslužnim delatnostima, kaže direktorka Fonda Slađana Backović.\nKrediti Fonda za razvoj sada su povoljniji nego prošle godine a namenjeni su pretežno mikro, malim i srednjim preduzećima kao i privrednicima koji su pogođeni poplavama, kaže direktorka Fonda Slađana Backović. Reč je o investicionim, kratkoročnim, kreditima za trajna obrtna sredstva, za sanaciju poplavljenih područja i refinansiranje. Maksimalna kamatna stopa je 3 odsto, a duži su i periodi otplate kao i grejs period.\nBacković dodaje da Fond već ima stotinak zahteva za kreditiranje, a u Regionalnoj privrednoj komori upoznali su privrednike sa ovogodišnjim programom.\nKredit do 200 miliona dinara mogu da dobiju velike firme koje izvoze više od polovine svojih proizvoda, a do 100 miliona mala i srednja preduzeća. Koliko će para dobtiti ipak zavisi od poslovanja i broja zaposlenih koje ne smeju da otpuštaju dok ne otplate kredit.\nOvogodišnji budžet Fonda za kreditiranje privrede je 5 milijardi dinara, a po potrebi može biti i veći. Na pitanje da li postoje politički uticaji na dodelu kredita Fonda, kako je upozorio Savet za borbu protiv korupcije, Backović je odgovorila:\nFond za razvoj ostaje u Nišu, dodala je direktorka Backović.


STRUČNJACI SA KLINIKE ZA INFEKTIVNE BOLESTI SRBIJE „NEVAKCINISANI SU POTENCIONALNE FABRIKE ZA RAZVOJ NOVIH SOJEVA“ | Udruženje protiv dijabetesa grada Novog Sada\nSTRUČNJACI SA KLINIKE ZA INFEKTIVNE BOLESTI SRBIJE „NEVAKCINISANI SU POTENCIONALNE FABRIKE ZA RAZVOJ NOVIH SOJEVA“\nU cilju ostvarivanja javnog interesa u oblasti javnog informisanja, informišemo i edukujemo javnost o stavu stručnjaka sa Klinike za infektivne bolesti Srbije da su nevakcinisane osobe „fabrike“ za razvoj novih sojeva.\nTo je zato što je jedini izvor novih sojeva koronavirusa telo zaražene osobe.„Nevakcinisane osobe su potencijalne fabrike za širenje novih sojeva“, rekao je doktor Vilijam Šafner, profesor na Odeljenju za infektivne bolesti Univerziteta medicinskog centra Vanderbilt za CNN.\n„Što je više nevakcinisanih osoba, veće su šanse da će se virus umnožavati”, kaže dr Šafner i dodaje:„Kada se to događa, virus mutira i može doći do još ozbiljnije mutacije virusa nego što je ona koja je trenutno prisutna“.Svi virusi mutiraju, iako koronavirus nije posebno sklon mutacijama, ipak se menja i evoluira.\nAli, da bi se to dogodilo, virus se mora replicirati, a nevakcinisana osoba pruža tu priliku virusu.„Dok se virusne mutacije razvijaju, one koje opstaju su one koje lakše mogu da se šire među populacijom“, kaže mikrobiolog i imunolog Endrju Pekosz iz Škole javnog zdravlja Džons Hopkins Blumberg i dodaje:„Svaka put kad se virus promeni, to daje virusu drugačiju plaformu za dodavanje novih mutacija. Sada imamo virus koji se širi efikasnije.Virusi koji se ne šire, ne mogu da mutiraju.


