Potpisan sporazum: Amerikanci i NATO se povlače iz Avganistana - Sputnjik Srbija\n12:47 21 Jun 2021\nPotpisan sporazum: Amerikanci i NATO se povlače iz Avganistana\n© CC BY 2.0 / U.S. Navy photo/Lt. Chad A. Dulac\n14:52 29.02.2020 (osveženo 20:30 29.02.2020) Preuzmite kraći link\nSAD i talibani potpisali su mirovni sporazum kojim je okončan rat u Avganistanu posle 18 godina, najduži koji su SAD vodile u svojoj istoriji.\nSporazumom, čijem je potpisivanju prisustvovao i američki državni sekretar Majk Pompeo, predviđeno da će SAD i NATO povući sve vojnike iz Avganistana u roku od 14 meseci, ako talibani ispune prihvaćene obaveze, prenosi Tanjug.\nKako se navodi u izveštaju AP, SAD će u prvoj fazi smanjiti broj svojih vojnika sa oko 13.000 na 8.600 u roku od 135 dana.\nU roku od 10 do 15 dana nakon potpisivanja sporazuma, talibani i predstavnici svih delova avganistanskog društva, uključujući vladu, sešće za sto i pokušati da dogovore uređenje posleratnog Avganistana, uključujući i pitanja trajnog primirja i prava žena i manjina.\nTalibani, povlačenje, Američka vojska, Avganistan\n12:36 Zaharova o sankcijama Krimu: Zapad zna šta ga čeka...\n12:30 Centar za testiranje na koronu i na aerodromu „Nikola Tesla“\n12:30 "Špigel": Opasno je kad Zapad precenjuje svoje mogućnosti\n12:01 Duško Vujošević osvojio titulu u Rumuniji /video/\n11:59 Kremlj: Uvođenje novih sankcija Rusiji ne zavisi od Bajdena


- Velika mi je čast da budem u zatvoru! To je politička odluka! Svi ste vi ubili Đinđića\nBANJALUKA - Lider Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik najavio je da će poslanici njegove stranke u Parlamentarnoj skupštini BiH predložiti usvajanje deklaracije o osudi turskog genocida nad Jermenima početkom 20. veka.\nBEOGRAD - Jorgovanka Tabaković iz poslaničke grupe "Napred, Srbijo" tvrdi da joj je ministar ekonomije Mlađan Dinkić rekao da je "džukela" zbog navoda koje je iznela u toku rasprave na sednici Skupštine Srbije.\nBEOGRAD - Liga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) predložiće Skupštini Srbije da usvoji zakon kojim će se regulisati rad agencija za obezbeđivanje lica i objekata, najavio je danas predsednik te partije Nenad Čanak.\nBEOGRAD - Košarkaš Partizana Strahinja Milošević, koji je u subotu pretučen ispred novosadskog kluba "Studio", ima lakše povrede glave i prelom dva lumbalna pršljena lakšeg stepena, saopštio je lekar "crno-belih" Mladen Maksić


Nacionalna služba za zapošljavanje - Najnovije - Obuka za aktivno traženje posla za migrante u Centru za azil u Bogovađi \nObuka za aktivno traženje posla za migrante u Centru za azil u Bogovađi\nValjevo | Događaj, datum objave: 10. јун 2019.\nU Centru za azil u Bogovađi je 7. jula, u saradnji sa Karitasom Valjevo, održana obuka za aktivno traženje posla za migrante.\nKaritas Valjevo u Centru sprovodi različite radno-okupacione aktivnosti i radionice, kao što su: kursevi srpskog jezika, socijal-kafe, veštine stolarije, upravljanje stresom, igraonice za decu, rekreativne aktivnosti, a organizovana je i akcija čišćenja lokalne deponije.\nRadionica za aktivno traženje posla realizovana je za migrante koji su u procesu dobijanja azila i radnih dozvola i zainteresovani su da traže posao na tržištu rada u Srbiji. Radionici na engleskom jeziku, uz prevodioca na farsi i francuski jezik, prisustvovala su 22 lica iz 10 zemalja, različitih kvalifikacija, radnih iskustava, godina starosti, veština i sposobnosti.\nMigranti iz Centra u Bogovađi pokazali su interesovanje za to kako funkcioniše tržište rada u Srbiji i želeli da saznaju više o mogućnostima za zapošljavanje i samozapošljavanje, potrebnoj konkursnoj dokumentaciji, kao i formama radne biografije.\nTom prilikom podeljen je materijal o sajtovima za traženje posla, pripremi za razgovor za posao kao i platformama za onlajn učenje. Prezentovan je evropski format pisanja CV-a, funkcionalni i hronološki. Polaznici su iskazali interesovanje za dalje učenje i usavršavanje, a za izvođača obuke bilo je odlično iskustvo raditi u multikulturalnom okruženju sa motivisanim kandidatima.


Najveći Teslin rival je još pre više od 100 godina pravio najmoćniji električni automobil svoga doba - Telegraf.rs\nNikola Tesla je davne 1931. godine napravio električni automobil, inovativan po tom što je radio bez baterija, o čemu smo već pisali. Njegovo postojanje, ali ni nepostojanje, ne može sa sigurnošću biti dokazano, ali je elektromobil najvećeg Teslinog rivala druga priča.\nI pored toga što je bio blizak prijatelj sa Henrijem Fordom, osnivačem istoimene kompanije i proizvođačem prvog automobila koji je motorizovao svet - Forda Model T, slavni američki pronalazač Tomas Edison je verovao u električne automobile.\nU prvim decenijama automobilske industrije motori sa unutrašnjim sagorevanjem su se razvijali uporedo sa električnim pogonom. Ovi prvi su, međutim, kasnije preuzeli primat zbog veće brzine, udobnije vožnje i veće autonomije vožnje.\nMeđutim, električni automobil kompanije Bailey Electrics je, zahvaljujući Edisonovoj bateriji, koja je za to vreme bila vrhunac tehnologije, u prvoj deceniji 20. veka uspeo da prevali 100 milja, odnosno 160 kilometara sa jednom batrijom.\nAuto se u septembru 1910. godine takmičio sa mnogo moćnijim benzincima u trci izdržljivosti od 1.000 milja, od Njujorka od vrha Vašington u Nju Hempširu i nazad. Dva Bailey-ja pogonjena Edisonovim baterijama su, na iznenađenje mnogih, sa uspehom završila trku.\nIpak, sve veća prednost automobila sa SUS motorima i njihova sve masovnija proizvodnja, doveli su do gašenja komapnije Bailey & Co. već 1915. godine. Ubrzo posle toga i Tomas Edison je izgubio interesovanje za električne automobile.\nPrvi "najbrži čovek na svetu" je još 1907. vozio motocikl sa avionskim motorom brzinom od 220 na sat\nOvo su automobili u kojima se najudobnije sedi


Još jedan poraz Mej u britanskom parlamentu – Borba\nProtiv premijerkinog pristupa Bregzitu glasala su 303 poslanika, a za taj predlog 258, navodi Bi-Bi-Si, prenosi Beta.\nIako današnje glasanje nije bilo obavezujuće, poraz će otežati položaj Mej koja nastoji da od EU dobije ustupke za sporazum o razlazu kako bi takav izmijenjeni sporazum podržao britanski parlament, navodi Asošiejted pres.\nVelika Britanija treba da izađe iz EU 29. marta.\nŠta proglašenje vanrednog stanja znači za Trampa?\nVučić povodom Dana državnosti: Ordenjem odlikovao 60 zaslužnih pojedinaca i institucije


Naučnik izjavio: Ako se ovo desi na Arktiku, naj***li smo! – Nadlanu.com\nNaučnik izjavio: Ako se ovo desi na Arktiku, naj***li smo!\nObjavljeno 6. avg 2014. / 15:03:55\n- Ako ne smanjimo količinu ugljenika u atmosferi i ne ohladimo Arktik, fizika i poslednja merenja govore da ćemo pokrenuti oslobađanje ogromnih zaliha metana, što će našu decu osuditi na sporo kuvanje - pojašnjava profesor Boks.\nPrethodno je Univerzitet u Stokholmu saopštio da se ogromne količine metana oslobađaju sa dna okeana ispod Arktika, ali šef naučnog tima Orjan Gustafson je daleko blaže reagovao na ovu pojavu, on smatra da je otkrivanje velikih mehura metana koji stižu do površine bilo iznenađenje.\nI ranije je bilo izveštaja o oslobađanju metana sa okeanskog dna, ali su ona predstavljala upozorenja, a ne direktnu pretnju, jer morski mikroorganizmi razgrađuju metan dok putuje prema površini mora, pa je uticaj takvih mehura na klimu mali. Međutim, švedski naučnici videli su mehure na površini, a koncentracije tog opasnog stakleničkog gasa bile su veće za 10 do 50 puta od normalnih, a članovi istraživačke ekipe su naglasili kako su mogli da namirišu metan.\nMetan se oslobađa na dubini od 250 do 500 metara u moru Laptev kod Sibira. Izgleda da se Golfska struja, koja obilazi oko Skandinavije i svojim zadnjim snagama dopire do tog mesta, proteklih godina zagrejala i uzrokovala oslobađanje metana.\nIZAZOV ZA ČOVEČANSTVO: Naučnici izdvojili tri najveća zdravstvena problema savremenog čoveka\nFRANCUZIMA DOSTA NEBRIGE: Više od 1.6 miliona građana želi da tuži državu zbog klime\nMaja Gojković: Potrebne regionalne politike za borbu protiv klimatskih promena\nODOLEVALA KLIMATSKIM PROMENAMA: Poslednja ledena površina na Grenlandu počela da puca\nMetan koji izbacuju velike sibirske rupe upozorava čovečanstvo da bi kraj mogao biti blizu.\nIstovremeno, postoje dokazi da su misteriozni krateri ili rupe koje su se počele pojavljivati u Sibiru takođe uzrokovane naglim oslobađanjem metana.\nDžejson Boks je ugledni naučnik koji proučava tzv "crni sneg", koji u sebi sadrži čađ i ugljenik, zbog čega se brže topi.\nNadlanu, IFL Science