Ugovor o obaveznom osiguranju - Advokatska kancelarija D. Đorđević\nAdvokat Dragana Đorđević » Blog » Ugovor o obaveznom osiguranju\nAko Narodna banka Srbije utvrdi da uslovi osiguranja, tarifa i premijski sistem osiguranja nisu sačinjeni u skladu sa propisima, aktuarskim načelima i pravilima struke osiguranja, izdaje nalog društvu za osiguranje da ih uskladi sa istima u roku od 30 dana.\nAko Narodna banka Srbije izda nalog društvo za osiguranje ne može primenjivati uslove obaveznog osiguranja i premijski sistem tog osiguranja zbog kojih je taj nalog izdat, do ispunjenja naloga iz tog stava.\nObaveza društva za osiguranje po osnovu obaveznog osiguranja ograničena je sumom osiguranja, odnosno osiguranom sumom važećom na dan nastanka štetnog događaja, ako ugovorom o osiguranju nije ugovorena viša suma. Suma osiguranja, odnosno osigurana suma predstavlja maksimalnu obavezu društva za osiguranje, po jednom štetnom događaju.\nDinarska protivvrednost sume osiguranja, odnosno osigurane sume, odštetnog zahteva za male štete i učešća oštećnog lica u šteti od 10% prouzrokovane nepoznatim motornim vozilom, obračunava se po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan nastanka štetnog događaja.\nLice koje upravlja prevoznim sredstvom dužno je da za vreme upotrebe prevoznog sredstva u saobraćaju ima polisu osiguranja ili drugi dokaz o zaključenom ugovoru o osiguranju koji mora predočiti na zahtev ovlašćenog službenog lica.\nIzuzetno, lice koje upravlja vazduhoplovom dužno je da polisu osiguranja ili drugi dokaz o zaključenom ugovoru o obaveznom osiguranju o osiguranju putnika u javnom prevozu od posledica nesrećnog slučaja i osiguranju vlasnika vazduhoplova od odgovornosti za štetu pričinjenu trećim licima i putnicima predoči, na zahtev ovlašćenog službenog lica pre poletanja ili posle sletanja vazduhoplova.\nU slučaju saobraćajne nezgode, vozač je dužan da svim učesnicima saobraćajne nezgode koji imaju pravo podnošenja odštetnog zahteva po Zakonu o obaveznom osiguranju u saobraćaju, da lične podatke i podatke o obaveznom osiguranju.\nDruštvo za osiguranje dužno je da prikuplja, obrađuje i čuva podatke o osiguranicima, osiguranim prevoznim sredstvima, štetnim događajima i likvidaciji šteta, po osnovu obaveznog osiguranja. Društvo za osiguranje organizuje, čuva i održava bazu podataka:\no prevoznim sredstvima\no štetnim događajima\nza procenu i likvidaciju šteta.\nPodaci prikupljaju se, obrađuju, čuvaju i koriste, u skladu sa zakonom kojim se uređuje zaštita podataka o ličnosti i propisima o načinu prikupljanja, čuvanja i dostavljanja podataka iz oblasti osiguranja, predviđenim Zakonom o obaveznom osiguranju u saobraćaju.\nUdruženje osiguravača Srbije bliže propisuje sadržinu podataka i način njihovog prikupljanja, čuvanja i dostavljanja.\nPodaci o osiguranicima, o prevoznim sredstvima, o štetnim događajima i za procenu i likvidaciju šteta prikupljaju se neposredno od lica na koja se ti podaci odnose i od drugih lica (učesnika i svedoka štetnog događaja). Kad o navedenim podacima odgovarajuće evidencije vode organi nadležni za bezbednost saobraćaja, pravosudni organi, organizacije za zdravstveno, penzijsko i invalidsko osiguranje, zdravstvene ustanove i ustanove za socijalni rad, podaci se pribavljaju od tih organa i organizacija.\nOrgani, organizacije i pojedinci koji poseduju podatke ili baze podataka dužni su da, na zahtev, proslede te podatke društvu za osiguranje.\nPodaci o osiguranicima, o prevoznim sredstvima, o štetnim događajima i za procenu i likvidaciju šteta čuvaju se deset godina po isteku ugovora o osiguranju, odnosno po okončanju postupka naknade štete i oštećena lica ih mogu koristiti bez naknade, i oštećena lica, prilikom podnošenja zahteva za naknadu štete društvu za osiguranje.\nOdredbe Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju ne odnose se na prevozna sredstva Vojske Srbije.\nNa osnivanje, poslovanje i vršenje nadzora nad poslovanjem društva za osiguranje koje obavlja poslove obaveznog osiguranja, primenjuju se odredbe zakona kojim se uređuje delatnost osiguranja odnosno Zakon o osiguranju, ako Zakonom o obaveznom osiguranju u saobraćaju pojedina pitanja nisu drukčije uređena.\nPrimena drugih zakona na ugovor o obaveznom osiguranju\nNa ugovore o obaveznom osiguranju primenjuje se zakon kojim se uređuju obligacioni odnosi i drugi odgovarajući zakoni kojima se uređuju ugovori u pojedinim vrstama osiguranja, ako Zakonom o obaveznom osiguranju u saobraćaju pojedina pitanja nisu drukčije uređena.


Ukratko o UniCredit Leasingu\nUniCredit Leasing svojim kupcima i partnerima nudi pouzdan, kvalitetan i brz finansijski servis. Kreativan ali prije svega praktičan lizing predstavlja pravu alternativu ostalim finansijskim servisima.\nUniCredit Leasing kroz visok nivo primjenjenog iskustva svojim klijentima nudi fleksibilno i pouzdano finansiranje. UniCredit Leasing je posvećen svojim klijentima i poslovnim partnerima i želi da im obezbijedi profesionalan i manje rizičan način finansiranja njihovog poslovnog i ličnog razvoja.\nUniCredit Leasing se za svoj uspeh i dalji razvoj na lokalnom tržištu Bosne i Hercegovine snažno oslanja na kvalitet i profesionalizam svojih zaposlenih ali i na mrežu partnera koji nam pružaju podršku u nastojanju da korisnicima lizing sevisa ponudimo proizvode koji zadovoljavaju njihove potrebe.\nUniCredit Leasing u Bosni i Hercegovini u 2009. preuzima vodeću poziciju pokrivajući 33% leasing tržišta sa više od 37 miliona Eura u novim poslovima.\nOvaj izvanredni rezultat postignut je predanim radom, pouzdanošću i fokusiranjem na potrebe klijenata pružajući im kontinuirano finansiranje uprkos sveobuhvatnoj finansijskoj krizi u 2009. g.\nUniCredit Lasing je jedan od najbrže rastućih lizing kompanija i naš cilj je da ostanemo na prvom mjestu na BiH tržištu.


bicikl, Francuska, koronavirus\nNarednih dana, Francuska će preći simboličnu cifru od milion korisnika sistema pomoći za popravku bicikala. „Ulazimo u eru biciklizma“, oduševljena je ministarka za ekološku tranziciju Barbara Pompili, koja je postavila ovaj kvantifikovani cilj za kraj godine. Postavljen u maju tokom zatvaranja zbog pandemije, mehanizam dodeljuje bonus do 50 evra svakom korisniku koji želi da promeni gumu, kabl menjača ili popravi kočnice bicikla koji mu je do sada stajao u garaži.\n“Zbog svog uspeha, operacija je vrlo brzo produžena,” podseća ministarka. “Francuzi sada shvataju bicikl kao prevozno sredstvo, a ne više samo kao sredstvo razonode.”\nPrema istraživanju OpinionWay, 30% korisnika je iskoristilo dodatak od države da bi popravilo bicikle kako bi išli na svoje radno mesto, 31% da bi ograničilo putovanje automobilom tokom pandemije, 18% da bi smanjilo vreme provedeno u javnom prevozu. Sa druge strane, 43% njih živi u naseljenim mestima sa više od 100.000 stanovnika, ali takođe je i 30% u gradovima sa manje od 20.000 stanovnika. „Fenomen nije rezervisan samo za velike gradove i to je pravo iznenađenje“, komentariše Benoit Parraud.\n„Kada više koristite bicikl, manje koristite automobil i štedite novac“, napominje predsednik FUB-a Olivije Schneider. „Takođe imamo blagotvorne efekte na zdravlje i buku. Ovo je jeftina mera ali su efekti ogromni! ”\nOstaje jedno pitanje: kako održati ovu praksu? 98% anketiranih želi produženje roka za ove benificije, koje bi trebalo da traju do 31. decembra. Tome se nadaju i serviseri bicikala.\nVlada ne isključuje ovu mogućnost. „Ne želim da zatvorim vrata ni za šta“, rekla je Barbara Pompili. „Nastavićemo da podržavamo biciklizam, ali još uvek nismo odlučili gde će se uložiti sledeći napor.” FUB, sa svoje strane, traži da se operacija održi do septembra 2021. godine. Ministarstva gledaju kako da privremene “korona” staze, prenamene u trajne biciklističke trake i staze. „Da bismo podstakli biciklizam, moramo delovati na svim frontovima“, rezimira Olivier Schneider.