Održana konferencija posvećena visokom dualnom obrazovanju | Unija Poslodavaca\nOdržana konferencija posvećena visokom dualnom obrazovanju\nDana 15. januara 2019. godiine u Privrednoj komori Srbije održana je završna konferencija u okviru projekta Edu Lab ,,Novi model upravljanja visokim obrazovanjem u odnosu na potrebe tržišta rada u Dunavskom regionu”. Na konferenciji su predstavljeni rezultati projekta koji je imao za cilj da unapredi relevantnost visokog obrazovanja za tržište rada i na taj način podstakne bolju zapošljivost mladih ljudi nakon diplomiranja.\nU uvodnom delu izlaganja, prisutnima su se obratili mr Mirjana Kovačević, rukovodilac Centra za edukaciju i dualno obrazovanje u Privrednoj komori Srbije i dr Gabrijela Grujić, pomoćnik ministra za dualno i preduzetničko obrazovanje u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnolološkog razvoja. Nakon uvodnog izlaganja, predstavljeni su dosadašnji rezultati u okviru Projekta od strane Ivane Kovačevića iz Privredne komore Srbije, predstavnika Fakulteta Fefa, Gorana Soraka, rukovodioca marketinga u kompaniji Gorenje Srbija, Profesora dr Đure Kutlače naučnog savetnika i redovnog profesora na Institututu Mihajlo Pupin. Pored osnovnog cilja Projekta da se unapredi relevantnost visokog obarazovanja za tržište rada i na taj način doprinese kompetentnosti prema zahtevima naše privrede, istaknuti su i posebni ciljevi koji se odnose na uspostavljanje bolje saradnje između institucija obrazovanja i privrednih činilaca, ojačanje intitucionalnih kapaciteta i iniciranje izmena zakona kada je u pitanju visoko obrazovanje. Na konferenciji je nakon toga bilo prilike za aktivnu diskusiju i razmenu mišljenja između predstavnika državnih institucija, visokoobrazovnih institucija i poslodavaca i razmatranja izazova za uvođenje dualnog modela u visoko obrazovanje u Srbiji. Predstavnik Unije je iskoristio priliku da postavi pitanje uporednih praksi u zemljama dunavskog regiona. Takođe je istakao potrebu za uvođenjem subvencija i poreskih oslobađanja za poslodavce u Srbiji koji se odluče za pružanje prakse studentima i to naročito za mala i srednja preduzeća, a u cilju adekvatne implementacije sistema dualnog obrazovanja i postizanja konkretnih rezultata.\nZaključak sa Konferencije je da je jedan od činilaca opstanka i održivog razvoja naše ekonomije, između ostalog i reforma visokoobrazovnog sistema i njegovo prilagođavanje potrebama privrede. Mladim ljudima bi morali dati šansu za kvaliteno obrazovanje i praksu na mestima rada, jer na taj način, u učenju kroz rad, dobijaju priliku da osveste svoje mogućnosti i sposobnosti, da se pravovremeno obuče i tako daju doprinos svom ličnom profesionalnom razvoju, ali i razvoju domaće privrede. U tom smislu, neophodno je ojačati institucionalne kapacitete, uspostaviti dinamičnu aktivnu saradnju između svih relevantnih aktera – obrazovnih institucija, predstavnika privrede, mladih i njihovih udruženja, kao i donosioca odluka kako bi naše drušvo i privreda krenuli putem održivog razvoja.\nOdržana konferencija posvećena visokom dualnom obrazovanju2019-01-162019-01-16http://www.poslodavci.rs/wp-content/uploads/2018/11/logo_ups_multil-za-header.pngUnija Poslodavacahttps://www.poslodavci.rs/wp-content/uploads/2019/01/dualno_obrazovanje_210417_tw630.jpg200px200px


Besplatna pravna pomoć samo od državnih institucija\nJedna od sudnica u BiH - ilustracija\nPrema utvrđenom Nacrtu zakona o besplatnoj pravnoj pomoći BiH samo će državne institucije biti plaćene iz budžeta da obavljaju ovaj posao. Time će iz ovog procesa biti isključene nevladine organizacije, koje su građanima do sada besplatno pružale pravnu pomoć.\nDržava će povećati administrativni aparat u koji će usmjeriti budžetska sredstva, a od nezavisnog i neinstitucionalnog sistema, kakav je svugdje u Evropi, stvoriće se suprotno.\nIsključivanje nevladinih organizacija iz budžetskog finansiranja u okviru novog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći BiH ne ide u prilog efikasnom, brzom i kvalitetnom ostvarivanju ovog prava, stoji u reakciji organizacija koje učestvuju u izradi zakona i provedbi Strategije za reformu sektora pravde u BiH.\nNamjera zakona jeste obezbijediti pomoć građanima u ostvarivanju osnovnih ljudskih prava zagarantovanih Evropskom konvencijom i Ustavom BiH, a koji nisu u finansijskoj mogućnosti to obezbijediti.\nSadašnje rješenje, koje dobrim dijelom isključuje nevladine organizacije, a nadležnim, odnosno državnim organima ostavlja prioritet u finansiranju. Ovo je mimo prakse Vijeća Evrope i Evropskog suda za ljudska prava i vodi nečemu drugom, kaže izvršni direktor Helsinškog komiteta za ljudska prava BiH Muhamed Džemidžić.\n„Ovim zakonom i ovim rješenjima povećava se administracija i budžetska sredstva se usmjeravaju ili ponovo vraćaju državi i državnim tijelima“, navodi Džemidžić.\nBakić: Sredstva za pružanje pravne pomoći udruženjima koja su registrovana osiguravaju se isključivo ukoliko to udruženje predloži ili ukoliko mu se odobri određeni projekat.\nOvim zakonom država reguliše način na koji se besplatna pravna pomoć ostvaruje, ali ne isključuje finansiranje nevladinog sektora, kaže glasnogovornica Ministarstva pravde BiH Marina Bakić.\n„Besplatnu pravnu pomoć u skladu sa odredbama ovog zakona pruža nadležni organ, bilo kancelarije zavoda, centra za pravnu pomoć i slično utvrđene ovim zakonom, odnosno zakonom RS, zakonom Federacije BiH ili zakonima kantona ili zakonom Brčko Distrikta BiH. Besplatnu pravnu pomoć mogu pružati advokati koji su članovi advokatskih komora u BiH, ali i udruženja registrovana za pružanje besplatne pravne pomoći i drugi subjekti u skladu sa drugim zakonima. Kada je u pitanju finansiranje, sredstva za pružanje pravne pomoći udruženjima koja su registrovana za pružanje besplatne pravne pomoći osiguravaju se u skladu sa zakonima, ali isključivo ukoliko to udruženje predloži ili ukoliko mu se odobri određeni projekat“, kaže Bakić.\nDžemidžić: Treba ostaviti mogućnost izbora\nPrema evropskim propisima, pravne usluge pružaju nezavisni pravnici i organizacije koje treba podsticati da uz podršku države pružaju besplatnu pomoć. No, ko će i da li će protiv svog poslodavca pokretati sporove, te koliko tu ima nezavisnosti ukoliko budžetske institucije budu obavljale ove poslove, a NVO dobijale tek novac po projektima, za koji nije sigurno hoće li biti i odobren?\n„Koliko je realno očekivati da zavod za besplatnu pravnu pomoć nekog kantona uradi neku žalbu protiv ministarstva na nivou tog kantona, odnosno mislim da su nevladine organizacije, odnosno udruženja koja su specijalizovana za pružanje besplatne pravne pomoći jedini nezavisni organi koji su spremni pružiti besplatnu pravnu pomoć bez bilo kakvih ustezanja, odnosno bez bilo kakvih ograničenja“, smatra Ahmet Salčin, pomoćnik direktora za pravna pitanja udruženja Vaša prava.\nMada ne treba bježati ni od opcije da država pomaže, treba ostaviti mogućnost da se pomoć dobije i van institucija, čemu građani više vjeruju, napominje Džemidžić.\n„Zamislite, neke će službe za besplatnu pravnu pomoć biti smještene u samim sudovima i sami taj osjećaj odlaska u instituciju na kojoj je on ili optužen ili vodi neki spor itd. Dakle, on ne vidi nikakvu razliku između onih koji su ga tužili i onih koji ga sude u odnosu na one koji mu trebaju dati pravnu pouku neku. Ne treba bježati ni od tih rješenja, ali treba ostaviti mogućnost građaninu da može da izabere i nekoga ko će mu dati besplatnu pravnu pomoć van državnih organa“, kazao je on.\nPodsjećamo, raniji prijedlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći u građanskim stvarima nije dobio podršku državnog Parlamenta, iako je obavezan u procesu pridruživanja Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji. No ovo podrazumijeva i njegovo usklađivanja sa entitetskim zakonima, što se, kako navode iz NVO, teško može ostvariti jer, recimo, u zakonu na nivou RS ne postoji mogućnost pružanja pravne pomoći u upravnom postupku.\nTakođer, upitna je i transparentnost jer u odboru koji će nadgledati provođenje zakona nema niti jednog predstavnika NVO, čime je institut besplatne pravne pomoći na nivou države doveden u pitanje.


Nove mere kriznog štaba: Kraće radno vreme trgovcima, zabrana okupljanja više od 10 ljudi • Poportal\n„Da li kao Krizni štab treba da se vratimo tamo gde smo bili u martu ili aprliu, da donosimo mere za teritroiju Srbije ili da se vodimo onim što smo postavili kao zadatak sebi, sada kada imamo porast broja zaraženih, da donosimo mere za pojedine lokalne samouprave gde imamo krizne situacije“, pojasnila je Brnabić.\n„Tamo gde su građani odgovornim ponašanjem doprineli da nema potrebe za uvođenjem vanredne situacija, da pustimo bez mera, ali ako bude potrebe ili porasta broja zaraženih, onda ćemo i u njima uvoditi mere“, rekla je Brnabić.\n„Prva mera je potpuno zabrana javnog okupljanja više od 10 osoba u zatvorenom prostoru i na otvorenom. Vraćamo i meru koju smo imali tokom vanrednoh stanja, a to je ograničenje broja ljudi zatvorenim prostorima“, objasnila je ona.\nTreća mera je, kako ej dodala, ograničenje radnog vremena objekata zatvorenog prostora, što stupa na snagu od sutra, a predviđa da budu zatvoreni od 21 časa do 6 sati.\nJKP „Parking servis“ obaveštava: sva zatvorena parkirališta od danas su Zona prva (8121)


Nemačka predlaže EU propise za lakšu deportaciju migranata | EurActiv Srbija\nNemačka predlaže EU propise za lakšu deportaciju migranata\nNemački zvaničnici predložili su da Evropska unija ublaži neke mere zaštite ljudskih prava kako bi više tražilaca azila moglo da bude deportovano dok se čeka da se njihovi zahtevi reše, navodi se u novom radnom dokumentu. To je samo jedan od mnogih dokumenata koji se razmatraju u Briselu dok EU, s obzirom da je od početka 2015. primila više od 1,3 miliona migranata i izbeglica, nastoji da im oteža da uđu i ostanu u bloku. Predloženo bi se aktiviralo, kako se navodi, samo u slučaju "masovnog priliva" ljudi u EU.\n"To je još jedan deo napora da se ojača readmisija ljudi bez obzira odakle su došli", rekao je jedan briselski diplomata za radni dokument.\nSporazum kojim se omogućava vraćanje tražilaca azila EU ima samo sa Turskom. Ukoliko predlog bude odobren, takvi transferi će biti mogući i na druga mesta, uključujući jug Mediterana, kažu diplomate.\nEU već razgovara sa Libijom, Tunisom i Egiptom o zauzdavanju migracije u Evropu.\nI dok u EU kažu da imaju pravo da vrate sve ekonomske migrante ako to odluče, postojećim propisima o ljudskim pravima predviđeno je da tražioci azila dok čekaju da se o njihovim zahtevima za azil odluči mogu da budu deportovani samo u zemlje koje ispunjavaju određene uslove.\nU radnom dokumentu, u koji je imala uvid agencija Rojters, među tim uslovima pobrojani su bezbednost od pretnji i progona, humani uslovi prijema i barem delimičan pristup zdravstvenoj nezi, obrazovanju i tržištu rada. Kako se navodi, u nekim delovima je to više od osnovne zaštite predviđene Ženevskom konvencijom o statusu izbeglica i evropskom Poveljom o osnovnim pravima.\nNije precizirano koji bi od tih uslova mogao da bude uklonjen, ali je istaknuto da će masovna proterivanja i dalje biti zabranjena i da će zemlje prijema i dalje morati da garantuju pristojne uslove života za deportovane tražioce azila.\nTakođe bi trebalo da se poštuje tzv. zabrana vraćanja žrtava, odnosno mogućnost da EU deportuje ljude na mesta na kojima bi njihovi životi mogli da budu ugroženi.\nNovi predlog uključuje opciju priznavanja određenih regiona a ne celih država, što je sada slučaj, za pogodne da u njih mogu da budu vraćeni ljudi, uključujući tražioce azila.\nZvaničnici EU, prenosi 22. februara EurActiv.com, priznaju da razmatraju koncept "sigurnih zona" koji podrazumeva slanje ljudi u određene regije zemalja za koje se inače smatra da je situacija u njima previše opasna.\n"Ti planovi izokreću međunarodne propise o izbeglicama ... To je potpuna izdaja, nehumano", prokomentarisala je dokument evroposlanica iz grupe Zelenih Ska Keler (Keller).\nEvropska komisija nije komentarisala predloženi dokument.\n"Nije reč o izgradnji 'Evrope tvrđave'. Reč je o borbi protiv ilegalne imigacije, koja je već koštala života hiljade ljudi, i o regulisanom sistemu legalne admisije u kombinaciji sa humanim uslovima života osiguranim od strane EU u trećim zemljama", navodi se u dokumentu.\nSporazum o zaustavljaju ilegalne imigracije EU-Turska iz 2016, koji uključuje odredbe o vraćanju tražilaca azila koji su stigli u Evropu preko Turske, znatno je smanjio broj prispelih i u radnom dokumentu se navodi da taj sporazum treba da posluži kao šema za buduće.\nMeđutim, sporazum sa Turskom kritkuju borci za ljudska prava jer se njime umanjuju osnovna prava. Kritičari takođe kažu da se njegovom primenom dovode u opasnost ljudski životi.\nU dokumentu se ističe i da bi širenje mogućnosti za deportaciju tražilaca azila obeshrabrilo krijumčarenje ljudi.\nEU bi, kako se dodaje, obezbedila sredstva za unapređenje uslova života izbeglica i migranata vraćenih u treće zemlje.\n: U Srbiji oko 6.600 migranata, oko 500 van prihvatnih centara


- Bilo da govorimo o nasilju nad ženama, starima, siromašnima, vršnjačkom nasilju, moramo svi kao društvo mnogo više da radimo - izjavila je Mihajlović, koja je predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost.\nOna je za TV Prva istakla da Srbija donosi zakone koji su usklađeni sa EU, ali da to nije dovoljno, već da celo društvo mora više da se uključi.\n- Ovo je pitanje o kojem moramo više da govorimo s decom odmalena, zavisi od odnosa roditelja s decom, obdaništa i škole. Zavisi i od medija, da se o nasilju ne saopštava tabloidno, potrebna nam je kontinuirana priča, šta znači kada maltretirate nekoga samo zato što je drugog pola, nacionalnosti, godina ili ekonomskog statusa - rekla je Mihajlovićeva.\nPotpredsednica Vlade dodala je da su rani i maloletnički brakovi neka vrsta trafikinga i da ih pojedine zemlje tako i procesuiraju, te da Srbija ima dobre zakone, ali je važno da ih na pravi način tumačimo.


MLADI: POZIV ZA UČEŠĆE NA TRENINGU MEDIJSKE I DIGITALNE PISMENOSTI (ROK: 6. SEPTEMBAR 2019)\nPoslovno udruženje asocijacije lokalnih i nezavisnih medija Lokal pres poziva mlade osobe, aktiviste i omladinske radnike da se prijave za učešće na treningu „MLADI” koji će se baviti medijskom i digitalnom pismenošću. Lokal pres želi da unapredi veštine kritičkog razumevanja medijskih sadržaja mladih, kao i njihovog traženja informacija, proizvodnje (multi)medijskih sadržaja i vođenja online i offline kampanja. Učesnike treninga žele da osnaže i da rade sa drugim mladim ljudima kroz vršnjačke radionice i time među svojim vršnjacima promovišu aktivno građansko učešće mladih. Svi učesnici će dobiti podršku mentora da i u praksi unaprede znanje stečeno na treningu.\nInternet i online mediji stvorili su prostor za izražavanje mišljenja, građansko novinarstvo, online aktivizam i promociju demokratije i aktivnog građanstva. Demokratsko društvo čine informisani građani i građanke koji donose informisane odluke, a mladi su u tom procesu naročito važni.\nČetvorodnevni trening, koji će biti održan između 19. i 22. septembra 2019. godine u Kraljevu, osnažiće veštine čitanja, razumevanja i proizvodnje medijskih sadržaja. Obuka, koja je prva od tri treninga, je koncipirana kao trening za omladinske edukatore, pa će učesnici biti obučeni i kako da stečeno znanje efikasno prenesu na druge mlade ljude. Učesnici treninga imaće priliku i da stečeno znanje odmah primene na obuci i daju sugestije i smernice za poboljšanje komunikacije mladih, udruženja mladih i za mlade i medija.\nPoziv je otvoren za 16 mladih, aktivista i omladinskih radnika koji žele da bolje razumeju medije, kao i da proizvode medijske sadržaje kako bi svoje mišljenje podelili sa drugim mladim ljudima. Od učesnika se očekuje da nakon treninga sprovedu jednu aktivnost zavisno od ličnih interesovanja: napišu blog o treningu ili nekoj od tema koje su obrađene na treningu, urade radionicu na temu medijske pismenosti u svojoj lokalnoj sredini; realizuju mini online ili offline kampanju, flesh mob i drugo. Učesnici će imati mentorsku podršku za realizaciju ovih aktivnosti. Tokom treninga će biti odabrani i učesnici koji će biti pripremljeni za implementaciju radionica u školama, za šta je takođe predviđena mentorska podrška, kao i honorar.\nTrening je deo projekta MLADI a finansira ga Delegacije Evropske Unije u Srbiji.\nU okviru projekta su planirana tri treninga za omladinske aktiviste, pa će trening proći ukupno 50 mladih ljudi. U okviru projekta će biti objavljen i poziv za dodelu pod-grantova za omladinske organizacije koje žele da unaprede svoje znanje sprovođenja online i offline kampanja kroz mentorsku (programsku) i finansijsku podršku. Tri teninga su zamišljena kao prva, pripremna, faza koja će zainteresovanim aktivistima i predstavnicima omladinskih organizacija pomoći da koncipiraju kampanje kojim će kasnije aplicirati za podršku.\nAplikacioni formular je dostupan na http://localpress.org.rs/projektnevesti/mladi-poziv-za-ucesce-na-treningu/ , a prijave traju do 6. septembra 2019. Svoje prijave možete poslati na konkurs@localpress.org.rs, a za sve dodatne informacije možete se obratiti na isti mejl i telefonom na 034/362 871, radnim danima od 9 do 17 časova.\nOdabrani učesnici će biti obavešteni do 10. septembra. Agenda treninga će biti naknadno dostavljena učesnicima.\nUčešće na treningu je besplatno, a sve troškove, uključujući prevoz, smeštaj i hranu tokom trajanja treninga, pokrivaju organizatori.\nIzvor: Lokal pres i Koordinaciono telo


Dnevnice rastu zbog sve manjeg broja majstora - Glas Regije\nDa se povećanje dnevnica može očekivati i u Srpskoj za „Nezavisne“ je potvrdio Jovan Bratić, direktor Zanatsko-preduzetničke komore RS, koji je kazao da se dnevnica trenutno kreće između 50 i 100 KM, ali da će sigurno rasti.\n„Dnevnice će rasti jer imamo sve manje majstora, a potreba za majstorima je sve veća. Dnevnice će rasti i sa rastom drugih cijena“, kazao je Bratić.\n„To je po meni vrlo dobro i mi smo čekali taj trenutak, jer su sada majstori sve više cijenjeni“, rekao je Bratić.\n„Naši majstori zemlju napuštaju ne samo zbog ekonomske situacije, već i zbog neizvjesnosti, jer posebno mladi radnici traže sigurnost“, rekao je Bratić.\nMile Petrović, sekretar Udruženja građevinarstva i industrije građevinskog materijala, za „Nezavisne“ je kazao da je činjenica da je sve manji broj kvalifikovanih radnika koji na adekvatan način mogu odgovoriti radnim zadacima u oblasti građevinarstva, te da je sve manje i mladih koje ova vrsta posla zanima da bi mogli preuzeti znanje od starijih, iskusnih radnika, a koji su pred zalaskom radne karijere.\n„Privredna društva iz oblasti građevinarstva u Srpskoj u narednoj, kao i u prethodnoj, građevinskoj sezoni imaće ogromne probleme u smislu nedostatka stručne i kvalifikovane radne snage“, kazao je Petrović.\n„Nedostatak radnika je evidentan u svim fazama u procesu izgradnje građevinskog objekta, kao što su rukovodioci građevinskim mašinama – kranisti, zidari, tesari, armirači, keramičari, moleri, monteri elektro-energetskih postrojenja i drugi“, objasnio je Petrović.\n„S tim u vezi Privredna komora RS osnovala je Edukativni centar Privredna komora RS koji ima za cilj da obavlja poslove prekvalifikacije zanimanja, i prilagođavanja radne snage potrebama tržišta rada“, zaključio je Petrović.\n„Međutim, puno veći problem je činjenica da oni imaju toliko posla da sebi mogu priuštiti da ne urade posao na najbolji način, što vam onda može napraviti ogromne probleme“, naveo je ovaj Banjalučanin.\nSljedeća Zaražene 83 osobe virusom korona, umrla žena iz Broda


16. jul – 08. avgust 2010.\nIzvor: Belef centar\nOve godine Beogradski letnji festival - BELEF, pod sloganom’’Na novom talasu’’, pokušаće da predstavi Beograd kao kulturni centar regiona, kao grad koji i preko leta ima kvalitetnu kulturnu ponudu i tolerantnu, komunikativnu, urbanu suštinu.\nPočetak novog talasa u Srbiji vezuje se za 1980. godinu i izdanje kultne ploče “Paket aranžman”, koja je promovisala jednu novu, autentičnu estetiku i pogled na svet koji su Idoli , Šarlo akrobata i Električni orgazam uneli u našu kulturu. Novi talas je afirmisao nove ideje i u tom periodu nam se činilo da je Beograd centar Evrope, centar sveta. Novi talas je iznedrio generaciju značajnih umetnika, autentičnih ličnosti, koji su Beogradu dali šarm i neodoljivost od koje se i danas živi.\nNizom koncerata, izložbom fotografija, projekcijom filmova, tribinama, obeležićemo u okviru Beogradskog letnjeg festivala, koji se ove godine organizuje od 16. jula do 08. avgusta, pod sloganom ’’Na novom talasu’’, trideset godina novog talasa, kao poslednjeg velikog urbanog praska, muzičkog i umetničkog pokreta u Srbiji i celoj bivšoj Jugoslaviji. Ponovo će zasvirati umetnici i grupe iz Srbije, kao i bendovi iz regiona, koji su obeležili ovaj pravac. Uz njih će, takođe, nastupiti i novi, aktuelni predstavnici alternativne muzičke scene iz Srbije i regiona, sa čijim nastupima će beogradska publika imati uvid u trenutna dešavanja na aktuelnoj alternativnoj muzičkoj sceni.\nU oblasti vizuelne umetnosti i teatra takođe će biti predstavljene nove tendencije aktuelne umetničke scene regiona i Evrope, u saradnji sa inostranim kulturnim centrima, forumima i institutima u Srbiji.\nU okviru vizuelnog programa prvi put će biti predstavljen ‘’Otvoreni bioskop’’ u okviru koga će se predstaviti filmski festivali kratkog metra, alternativnog, autorskog i dokumentarnog filma iz regiona. Program “Otvorenog bioskopa” će biti besplatan, svojevrstan festival festivala, na kome će svi zainteresovani, kao i slučajni prolaznici Kalemegdanom, moći da saznaju koji festivali predstavljaju filmsko stvaralaštvo te vrste, kao i da vide nagrađene filmove. Budimo svi na novom talasu kreativnosti ovoga leta.