\nPlan oporavka opredelio je za te namene 200 miliona evra, a mnoge kompanije su takođe pozvane da ulažu napore, posebno razvojem biciklističkih garaža u svojim prostorijama. Takođe valja napomenuti da je iznos paketa za održivu mobilnost – koji je zamenio dodatak za biciklističke kilometre za zaposlene – povećan sa 400 na 500 evra, mada je za sada preporuka a ne obaveza, ali veruje se da će i to postati vremenom. “Pitanje je samo vremena, kada će bicikl će postati sastavni deo naše kulture,” rekla je ministarka Pompili.\nIzvor: Le Journal du Dimanche


Veselji: SAD i Kosovo da budu jedno, nisu u pitanju takse već naši odnosi | Radio Kosovska Mitrovica\nVeselji: SAD i Kosovo da budu jedno, nisu u pitanju takse već naši odnosi\n30. January, 2019 13:33 |\nKadri Veselji, predsednik kosovskog parlamenta, izjavio je da bi Prištini trebalo da budu bitniji odnosi sa SAD, a ne nametnute takse za proizvode iz Srbije i BiH.\nVeselji je potvrdio da su Sjedinjene Države tražile suspenziju tih taksi i to je, kako je rekao, zahtev američkog predsednika Donalda Trampa.\nGostujući na televizii Dukađini, Veselji je rekao da je, odluka prištinskih institucija o nametanju uvećanih taksi za 100 odsto na robu iz Srbije i BiH, dobra jer se, kako kaže, Priština i dalje suočava sa “agresivnošću Srbije”, ali da su odnosi sa SAD važniji.\n“Međutim, mi sada ne govorimo o taksama, već o odnosima sa SAD i međunarodnom zajednicom. Mi smo partneri sa SAD, a od njih je stigao predlog da takse budu suspendovane, što je zahtev predsednika Donalda Trampa”, rekao je Veselji, preneli su prištinski mediji.\nDodao je da su SAD uvek bile uz Kosovo u svakom trenutku, što je, kako je ocenio, “od velikog značaja za državnost i integritet Kosova”.\n“SAD su uvek bile uz nas. SAD i Kosovo treba da budu jedno. Konfrontacija i sučeljavanje sa državom koja je garancija našeg suvereniteta i naše teritorije nije dobra za Kosovo”, rekao je Veselji, prenela je “RTK2”.\nIzvor: RTK2 / Tanjug


HRA: Crna Gora 42 puta prekršila Evropsku konvenciju o ljudskim pravima - Vijesti.me\n"DONIJETE 43 PRESUDE"\nHRA: Crna Gora 42 puta prekršila Evropsku konvenciju o ljudskim pravima\nIz HRA su istakli da se najveći broj povreda konvencije, u čak 30 predmeta, odnosio se na povredu prava na pravično suđenje\nFoto: Printscreen Autor: MINA\nEvropski sud za ljudska prava je od 2009. godine do danas donio 43 presude u odnosu na Crnu Goru, od kojih je u 42 predmeta utvrđeno da je država prekršila Evropsku konvenciju o ljudskim pravima, saopšteno je iz Akcija za ljudska prava (HRA).\nIz te nevladine oragnizacije (NVO) podsjećaju da je sud u Strazburu prvu presudu u odnosu na Crnu Goru donio prije devet godina, 28. aprila 2009. godine, u predmetu Bijelić protiv Crne Gore i Srbije.\nU presudi sud je, kako navode, utvrdio da Evropska konvencija za ljudska prava u kontinuitetu obavezuje Crnu Goru počev od 3. marta 2004, kada je postala obavezujuća za državnu zajednicu Srbija i Crna Gora.