Tanjug 15. novembra 2019. 18:16\nNJUJORK/LONDON – Na Volstritu su akcije danas porasle i uputile se ka rekordnim vrednostima, nakon što su američki zvaničnici objavili da beleže napredak u najnovijim naporima za postizanje trgovinskog sporazuma sa Kinom.\nAkcije tehnoloških kompanija su najveći dobitnici, a porasle su i deonice industrijskih kompanija i preduzeća iz zdravstvenog sektora, prenosi agencija AP.\nŠiri indeks S&P 500 je porastao za 0,3 odsto, industrijski Dau DŽons za 82 poena ili 0,3 odsto na 27.866 poena, a tehnološki Nasdak za 0,4 odsto.\nU plusu su i evropske i azijske berze.\nEvropski indeks Euro Stoxx 50 je napredovao za 0,44 odsto, nemački DAKS za 0,25 odsto, francuski KAK 40 za 0,51 odsto, a španski IBEKS 35 za 0,81 procenata. Jedino je londonski FTSE 100 pao za 0,02 odsto, javlja njujorška agencija „Blumberg“.\nU Aziji, japanski indeks Nikei 225 je ojačao za 0,70 odsto, a honkoški Hang Seng za 0,01 odsto.


Čudo sela kod Mrkonjić Grada: Naučnici došli u BiH da istraže jedino mjesto u kojem nije bilo rata | BL Portal\nNaučnici sa Univerziteta u Ljubljani Rok Zupančić i Faris Kočan zajedno istražuju selo Baljvine kod Mrkonjić Grada, u Bosni i Hercegovini, u kojem tokom rat od 1992. do 1995. godine nije bilo sukoba među komšijama Bošnjacima i Srbima.\nZupančič se s posebnošću sela Baljvine upoznao preko jednog TV-priloga što ga je motivisalo da krene u naučno istraživanje ovog naselja u opštini Mrkonjić Grad, prenosi Anadolija.\n“U jednom od rijetkih medijskih izvještaja o selu Baljvine koji je objavila Al Jazeera Balkans 2014. godine upoznao sam se s ovom pričom. Pozvao sam nekoliko mojih kolega iz Bosne i Hercegovine koji nisu imali pojma o ovom selu i shvatio sam da je to jako dobar primjer za analizu, jer nije mnogo poznat“, kaže Zupančič.\n“Očekujemo da će javnost s pažnjom ispratiti rezultate projekta koji su u kontekstu sve negativnije situacije u regionu jako bitni, jer pokazuju da mogu biti odnosi oslobođeni etnonacionalnih isključivosti. Primjer sela Baljvine pokazuje tendenciju da su bolja društva u jugoistočnoj Evropi moguća”, zaključuje Kočan.\nTags: BiH, Ljubljana, Naučnici, nije bilo rata, Selo Baljvine


Sane nahvalio Bracu: On je stajao iza transfera od prvog trenutka – Prva.ba\nSane nahvalio Bracu: On je stajao iza transfera od prvog trenutka\nMinhenski Bayern je i ove sezone nadmašio konkurenciju u Njemačkoj, te je osvojio i Bundesligu i Kup ove države.\nPrije nekoliko sedmica Bavarci su dobili i veliko i dugo očekivano pojačanje. U pitanju je sjajni Leroy Sane, koji je za 50 miliona eura stigao iz Manchester Cityja.\n“Hasan Salihamidžić i njegov koncept su odigrali važnu ulogu. On je stajao iza transfera od prvog trenutka i nije dozvolio da ga bilo šta poljulja. Zahvalan sam na tome. Pokazao mi je kako klub funkcioniše, kako zamišlja ekipu i kako će stvari ovdje izgledati”, rekao je Sane, koji je u Bayern trebao stići još prošlog ljeta (2019. godine), ali je sve propalo kada se povrijedio na utakmici Community Shielda.\nSpominjao se i Werner, ali je Salihamidžić uvijek želio Sanea.\n“To je bio još jedan znak da me klub zaista želi. Poznajem dosta igrača u Bayernu i imamo sjajnu hemiju u ekipi. Znamo kako svaki od nas funkcioniše i možemo pomoći jedan drugom”, istakao je Sane.\nTeški udes u Banjoj Luci: Povrijeđene četiri osobe


Pristalice ove teorije priznaju da je cena akcija trenutna vrednost svih očekivanih dividendi. Oni su, međutim, svesni da dividende mogu biti samo dobiti od zarada. Bilo koji nagoveštaj koji ukazuje na promenu u zaradi određene kompanije, industrije ili cele ekonomije, uticaće na cene akcija, koje će se obično kretati pre nego što se dogode stvarne promene u zaradama i dividendama. Uglavnom će se promene cena akcija događati pre svih promena u poslovanju i pre promena u mogućnostima za sticanje zarada.\nOva teorija se zasniva na premisi da se odluke o kupovini i prodaji akcija donose na osnovu dobro razrađenih pravila i standarda, kao što je na primer pravilo da bi akcije trebalo prodavati/kupovati na osnovu odnosa cena-zarada (P/E) ili da bi akcije trebalo da donesu veći profit od onog koji donose obveznice.\nU realnosti pak cene akcija nisu uvek u korelaciji sa zaradom. Ponekad se cene akcija kreću brže. a ponekad sporije od kretanja poslovnih rezultata. Može se desiti da, na kratak rok, dođe do nepoklapanja smerova cene i zarade što je obično rezultat emotivne reakcije investitora, ali i tržišnog sentimenta u određenom vremenskom periodu. Na dugi rok, korelacija između zarada i kretanja cene akcija bi trebala da bude pozitivna.\nDividende predstavljaju deo zarade koji se isplaćuje akcionarima. Mnogi trgovci ovaj faktor smatraju vrlo važnim. Jedan od razloga je to što su dividende konkretne i opipljive. One su “ovde i danas” i predstavljaju pravu vrednost za akcionara. Drugi razlog je taj što isplaćene dividende danas imaju veću vrednost za akcionara, nego buduće zarade.\nKompanija odluku o isplati dividende donosi na skupštini akcionara. Ukoliko se proceni da bi bilo bolje da se ostvarena dobit zadrži i reinvestira, onda kompanija, odnosno skupština akcionara može doneti odluku da ne isplati dividendu. Neisplaćivanje dividende se može pozitivno odraziti na cenu akcije, ako investiciona javnost proceni da će se taj kapital bolje reinvestirati, što može implicirati veće zarade i vrednost kompanije u budućnosti.\nVeličina dividende se meri trenutnim “Prinosom na dividendu” (Dividend Yield), koji predstavlja odnos godišnje dividende po akciji i trenutne tržišne cene. Ovaj pokazatelj, ustvari, predstavlja stvarni godišnji prinos, koji investitor ima na uložen kapital.\nOdnos cena-zarada predstavlja racio pokazatelj izračunat kao odnos između tekuće tržišne cene akcije i godišnje zarade po akciji. Uopšteno shvatanje je da se sve akcije koje imaju P/E racio ispod 10 smatraju povoljnim targetom za investiranje (potcenjene) , a one čiji P/E racio iznad spomenutog nivoa se smatraju skupim.\nIT kompanije obično imaju vrlo visoke P/E vrednosti, jer se kod njih očekuje veoma oštar rast budućih zarada, tako da se u sadašnjem periodu mnogo više vrednuju. S druge strane, kompanije iz sektora nafte i gasa ili maloprodaje imaju spomenuti pokazatelj obično na nivou istorijskog proseka ili ispod.\nP/E pokazatelj treba uzeti isključivo kao pomoćni parametar u investicionom odlučivanju, jer se samo na osnovu njega ne može izvući valjani zaključak o stvarnoj vrednosti kompanije.\nPostoji još mnogo drugih pokazatelja određene kompanije, ali ovo su bili neki od najbitnijih. Svi oni se mogu pronaći u nekim osnovnim finansijskim izveštajima kao što su bilans stanja, bilans uspeha, izveštaj o novčanim tokovima itd...\nOdnos cena- prihod od prodaje (Price/Sales- P/S racio)\nUopšteno shvatanje je da su sve akcije koje imaju nizak P/B racio potcenjene, i obrnuto u slučaju kada akcije imaju visok P/B racio. Naravno i kod ovog racio broja treba uzeti u obzir da on može varirati u zavisnosti od sektora. Naime, P/B racio u sektoru komunalnih usluga iznosi 2.82, telekomunikacionih 4.8, dok u sektoru maloprodaje iznosi 5.59.\nJedan od najbitnijih faktora koji utiče na tržište kapitala su referentne kamatne stope centralnih banaka. Centralne banke su krajnji kreditori u savremenom finansijskom sistemu, koje preko politike visine kamatnih stopa kontrolišu količinu novca u opticaju.\nKamatna stopa je, ustvarti, cena novca. Što je cena novca viša (kamatna stopa veća), pojedinci i institucije nastoje da ga deponuju kod banaka u vidu štednje. Obrnuto, kad je kamata niska (jeftin novac), investitori nastoje da oplode novac na tržištu kapitala i onda se priliv novca na berzansko tržište povećava.\nDakle, ako su kamate niske (politika jeftinog novca), onda se povećava tražnja za akcijama i dolazi do rasta cena. S druge strane, povećanjem kamatnih stopa dolazi do povlačenja novca sa berzi, što može rezultirati padom cena akcija.\nCentralne banke nastoje da balansiranom politikom kamatnih stopa onemoguće stvaranje takozvanih “cenovnih balona na berzama”, nastalih usled preterane politike jeftinog novca, dok u periodima recesije obaraju kamatne stope (jeftin novac), kako bi podstakle privredni oporavak.\nRast bruto domaćeg proizvoda je obično bio praćen rastom cena akcija, jer investitori očekuju da će kompanije ostvariti natprosečne zarade u povoljnom ekonomskom ambijentu.\nSvaka zemlja objavljuje periodične podatke o kretanju ovog pokazatelja privredne aktivnosti, a obično se to radi kvartalno (na svaka 3 meseca).\nVeliki broj faktora utiče na nivo GDP-a počev od globalne trgovine, pa sve do nivoa investicija u zemlji.\nUticaj inflacije na kretanje cene akcija može biti značajan. Naime, ukoliko dođe do rasta inflacije, kupovna moć stanovništva se smanjuje što rezultira padom prodaje mnogih kompanija. Pad prodaje umanjuje profite kompanija, a to sasvim logično vodi padu cene akcija. Obrnuto važi u slučaju deflacije.