\nIz HRA su rekli da je sud tom prilikom naglasio princip da "osnovna prava koja su zaštićena međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima treba da pripadaju pojedincima koji žive na teritoriji dotične države potpisnice, bez obzira na njen kasniji raspad ili sukcesiju".\n"Od tada do danas su donijete 43 presude u odnosu na Crnu Goru, a u 42 predmeta je utvrđeno da je država prekršila Evropsku konvenciju o ljudskim pravima, u jednom slučaju je utvrđeno da je predstavka bila neosnovana", ukazali su iz te NVO.\nIz HRA ističu da su presude donijete u samo 2,6 odsto slučajeva od ukupnog broja onih koji su tom sudu podnijeti protiv Crne Gore.\nOni su naveli da je Evropskom sudu za ljudska prava do kraja prošle godine bilo podnijeto ukupno 2.250 predstavki protiv Crne Gore.\n"Sud je do kraja te godine odlučio o 2.172 predstavke, od kojih je 2115 ili 97,4 odsto odbacio kao neprihvatljive ili su obrisane sa liste (u ove slučajeve se ubraja i 30 poravnanja koje je država do danas zaključila sa podnosiocima predstavke)", kazali su iz HRA.\nKako su naveli, predstavke se najčešće odbacuju zbog neispunjavanja proceduralnih uslova, kao što su prekoračenje roka od šest mjeseci za podnošenje predstavke ili propust da se prethodno upotrijebe svi djelotvorni pravni ljekovi u državi.\nIz HRA su istakli da se najveći broj povreda konvencije, u čak 30 predmeta, odnosio se na povredu prava na pravično suđenje.\n"Sljedeća po učestalosti je povreda prava na mirno uživanje imovine, na djelotvorni pravni lijek, povreda zabrane torture, na poštovanje porodičnog života i privatnosti, na slobodu izražavana), dok su u po jednom slučaju utvrđene povrede prava na život, slobodu ličnosti i zabranu diskriminacije", dodali su u saopštenju.


Fajnenšel tajms: Moskva i Ankara žele da potisnu EU sa Balkana\nMoskva i Ankara zajedničkim snagama žele da potisnu EU sa Balkanskog poluostrva, tvrdi bugarski politikolog Ivan Krastev. Ako Brisel uskoro ne preduzme odlučne korake, rizikuje da izgubi uticaj u regionu, upozorava ekspert u svom članku za "Fajnenšel tajms".\nBalkan (Foto: Thinkstock)\nNa balkanskom poluostrvu je 90-ih godina bio formiran sistem bezbjednosti Evrope, piše bugarski politikolog Ivan Krastev. Po njegovim riječima, "krvavi raspad“ Јugoslavije ubijedio je predsjednika SAD Bila Klintona da treba da nastavi širenje NATO-a na istok. Strah od širenja nacionalizma natjerao je evropske lidere da nastave da povećavaju broj članica EU.\nIpak, danas raste vjerovatnoća da će region postati mjesto gde će se pitanje podjele Evrope najbolje vidjeti. Upravo zato je Balkan postao glavna tema na nedavnom samitu EU, smatra autor članka.\nMeđutim, reakcija bloka je ispala "slaba“. Izjava Brisela da vrata za nove članove ostaju otvorena, teško da će izvesti jak efekat. Mnogi Srbi, Albanci, Makedonci i Bošnjaci odnose se skeptično, ne samo prema budućnosti tih zemalja u jedinstvenoj Evropi, već i prema budućnosti same EU.\n"U 21. vijeku poluostrvo počinje da podsjeća na 19, ali sa jednom važnom razlikom. Nekada su Rusija i Turska bile glavni protivnici u borbi za prevlast u regionu, dok su Njemačka, Austrougarska i Velika Britanija to dobro koristile u svoje komercijalne i političke interese. Sada Moskva i Ankara ujedinjuju svoje napore da bi umanjile uticaj EU na Balkanu", naglasio je Krastev.\nOn tvrdi da Rusija i Turska aktivno politizuju etničku i religioznu napetost u Balkanskim zemljama. Njihovo "političko, ekonomsko i obavještajno prisustvo“ nije ograničeno samo na bivšu Јugoslaviju i Albaniju, već obuhvata i Bugarsku i Grčku.\nPromjene u javnom mnjenju takođe treba da zabrinu Zapad. Tako je u anketi "Galup internešenel“ veliki broj Turaka, Srba, Bugara i Grka odgovorio da u slučaju konflikta njihova Vlada treba da se obrati za pomoć Rusiji. I to bez obzira na to što su Turska, Grčka i Bugarska u NATO-u, dok Srbija "želi" da uđe u EU.\nOvakva situacija u regionu je uslovljena ekonomskom stagnacijom, visokom nezaposlenošću i "antiliberalnim režimima na čelu sa političkim liderima koji će se prije odreći Evrope nego vlasti". Na kraju, raspoloženje u balkanskom društvu predstavlja se kao eksplozivno.\nEU ostaje glavni trgovinski partner Balkana i lokalno stanovništvo mašta o putovanju u Njemačku ili Italiju, a ne u Moskvu i Ankaru. Međutim, to neće biti dovoljno da Brisel sačuva poluostrvo u sferi svog uticaja, upozorava autor članka.\nPo njegovom mišljenju, Evropljani više neće moći da računaju da će im SAD sačuvati mir i stabilnost u regionu. Za razliku od Klintonove administracije, Balkan nikad neće biti prioritet Donaldu Trampu i njegovoj administraciji, niti će poželjeti da štiti lokalne muslimane.\nOdsustvo interesa Vašingtona često se objašnjava time Moskva pada u iskušenje da pokazuje ranjivost NATO-a na Balkanu, a ne na Baltiku. Upravo ovdje predsjednik Turske Redžep Tajip Erdogan može da nauči Evropljane pameti.\nMore in this category: « Orban najvio novu ogradu na granici sa Srbijom do kraja maja U slučaju nezavisnosti Škotska napušta monetarnu uniju »


Dačić: Uskoro zajednički sastanci SNS i SPS o predstojećim izborima\nPolitika Autor:Beta29. avg. 202110:58\nPredsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić izjavio je da će bi u narednih nekoliko dana trebalo da budu održani i zajednički sastanci Srpske napredne stranke (SNS) i Socijalističke partije Srbije (SPS) o predstojećim izborima.\nDačić je za TV Hepi rekao da su on i predsednik Srbije Aleksandar Vučić već pričali o tim zajedničkim sastancima SNS-a i SPS-a, a kako je dodao sutra će utvrditi i datum nastavka medjupartijskog dijaloga sa delom opozicije koji ne želi posredovanje Evropskog paralmenta (EP).\nGovoreći o medjustanačkom dijalogu on je precizirao da bi sa delom opozicije koji ne želi posredstvo evroparlamentaraca „polako trebalo da dodju do predloga završnog sporazuma, ili kominikea koji bi potpisali ili dogovorili sa tim strankama“.\nPodsetio je da su predstavnici Evropskog paralmenta preuzeli obavezu da do 1. septembra pošalju tekst o kojem bi se razgovaralo 17. i 18. septembra na sastanku sa drugim delom opozicije, koji insistira na posredovanju EP-a.\n„To ide znatno sporije nego ovaj deo i upravo zbog toga mi želimo da što pre završimo sa ovim strankama (sa kojima dogovori već traju) sa kojima imamo veoma korektan i konstruktivan pristup“, rekao je Dačić.