Đokoviću stižu nove „pretnje“ – iz Srbije /video/ - 18.04.2021, Sputnik Srbija\nSrpski teniser Filip Krajinović prisetio se duela sa Novakom Đokovićem pred početak Srbija opena. „Imam da mu poručim da se izvukao što nismo u istom delu... 18.04.2021, Sputnik Srbija\nsrbija open 2021, tenis, sport, novak đoković, filip krajinović, srbija open\n© AP Photo / Hamish BlairFilip Krajinović i Novak Đoković tokom meča na ATP kupu\nKrajinović i Đoković su odigrali tri zvanična međusobna meča, a ukupno četiri ako se računa egzibicioni Adrija tur iz prošle godine.\nNovak je Filipa pobedio dva puta van Srbije, dok je Krajinović bio bolji na Dorćolu na pomenutom Adrija turu, kao i na Srbija openu 2010. godine.\nNa konstataciju Sputnjika da je Novaka dobio dva puta, ako se računa i Adrija tur, Krajinović je sa osmehom „uleteo“ i rekao: Sve se računa!\nZbog dve pobede u Beogradu, Krajinovića smo pitali da li Novaku ima nešto da poruči.\n„Imam da mu poručim da se izvukao što nismo u istom delu žreba“, prokomentarisao je kroz novi osmeh Krajinović.\n„Naravno, mi se to šalimo, svi znamo ko je Novak i koji nivo tenisa igra. Ja sam veoma srećan što imamo turnir u Beogradu gde svi možemo da igramo. Neće biti publike, ali je opet to na domaćem terenu. Radujem se što i on igra taj turnir i što svi naši igrači imaju šansu da se pokažu“, dodao je trenutno 37. igrač planete.\nKrajinović je i u prethodnom izdanju Srbija opena igrao dobro, pošto je iskoristio priliku i došao do polufinala.\nPovratak na Dorćol mu je doneo finale nezvaničnog Adrija tura, uz pobedu nad Đokovićem, koju ATP ne računa, ali...\n„Ja sam uvek igrao dobro u Beogradu, imam jedno polufinale i finale tog Adrija tura koje se ne računa, ali se u mojoj glavi sve računa, tako da sam srećan što smo se svi okupili ovde“.\nDan pred početak turnira, na kojem će u prvom kolu igrati sa Italijanom Stefanom Travaljom, treniraće upravo sa najboljim teniserom sveta.\n„Imaću danas trening sa Novakom, videćemo kakve je volje i da li ću ga pustiti na treningu, čisto, eto, zbog njegovog samopouzdanja“, novim „zadirkivanjem“ svog prijatelja završio je odgovor Krajinović.\nO velikom povratku tenisa u Srbiju, odnosno Beograd, za Sputnjik je nedavno govorio i direktor turnira Đorđe Đoković.\n► Đere ima jednu olakšicu u Beogradu, Sputnjiku otkrio koju


Pešić u bolnici, otkazani kontrolni treninzi reprezentacije – RADIO SPORT\n19/10/2021 Radio SPORT Košarka, Reprezentativna košarka, Vesti 0\nKontrolni treninzi muške seniorske košarkaške reprezentacije Srbije neće biti održani danas i sutra zbog bolesti selektora Svetislava Pešića, saopštio je Košarkaški savez Srbije.\nKako se navodi, uprkos velikoj želji selektora Pešića, pozvanih igrača, njihovih klubova i trenera, okupljanje reprezentacije je jutros otkazano zbog zdravstvenog problema sa kojim se suočio selektor Pešić.\n„Zdravstveno stanje selektora Pešića je stabilno, ali ima akutno zapaljenje grla koje zahteva da se što pre podvrgne bolničkom tretmanu. Zbog toga će već danas biti primljen u Klinički centar Srbije“, rekao je profesor dr Dragan Radovanović.\nDirektor reprezentacije Srbije Dragan Tarlać izrazio je zahvalnost svim klubovima i igračima koji su se odazvali pozivu na kontrolne treninge.\n„Želim da u ime reprezentacije i kompletnog Košarkaškog saveza Srbije zahvalim svim igračima koji su se uprkos zgusnutom takmičarskom rasporedu odazvali pozivu na kontrolne treninge. Takođe, želeo bih da iskažem i veliku zahvalnost upravama i trenerima klubova iz kojih reprezentativci dolaze na izvanrednoj saradnji i iskazanoj spremnosti na prilagođavanje profesionalnih obaveza potrebama nacionalnog tima“, naglasio je Tarlać.


BalkanMagazin :: NIS prvi na listi TOP 300 – EPS drugi\nčetvrtak, 30. oktobar 2014 20:00\nNIS je prvi na listi najuspešnijih preduzeća za 2013. prema publikaciji TOP 300 koju je danas predstavio nedeljnik NIN u saradnji sa Agencijom za privredne registre. Sledi EPS, koji je u prošloj godini ostvario neto dobitak od 19,1 milijardu dinara i tako anulirao gubitak iz 2012. godine, kada je imao minus od 12,3 milijarde.\nNaftna industrija Srbije je najprofitabilnija kompanija u 2013. sa neto profitom od 48,3 milijarde dinara čime se plasirala na prvo mesto edicije Top 300 najvećih kompanija u Srbiji koju ju je danas predstavio nedeljnik NIN. Drugo mesto po listi sa ostvarenom najvećom neto dobiti pripalo je Elektroprivredi Srbije čija je dobit lane bila 19,1 milijardu dinara.\nUspeh EPS-a je utoliko veći, budući da je u 2012.godni zabeležio neto gubitak od 12,3 milijarde dinara.\nTreće mesto na listi, koju je NIN uradio u saradnji sa Agencijom za privredne registre (APR), pripalo je domaćem operateru Telekom Srbija sa 15, 7 milijardi dinara, dok je Telenor zabeležio dobit od 11,1 milijardu dinara, a PTT Srbija 9,3 milijarde dinara.\nSudeći prema poslovnim prihodima, lista je neznatno drugačija, ali je prvi ponovo NIS sa 249,47 milijardi dinara ostvarenih poslovnih prihoda. Sledi FIAT sa 171,6 milijardi dinara, pa EPS sa 152,38 milijardi dinara poslovnih prihoda.\nČetvrti na listi najvećih poslovnih prihoda nalazi se Telekom Srbija sa 86,51 milijarda dinara, dok peto mesto zauzimo EPS Snadbevanje 82,31 milijardi dinara.\nGledajući poslovne prihode, u šest od 10 najvećih kompanija, prihodi su u 2013. veći nego u 2012.godini. Rekorder po rastu prihoda je FIAT koji je zabeležio rast od 320 odsto u odnosu na 2012.godinu, dok drugo mesto sa rastom od 15 odsto drži EPS.\nVeće prihode od 13 odsto zabeležio je NIS, a prihode su u istom periodu povećalii Tarket, IDEA i Telenor.\nIako je Srbijagas u prvih deset kompanija po ostvarenim poslovnim prihodima u 2013.godini, ti prihodi su u odnosu na prethodnu godinu ipak smanjeni za 7,4odsto, dok je neto gubitak povećan na 50,8 milijardi dinara.\nKompanija Farmakom biznismena Miroslava Bogićevića zabeležila je prošle goidne pad prihoda za 64 odsto, dok je neto gubitak iznosio 9,5 milijardi dinara.\nNa NIN-ovoj listi kompanija, a koja je predstavljena u PKS, poslovne prihode u prošloj godini ostvarili su i Delta holding, Industrija mesa Matijević, ali je taj prihod ipak manji nego prethodnih godina.\nDirektor APR-a Zvonko Obradović navodi da privreda Srbije izgleda tako što se već sedam godina pojavljuje 330.000 privrednih subjekata, istih ili sličnih.\nOn je naveo da je u 2003. u Srbiji poslovalo 27.758 firmi bez zaposlenih, što je udeo od 27,9 odsto, a sada ih, prema poslednjim podacima APR ima 26.248, sa udelom od 27,8 odsto.\nObradović se osvrnuo i na juče objavljenu listu Svetske banke "Duing biznis" gde, kako je rekao, ne sijamo previše u nekim stavkama, ali je takođe ukazao da i u tom izveštaju postoje tehnicke greške.\n"Države moraju da lobiraju da se ta slika popravi i da se ambijent poslovni unapredi", rekao je on.\nPo nekim stavkama smo se pomerili na listi, po nekim nismo, kako kaže, ali sve zemlje sprovode reforme, pa se to menja. Možda, dodaje, ova vlada nije mogla da uradi više, budući da je formirana u maju, a podaci za ovu listu se zaključuju u junu.\n"Ipak, ima i u tom izveštaju nepreciznosti. Recimo, tamo stoji da se kod nas plaća taksa na matični broj, a to smo ukinuli", rekao je Obradović.\nVršilac dužnosti predsednika Privredne komore Srbije Miroslav Miletić rekao je da je 300 najvećih kompanija generišu 28 odsto zaposlenih u Srbiji i oko 34 odsto ukupnih prihoda.\nOn je podsetio da u Evropskoj uniji isto kao i u Srbiji u ukupnoj privredi ogromnu većinu čine mala i srednja preduzeća, ali u EU ona čine 75 do 80 bruto domaćeg proizvoda, dok je to kod nas upola manje.\nVlasnik kompanije Amasis Miroljub Aleksić kazao je da su firme u okviru njegove grupe u 2013. zabeležile rast od 20 do 40 odsto, ali je ipak zabrinut za ono što bi moglo da se dogovi u ovoj i sledećoj godini.\n"Srbija će teško izaći iz recesije, ali postoji nada da se neke stvari mogu unaprediti. To će najviše zavisiti od odlucnosti Vlade da preduzme radikalne mere u stablilizaciji privrede i srpske ekonomije", kaže Aleksić.\nPrema njegovim rečima, jedna od ključnih tačaka je borba protiv sive ekonomije, a najbolji način da se to uradi je, kako kaže,da se kontrolišu veliki sistemi i granični prelazi. Ukoliko se to reši, poručuje on, državna kasa bi po tom osnovu imala prihod od dve milijarde evra.\n"Stavite inspekciju na ulaz i izlaz iz neke fabrike i videćete šta i koliko ide. Tvrdim da je 25 odsto protoka robe u sivim tokovima. Ako rešite taj problem u velikim sistemima, nećete ga imati u malim, jer mali neće imati gde da kupuju robu na crno," navodi on.\nDirektor javnog preduzeća PTT Milan Krkobabić rekao je da je kompanija kojom rukovodi uspela da od 2011. godine do 2013. duplira dobit - 11 miliona evra na 26 miliona evra.\nZahvaljujući uspešnom poslovanju, rekao je on, zaposleni u tom preduzeću dobili su novčanu stimulaciju koja, kaže, nije 13. plata, već njihova participacija u uspehu firme.\nKrkobabić je rekao i da je odluka vlade bila da 70 odsto dobiti ide u budžet, ali je to preduzeće državi dalo 75 odsto dobiti.\nOn je rekao i da PTT nije monopolista kako ga često nazivaju i da to preduzeće još kako ima konkurenciju. Kada je reč o finansijskim transakcijama, kaže on, sve banke su konkurenti.\n"Nedopustivo je da tržišno orijentisana preduzeća posluju s gubitkom. To znači da su oni privredno neodgovorni", rekao je Krkobabić i naveo da su neka javna preduzeća autodestruktivna.


Petak , 2021-02-19 | 16:07:18\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić najavila je danas da će država nastaviti da ulaže u razvoj turističkih potencijala Novog Pazara i izgradnju telekomunikacione infrastrukture u školama i ruralnim područjima ovog kraja.\nOna je prilikom posete obnovljenoj zgradi Narodne biblioteke “Dositej Obradović” u Novom Pazaru istakla da je ponosna tim projektom koji je finansiralo ministarstvo na čijem je čelu i najavila nova ulaganja.\n“Ministarstvo će podržati obnovu Bedema i kule Motrilje, a u kapitalni projekat Vlade Srbije od 2020. do 2025. godine uvršteni su i brojni kulturno-istorijski spomenici iz ovog grada koji će biti obnovljeni i revitalizovani”, kazala je Matić.\nMinistarka je podsetila da su u 12 školskih objekata u Novom Pazaru u prethodnom periodu izgrađene lokalne računarske mreže, kao i da će ove godine biti urađene u još toliko.\n“Na jesen će 14 naselja, koja se nalaze u izrazito ruralnim krajevima, dobiti kompletnu telekomunikacionu infrastrukturu, internet, fiksnu telefoniju i kablovsku televiziju. U pitanju je 1.198 domaćinstava i to će doprineti da mladi vide budućnost, ostanu ovde i doprinesu daljem razvoju svog kraja”, poručila je Matić.\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac dodao je da će ove godine, uz podršku ministarstva, biti završeno uređenje plaže na Ribarićkom jezeru i prošireni kapaciteti hotela na Atletskom stadionu.\n“Ne postoji grad na Balkanu koji ima toliko spomenika pod zaštitom Uneska kao Novi Pazar, ovo je grad gde se susreću istok i zapad, islam i hrišćanstvo, imamo prirodna bogatstva, termalne vode, blizu su Kopaonik, Golija, Pešter. Mi smo dobri domaćini i želimo da dobrim projektima obogatimo turističku ponudu i povećamo naše potencijale”, izjavio je Biševac.\nMinistarka Matić je sa saradnicima i predstavnicima lokalne samouprave obišla i Staru čaršiju, Sinan-begovu džamiju i manastir Sopoćani.


Kako zapravo izgleda porođaj? (VIDEO) | Roditelji\nKako pomoći detetu da navikne samostalno da se igra? 14/06\nPorođaj protiče kroz nekoliko faza, a svaka ima svoje neprijatnosti na koje treba da se pripremite. U nastavku saznajte kako izgleda porođaj.\nPrva faza porođaja počinje kontrakcijama i pucanjem vodenjaka. Ponekad, porođaj može da počne, a da vodenjak ne pukne. Takođe, može da se desi da dođe do krvarenja, koje nastaje usled širenja grlića materice.\nDužina ove faze zavisi od mnogo faktora, kao što su jačine kontrakcija, da li ste se pre toga porađali i sl. Kontrakcije i bolovi u ovoj fazi nisu jaki.\nKako odmiče ova faza, dolazi do jačih kontrakcija, grlić materice se u potpunosti širi, a beba se spušta u porođajni put. Kontrakcije su jake i oštre i traju do tri minuta. Uz to, možete osetiti mučninu, nagon za povraćanje i drhtavicu.\nDruga faza porođaja započinje kada se grlić u potpunosti otvori. Tada, uz jake kontrakcije, dolazi i do nagona da se napnete i izgurate bebu. U tom periodu dolazi upravo do napinjanja i guranja bebe, a možete osetiti i nagon da izvršite veliku nuždu. Uprkos klistiranju, nekim ženama se desi da se u ovoj fazi unerede. Ovaj deo porođaja je i najbolniji, a na kraju, dolazi do samog porođaja i izlaženja bebe.\nTreća i poslednja faza porođaja\nU trećoj fazi porođaja, koja traje do pola sata, dolazi do izbacivanja posteljice. Tada se takođe napinjete i imate kontrakcije, ali to uglavnom traje kratko i nije toliko bolno.\nNa kraju, dolazi do pregleda majke i deteta i konačnog upoznavanja.\nU nastavku u videu pogledajte i animirani prikaz porođaja.


Iz manjeg bh. entiteta ne prestaje kuknjava na Schmidtov izbor; Dodikov portparol tvrdi: Ako pitate Republiku Srpsku, visoki predstavnik nije izabran\n– U prevodu, ako pitate Republiku Srpsku, nije izabran novi visoki predstavnik i to je nešto što Republika Srpska jasno poručuje, rekao je Kovačević.\n– Imenovanje visokog predstavnika nije učinjeno kako to predviđa Dejtonski sporazum, odnosno Aneskom 10 koji jasno precizira to pitanje, izjavio je portparol SNSD-a Radovan Kovačević.\nKovačević je podsjetio da Dejtonski sporazum konkretno definiše visokog predstavnika u Aneksu 10 u kojem se jasno kaže na koji način se imenuje visoki predstavnik.\nOn smatra da činjenice treba ponavljati svaki put kada se zloupotrebljavaju, odnosno kada se krše procedure koje su jasno propisne, te je naveo da u Aneksu 10 jasno piše da se visoki predstavnik imenuje sporazumom, dogovorom strana potpisnica Aneksa 10 i da poslije tog sporazuma treba da uslijedi relevantna rezolucija Savjeta bezbjednosti UN.\nKovačević je podsjetio da su strane potpisnice Aneksa 10 Republika Srpska, Federacija BiH, zajedničke institucije BiH, Hrvatska i tadašnja Savezna Republika Jugoslavija, odnosno pravna nasljednica Srbija.\n– To su strane koje bi trebalo da sjednu za pregovarački sto, da se prvo usaglase da je potreban BiH novi visoki predstavnik, onda da se dogovore ko bi to mogao da bude i poslije svega toga da potpišu određeni sporazum i da to onda upute Savjetu bezbjednosti UN, rekao je Kovačević.\nOn je dodao da nikakva drugačija procedura nije legalna, nije u skladu sa Dejtonskim sporazumom koji je jedini relevantan za BiH i za politički život u BiH.\nKovačević je podsjetio i da je sa jučerašnjeg, kako je naveo, izuzetno značajnog sastanka u Palati Republike čiji je domaćin bila predjsednik Željka Cvijanović, poslata poruka da je tako nešto apsolutno neprihvatljivo za Republiku Srpsku.\nOn je napomenuo i da je visoki predstavnik Valentin Inzko sve vrijeme svog mandata radio samo jedan posao, a to je konstantan atak i pritisak na Republiku Srpsku i na njene ustavne nadležnosti i za taj posao je dobio više od sedam miliona KM.\n– Onda, morate da shvatite koliko je za međunarodnu zajednicu, odnosno za dio međunarodne zajednice koji je na jedan ovakav nelegalan i nelegitiman način pokušao da ponovo izabere novog visokog predstavnika, taj posao ataka, pritiska i umanjenja nadležnosti Republike Srpske značajan za taj dio međunarodne zajednice. To pokazuje koliko je bitna naša borba da očuvamo Republiku Srpsku, rekao je Kovačević.\nGovoreći o sastanku koji je predsjednik Srpske ranije bila najavila za sutra sa liderima opozicije, a neki su već rekli da se neće odazvati, Kovačević je rekao da je to nešto na šta se naviklo, ali je izuzetno zabrinjavajuće, javlja Srna.\nOn je naveo kako sve bošnjačke stranke sa sjedištem u Sarajevu se razlikuju o raznim pitanjima, prvenstveno o tome na koji način da bude uređen život u FBiH, ali su uvijek jedinstvene kada je riječ o Republici Srpskoj, kada treba umanjiti njen značaj ili je ukinuti.\n– Tu su uvijek jedinstveni i nemaju nikakav problem da sjednu za isti sto i da o tome razgovaraju, i nije bitno ko će na to da pozove. Nedavno je na jednu takvu vrstu razgovora pozvala opoziciona stranka u FBiH, SDP, i sve stranke su se odazvale. S druge strane mi, nažalost, zbog opozicije u Republici Srpskoj nemamo tu mogućnost da postignemo jedinstven stav političkih predstavnika, napomenio je Kovačević.\nOn smatra da je to veoma loše, ali i isto tako nešto što građani Republike Srpske moraju da prepoznaju.\n– Iz tog razloga je veoma bitno da građani znaju da smo danas imali sastanak političkih predstavnika većinske volje građana Republike Srpske koji su veoma jasno iznijeli svoj stav da je ovakav izbor novog visokog predstavnika neprihvatljiv. Za Republiku Srpsku je neprihvatljiv bilo kakav izbor novog visokog predstavnika jer je naš stav da visoki predstavnik mora da ode, podsjetio je Kovačević.\nKovačević je napomenuo da se od lidera SDA Bakira Izetbegovića moglo da čuje da od narednog visokog predstavnika očekuje da bude još efikasiniji od Inzka.\n– Kada kaže još efikasniji, to znači još efikasniji protiv Republike Srpske, još manje Srpske. To je nešto što oni žele za šta nažalost imaju podršku opozicionih stranaka iz Republike Srpske i što smatram da je njen najveći problem – što ima predstavnike koji misle na takav način, rekao je Kovačević.\nOn je dodao da Inzko gotovo da nije imao rečenicu da nije negativno okarakterisao člana i predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika i Republiku Srpsku.\n– To sa Inzkom je prošlost, kao i sa visokim predstavnikom. Nas u Republici Srpskoj ne zanimaju nikakvi visoki predstavnici, nikakvi međunarodni tutori već nas zanima da potpuno preuzmemo odgovornost za život građana koji nas biraju. Želimo da nastavimo sa politikom povećanja plata, povećanja penzija, sa izgradnjom vrtića, novih škola, da nastavimo da se borimo da život građana u Srpskoj bude bolji i da što manje ljudi odlazi, rekao je Kovačević.