pink.rs | USKORO NOVA CENA VOZAČKIH DOZVOLA?! Saznajte kada se menja i koliko novca ćete morati da izdvojite za izdavanje vozačke dozvole?\nPredloženim izmenama Zakona o republičkim administrativnim taksama za izdavanje vozačke dozvole uskoro novi cenovnik.\nUbuduće ćete za izdavanje vozačke dozvole morati da izdvojite 1.100 dinara, a cena duplikata ovog dokumenta biće nešto više od hiljadu i po dinara.\n"Vreme je da se ti nameti smanjuju, a nikako da se podižu", kaže on i objašnjava da su u poslednjoj deceniji vozači - vlasnici automobila već plaćali za prvu pomoć, žute prsluke, promenu "tablica sa kvačicama", zamenu saobraćajnih dozvola zbog,neodgovarajućih podataka.\nIZBEGNITE GUŽVE: Evo kako da zamenite vozačku dozvolu bez čekanja u redu i izbegnete KAZNU\nSaudijska Arabija izdala prve vozačke dozvole za žene (FOTO)\nDOBRA VEST ZA VOZAČE: Srpske dozvole zvanično važe u Austriji\nVelika promena: Saobraćajne i vozačke dozvole moći ćete da produžite ili izvadite ELEKTRONSKIM PUTEM


Home Društvo Aktivizam Kampanja “Stop modernom ropstvu”\nVolonteri Udruženja “Gender” i pripadnici Policije Distrikta građanima su dijelili propagandni materijal sa namjerom da im približe problem trgovine ljudima, modernog ropstva i prinudnog rada i objasne da se to ne dešava tamo negdje u nekoj dalekoj zemlji, nego da je itekako prisutno i kod nas.\nCilj kampanje je motivisanje građana da prijave sumnjive oglase za posao i informišu se o svojim pravima i onome šta mogu i šta bi trebalo da učine ukoliko se nađu u radnom angažmanu koji prelazi prihvatljive i zakonite odnose prema radnicima.\nTatjana Ristić, predsjednica Udruženja aktivnih žena “Gender” Brčko, kaže da je trgovina ljudima u svrhu radne eksploatacije u posljednjoj deceniji sve prisutniji fenomen, te je zbog toga vrlo važno da se informišemo o njegovom postojanju.\n„U okviru ovog projekta podijelili smo pomotivni materijal koji sadrži u sebi pitanja i odgovore: šta su to sumnjivi oglasi za posao i kako se zaštititi. Svjesni smo da u posljednje vrijeme imamo velik odliv naše radne snage, uglavnom su to mladi ljudi koji idu u inostranstvo i često nailaze na sumnjive oglase za posao i onda nastaju problemi. A sam naziv projekta „Trgovina ljudima u svrhu radne eksploatacije“ nam govori koliko je povećan broj ljudi u svrhu radne eksploatacije“, objašnjava Tatjana Ristić.\nKampanja je dio projekta “Trgovina ljudima u svrhu radne eksploatacije se dešava – prepoznaj i zaštiti se” koji podržavaju Europska unija i Savjet Evrope kroz zajednički program „Horizontal Facility za Zapadni Balkan i Tursku 2019-2022“ i projekat „Prevencija i borba protiv trgovine ljudima u BiH“.\nU okviru projekta, fondacija “Lara” iz Bijeljine, u saradnji s članicama mreže RING, među kojima je i “Gender” Brčko, realizuje kampanju „Između dobrog posla i modernog ropstva – kako se dešava i šta možete da uradite?“.\nAktivnosti kampanje provode se tokom septembra u 13 gradova širom BiH, kroz javne događaje i online kampanju. Više informacija možete naći na facebook stranici Stop modernom ropstvu i Gender Brčko.\nPrethodni postU akciji “GROF” privedeno devet lica – oduzeta droga i oružje\nSledeći postIX OŠ u Maoči i brčanska Gimnazija primjenjuju STEM principe u obrazovanju učenika