“Pažljivo ćemo analizirati sadržaj Bajdenove uredbe”, Đurić o “osveženim sankcijama” za Zapadni Blakan! – Naši u svetu\nNakon što je predsednik AMERIKE, Džo Bajden potpisao uredbu o Zapadnom Balkanu, oglasio se ambasador Srbije, Marko Đurić.\nObjavljeno 09/06/21 u 20:00\nFoto: Tanjug (Johanna Geron/Pool Photo via AP, File)\nKaznenim merama bi bile obuhvaćene i osobe koje su odgovorne za “ozbiljno kršenje ljudskih prava i koje su umešane u korupciju u regionu, uključujući proneveru javnih sredstava, otuđenje privatne imovine za ličnu korist ili u političke svrhe i mito”.\nKako je saopšteno iz Bele kuće, ova uredba takođe omogućava da se sankcionišu akteri koji su umešani u “kršenje ili akcije kojim se opstruiše ili ugrožava primena bilo kog sporazuma o regionalnoj bezbednosti, miru, saradnji ili međusobnom priznanju, okvira ili mehanizma povezanog sa Zapadnim Balkanom”.\nOglasio se ambasador Srbije u Americi Marko Đurić\nAmbasador Srbije u Vašingtonu Marko Ðurić izjavio je danas da će Srbija pažljivo analizirati sadržaj Uredbe predsednika SAD Džozefa Bajdena o proširenju opsega sankcija pojedincima i organizacijama sa Zapadnog Balkana, pratiti njenu primenu i moguće posledice po region i građane te da će u odnosu na to meriti svoje reakcije.\n“Ako je suditi po pominjanju poštovanja Rezolucije 1244 i Dejtonskog sporazuma u ”osveženoj” uredbi o sankcijama, lično želim da verujem da su autori zapravo imali u vidu one koji se zalažu za ukidanje Republike Srpske i prekrajanje granica u kojima je Srbija priznata kao članica UN, ukljucujuci KiM – dakle pojedine separatiste na KiM i unitariste u BiH”, rekao je Ðurić za Tanjug.\nBajden je juče donetom uredbom između ostalog naložio da se sankcioniše bilo koja osoba za koju Sekretarijat za finansije, u konsultaciji sa Stejt departmentom, utvrdi da je “odgovorna ili da je saučesnik, direktno ili indirektno angažovana u akcijama ili politici koje prete miru, bezbednosti, stabilnosti ili teritorijalnom integritetu bilo kog područja ili države na Zapadnom Balkanu i podrivaju demokratski procesi i institucije u regionu”.\nUredba, kako je saopšteno iz Bele kuće, takođe omogućava da se sankcionišu akteri koji su umešani u “kršenje ili akcije kojim se opstruiše ili ugrožava primena bilo kog sporazuma o regionalnoj bezbednosti, miru, saradnji ili međusobnom priznanju, okvira ili mehanizma povezanog sa Zapadnim Balkanom”.\nUnapređenje precizne medicine u Beču, smanjene nuspojave koje se javljaju kod tradicionalnog lečenja


Članstvo u mrežama i koalicijama\nMreža protiv siromaštva – Srbija\nMreža protiv siromaštva Srbija osnovana je na inicijativu SeConS-a u okviru projekta Umrežavanjem protiv siromaštva uz podršku Evropske komisije. Mrežu je osnovalo deset organizacija (SeConS, Autonomni ženski centar, Građanske inicijative, Grupa 484, Amity, Centar za samostalni život osoba sa invaliditetom Srbije, Društvo za unapređenje mentalnog zdravlja dece i omladine iz Niša, Edukacioni centar iz Leskovca, Sunce i Romski informativni centar iz Kragujevca) koje su prepoznale potrebu da se angažuju i udruže u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti u Srbiji. Mreža je otvorena za sve koji su spremni da aktivno doprinesu ostvarivanju vizije, misije i ciljeva Mreže. U junu 2011. godine Mreža protiv siromaštva - Srbija primljena je u punopravno članstvo EAPN na Generalnoj skupštini u Lisabonu i proširena je učlanjenjem 12 novih članica. Osnivanje Mreže podržao je i SIPRU.\nVizija Mreže je Srbija kao inkluzivno, podsticajno i solidarno društvo u kojem svi imaju slobodu i mogućnosti da iskažu i razvijaju svoje potencijale i ostvare pravo na kvalitetan i dostojanstven život. U skladu sa tim Mreža radi na svim poljima na kojima se može poboljšati kvalitet života osoba i grupa na udaru siromaštva i unaprediti procesi socijalnog uključivanja u Srbiji.\nU okviru Mreže protiv siromaštva – Srbija ostvaruje se veliki broj aktivnosti: radionice, obuke, razmene iskustava, učenje od evropskih partnera, studijske posete, zajedničko nastupanje u aktivnostima lobiranja i zagovaranje u oblasti javnih politika od značaja za smanjenje siromaštva i socijalno uključivanje ranjivih grupa. Posebna pažnja poklanja se aktivnostima koje treba da obezbede održivost Mreže.\nEvropska mreža protiv siromaštva (EAPN)\nosnovana je 1990. godine i danas obuhvata 27 nacionalnih mreža protiv siromaštva i 23 evropske asocijacije aktivne u državama članicama EU i Norveškoj. EAPN radi na stvaranju socijalne Evrope bez siromaštva i socijalne isključenosti, u kojoj će svi imati pristup ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima.\nVrednosti Mreže protiv siromaštva - Srbija\nKo treba da radi na smanjenju siromaštva i socijalne isključenosi?\nDonosioci političkih odluka\nPrekogranična mreža za mir, međusobna pomirenja i ljudsku bezbednost\nPrekogranična mreža za mir, međusobna pomirenja i ljudsku bezbednost je zajednička inicijativa partnerskih organizacija iz Bosne i Hercegovine (hCa i ORC), Bugarske (IRIS), Kosova (CDRP), Crne Gore (ZID), Srbije (SeConS) i Turske (hCa u Turskoj), čije je osnivanje podržala Evropska komisija. U okviru Mreže, svaka članica pristupa problemu bezbednosti iz drugačije perspektive, fokusirajući se na određeni aspekt (lokalni, građanski, regionalni) i oblast delovanja (zagovoranje, šira društvena mobilizacija, istraživanja). Zajednički imenitelj im je, međutim, težnja ka bezbednosno orijentisanoj političkoj kulturi i strukturama u svojim sredinama.\nTransnacionalna priroda pretnji po ljudsku bezbednost u svakodnevnom životu prepoznaje se kroz organizovani kriminal, siromaštvo, društveno isključivanje, ekstremizam, „sivu“ ekonomiju. Zato se javlja potreba za jačanje regionalnih i međunarodnih veza svih aktera, koji teže vrednostima mira, pomirenja i ljudske bezbednosti, uključujuči pre svega istraživačke i zagovarake zajednice i donosioce odluka.\nUmrežavanje ima za cilj jačanje održive transnacionalne građanske mreže kao aktera za očuvanje mira, međusobnog pomirenja i ljudske sigurnosti na lokalnom, nacionalnom i regionalnom nivou u cilju podsticanja i unapređenja društveno-političkih i pravnih transformacija u procesu evropskih integracija Balkana i Turske. Specifični ciljevi Mreže su:\nIzgradnja socijalnog kapitala\nIzrada preporuka za političke reforme\nUmrežavanje lokalnog, regionalnog i EU nivoa\nU okviru Mreže sprovodi se niz aktivnosti, kao što su izgradnja kapaciteta, umrežavanje, istraživanje, zagovaranje, izrada godišnjih i tematskih izveštaja, organizacija regionalnih i međunarodnih konferencija i letnjih škola za istraživače u oblasti ljudske bezbednosti. Više informacija o Mreži na http://cn4hs.org/\nU periodu od decembra 2012. do decembra 2016. godine SeConS u saradnji sa partnersim organizacijama realizuje projekat Prekogranična mreža za mir, međusobna pomirenja i ljudsku bezbednost koji u prvoj fazi u fokusu ima bezbednost mladih i ljudi u radnom okruženju, dok druga faza podrazumeva istraživanja na nacionalnom i regionalnom nivou i sprovođenje on-line kursa o ljudskoj bezbednosti.\nOtvoreni parlament je zajednička inicijativa organicacija civilnog društva koju čine CRTA – Centar za istraživanje, transparentnost i odgovornost iz Beograda, Nacionalna koalicija za decentarlizaciju sa sedištem u Nišu, YUCOM - Komitet pravnika za ljudska prava iz Beograda, Zaječarske inicijative iz Zaječara i SeConS grupa za razvojnu inicijativu iz Beograda. SeConS se uključio u inicijativu kao istraživačka organizacija koja može da obezbedi valjane i utemeljene argumente za zagovaranje promena rada parlamenta.\nOtvoreni parlament omogućava povećanje vidljivosti i odgovornosti rada Narodne skupštine kao i otvorenu komunikaciju između te institucije i građana, kako bi se građani detaljnije upoznali sa radom republičkog parlamenta i promenili dominantni stav da je Skupština mesto sukobljavanja isključivo stranačkih interesa, umesto institucija koja radi u interesu građana. Koalicija svoj rad bazira na vrednostima koje su sadržane u međunarodnoj Deklaraciji o otvorenosti parlamenata, u čijem razvoju je učestvovao i Otvoreni parlament.\nKomunikacija između građana i njihovih predstavnika odvija se putem internet portala www.otvoreniparlament.rs, gde se redovno objavljuju transkripti skupštinskih sednica, različite analize zakona i amandmana, preporuke za unapređenje javnosti rada parlamenta, informacije o imovini poslanika i putem kojeg je moguće direktno postaviti pitanja narodnim poslanicima.\nOd 2011. godine, kada je Otvoreni parlament počeo sa radom, upisane su dve generacije polaznika Otvoreni parlament škole, tokom koje su odabrani studenti Fakulteta političkih nauka ovladali znanjima o teoriji i praksi parlamentarizma, ulogama organizacija civilnog društva i stekli veštine za vođenje kampanja javnog zastupanja.


S dolaskom lepog vremena, sve više izlazimo u prirodu i posvećujemo se, koliko nam vreme dozvoljava, hobijima na otvorenom. U ovo doba godine, posle zimskih aktivnosti, a pre letovanja, naročito je aktuelan rafting i, generalno, boravak na vodi. Na našim prostorima, prva asocijacija kada se pomene rafting jeste onaj rekom Tarom, što je svakako i opravdano budući da je kanjon Tare najdublji u Evropi, što zajedno sa kristalno čistom vodom i veličanstvenom prirodom pruža doživljaj kakav se retko doživljava, i koji svakako trebate probati.\nUkoliko ipak niste toliko skloni avanturi, već ste za neke sigurnije varijante odlučite se za laganija kraća ili duža krstarenja, u nešto intimnijoj atmosferi. Sem Tare, i mnoge naše ravničarske reke, poput Dunava, mogu pružiti odličnu zabavu i odmor na vodi, daleko od gradske vreve.\nTako, ukoliko ste više za odmor u ličnoj režiji, odlično vam može poslužiti naš kanu, specijalno dizajnirani River Life kanu, koji vam nudi maksimalnu bezbednost i maksimalnu udobnost. Namenjem za dve osobe, ili tri, pri čemu dve osobe veslaju, idealan je za intimnije izlete ili porodična kampovanja. Lako ćete se u njemu prevesti, zajedno sa svim stvarima koje su vam u prirodi potrebne, ali i uživati tokom same, sigurne i udobne, vožnje. Ljubitelji lova i ribolova takođe će naročito uživati u praktičnom kanuu, koji je i lak za rukovanje i za prevoz do obale, budući da se veoma lako pričvrsti na nosač na automobile. River Life kanu idealan je za sve vrste plovidbe, bilo da plovite sportski ili rekreativno, uz odlično ležanje na vodi, a uspešno odoleva čak i bočnom vetru. Zbog materijala od koga je sačinjen i svoje konstrukcije, ovaj kanu se na vodi veoma brzo umiruje, ali ostvaruje i veoma dobru putnu brzinu, što ga čini idealnim pratiocem na vodi.


Призив Светога Духа поводом почетка школске године у Оснабрику - ДИСЕЛДОРФСКА И НЕМАЧКА\nPriziv Svetoga Duha povodom početka školske godine u Osnabriku\nPo prazniku Rođenja Presvete Bogorodice, u nedelju, 22. septembra u hramu Svetog velikomučenika Georgija u Osnabriku, služena je Sveta Liturgija. Načalstvovao je nadležni paroh, protojerej-stavrofor Marinko Rajak, u prisustvu mnoštva naroda i velikog broja dece, koja pohađaju dopunsku nastavu i časove veronauke na srpskom jeziku. Predvođeni učiteljicama Milicom Stanković i Biljanom Dabić, deca su pristupila pričešću. Posle zaamvone molitve, služen je moleban i priziv Svetoga Duha na učenike, povodom početka nove školske godine.\nBlagosiljajući roditelje i decu, nadležni sveštenik se obratio prigodnom besedom, posebno naglašavajući, koliki je značaj života po Jevanđelju i koliko je važno da otac i majka, svojim životom u veri, budu pravi primer svojoj deci. Posle službe Božije sabranje je nastavljeno u crkvenoj sali gde je održana i sednica saveta roditelja, na kojoj su prisutni zamoljeni da budu istrajni i redovni u dovođenju dece na nastavu veronauke, srpskog jezika i časove folklora. Na kraju je okupljanje završeno podelom poklona deci.


Boateng: Kada sam vidio Messija želio sam se oprostiti od nogometa :: Kladionica.eu\n26. 11. 2020, 11:43 - Sport\nNogometaš Kevin-Prince Boateng kaže da se zbog Lionela Messija želio oprostiti od nogometa rekavši kako je upravo ovaj argentinski igrač ostavio najjači utisak na njega tokom boravka u Barceloni.\nBoateng je u Barceloni proveo samo šest mjeseci, a u klub je stigao u januaru 2019. godine iz Sassuoloa i na kraju se može reći da se nije previše naigrao niti ostavio dublji trag. Ipak, s ponosom se sjeća perioda u kojem je igrao za ovaj klub.\n"Za mene je to bio nevjerovatan period, a slobodno mogu reći da u početku nisam vjerovao da me Barcelona želi dovesti", rekao je Boateng.\nNakon toga rekao je kako su najveće impresije ipak ostale zbog Lionela Messija.\n"Ostao sam bez riječi kada sam vidio kako Messi trenira, uvijek sam govorio da je Ronaldo najbolji na svijetu, ali Messi je na drugom nivou. On nije normalan. Dok smo trenirali zajedno, činilo mi se da meni nije mjesto tu, radio je nevjerovatne stvari i u jednom trenutku mi je došlo da se čak oprostim od nogometa. Toliko je dobar", kaže Boateng.\nOve sezone Boateng je postao igrač Monce u Seriji B, a u međuvremenu je igrao za Bešiktaš i Fiorentinu. Pored već spomenutih Barcelone i Sassuoloa, nastupao je za Eintracht, Las Palmas, Milan, Schalke, Genou, Portsmouth, Tottenham i Herthu.\nTagovi: Kevin-Prince Boateng, Lionel Messi, Barcelona,\nŠpanski štoper Eric Garcia (19) prelazi iz Manchester Cityja u Barcelonu u prvom transferu za 2021. godinu, javlja engleski The Guardian. Garcia će navo...\nTrener Barcelone Ronald Koeman nakon iznenađujućeg remija s Eibarom na Nou Campu otvoreno je priznao da će ovaj katalonski klub teško doći do titule prvaka u ovoj sez...\nEkipa Barcelone u zimskom prijelaznom roku pokušat će prodati brazilskog igrača Philippea Coutinha te na taj način izbjeći plaćanje dodatnih 20 miliona eura Liverpoo...\nTrener Barcelone Ronald Koeman na konferenciji za medije uoči meča protiv Valencije rekao je da bh. reprezentativac Miralem Pjanić mora sačekati svoju šansu te da &qu...


Novi medijsko-tehnološki startap stiže u Srbiju - vesti - srp\nNovi medijsko-tehnološki startap stiže u Srbiju\nPoznati holivudski glumac Taj Šeridan i srpski filmski stvaralac i stručnjak za vizuelne efekte Nikola Todorović predstavljaju novi medijsko-tehnološki startap - Wonder Dynamics, koji će poslovati u Novom Sadu. Wonder Dynamics koristi veštačku inteligenciju i mašinsko učenje za razvoj najsavremenijih tehnologija i inovativnih produkcijskih alata koji će nezavisnim filmskim stvaraocima sa nižim budžetima omogućiti izradu vrhunskih vizuelnih efekata na nivou najboljih blokbaster ostvarenja. Uz to, Todorović i Šeridan najavljuju mnogobrojne holivudske filmske projekte koji bi se snimali u Srbiji, uključujući njihove sopstvene.\nWonder Dynamics u Srbiji okuplja tim stručnjaka za mašinsko učenje i vizuelne efekte, koji radi na produkcijskom rešenju baziranom na veštačkoj inteligenciji pod nazivom Wallace PROduction. U cilju postizanja vrhunskih rezultata, kompanija planira da zaposli dodatne stručnjake za vizuelne efekte, animacije i mašinsko učenje.\nU savetodavnom odboru Wonder Dynamcis-a nalaze se najveća imena svetske kinematografije, poznati američki investitori i vodeći stručnjaci za razvoj veštačke inteligencije poput preduzetnika Džošue Bara, holivudskog producenta Terija Daglasa, predavača na Univerzitetu Kalifornije u Berkliju (Berkley) i Google naučnika Angdžo Kanazava, režisera, scenariste i producenta planetarno popularnih filmova iz Marvel serijala Džoa Rusoa, koji je režirao najuspešniji film u istoriji, "Osvetnici - Kraj igre" (Avengers: Endgame), čuvenog filmskog reditelja i scenariste Stivena Spilberga, investitora Roberta Švaba, profesora Tehnološkog instituta u Masačusetsu (MIT) i šefa odeljenja za veštačku inteligenciju Antonija Toralbe i predsednika kompanije Film Finances, Inc. Gregorija Tratnera.\n„Danas je snimanje filma izuzetno skupa investicija, zato verujemo da će naš Wonder Dynamics projekat biti od velike pomoći filmadžijama. Tehnološki napredak u Holivudu je oduvek omogućavao lakše, jeftinije i kreativnije načine snimanja filmova. Kao što je inovacija digitalnih kamera omogućila snimanje nezavisnih filmova ili kompjuterski napredak CG i 3D animinirane filmove, tako će veštačka inteligencija stvoriti potpuno novi način u procesu stvaranja filma i doprineti još većoj sinergiji IT sektora i filmske industrije. Veštačka inteligencija je još uvek u začetku, ali ne sumnjam da će biti jedna od najvećih revolucija koju je filmska industrija doživela. Začetak inovacija omogućava izjednačavanje uslova u kojima svi imaju priliku da se takmiče i igraju glavnu ulogu u oblikovanju budućnosti. Zbog toga mislim da je ovo velika prilika za Srbiju da se na vreme postavi kao lider na tržištu i što je najvažnije da omogući talentovanoj deci iz naše zemlje da ispričaju svoje priče”, rekao je Todorović.\nTaj Šeridan, slavni holivudski glumac mlađe generacije, karijeru je započeo sa samo jedanaest godina rame uz rame sa Bredom Pitom u filmu Drvo života. Svetsku slavu stekao je glumeći u blokbasterima Igrač broj 1 (Ready Player One), koji je Stiven Spilberg snimio prema knjizi Ernesta Klajna, Leto na obalama Misisipija (Mud) i u ulozi Cyclops-a u filmskom serijalu X-Men: Mračni Feniks i X-Men: Apokalipsa. „Mi u Wonder Dynamics-u smo okrenuti korišćenju najnaprednijih tehnologija u cilju daljeg razvoja filmske industrije, pomeranju granica narativnog filmskog stvaralaštva i stvaranju novih mogućnosti u okviru industrije. Veoma smo srećni što razvijamo ovaj projekat u Srbiji, zemlji koja ima obilje neverovatnih talentovanih mladih ljudi, kako među VFX umetnicima, tako i među inženjerskim zajednicama koje se bave veštačkom inteligencijom. Nastavljamo da istražujemo kako će izgledati budućnost filmskog stvaralaštva i radujemo se saradnji između naših timova u Los Anđelesu i Novom Sadu”, izjavio je Šeridan. Taja ćemo već u aprilu gledati u novom filmu Voyagers u kome glumi sa Kolinom Farelom. Trenutno snima Teneder Bar sa Benom Aflekom, u produkciji Džordža Klunija za Amazon platformu.\nVeštačka inteligencija će biti sledeća velika revolucija u Holivudu i nema sumnje da će Wonder Dynamics razvojem svoje tehnologije u Srbiji predstavljati najbolji potencijal za privlačenje stranih filmskih produkcija.


PREDSTAVLJENE MERE IPARD PROGRAMA U ZAJEČARSKOJ KOMORI | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Vesti / PREDSTAVLJENE MERE IPARD PROGRAMA U ZAJEČARSKOJ KOMORI\nPREDSTAVLJENE MERE IPARD PROGRAMA U ZAJEČARSKOJ KOMORI\nPrivredna komora Srbije uz podršku Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), organizovala je juče u zaječarskom Komori predavanje na temu „Predstavljanje mera IPARD programa Republike Srbije“ za sve zainteresovane kompanije i individualne proizvođače. Interesovanje je bilo ogromno. Ovom prilikom učesnici su se upoznali sa osnovnim uslovima programa, pravilima i načinima na koje se mogu koristiti pretpristupna sredstva EU namenjena poljoprivrednoj proizvodnji i prerađivačkoj industriji.\nIZ EVROPSKE UNIJE 175 MILIONA EVRA\nMinistarstvo poljoprivrede je još krajem prošle godine raspisalo prvi konkurs za IPARD program, iako sredstva još zvanično nisu odobrena, još nije potpisan finansijski sporazum, ai se to učekuje u skorije vreme.\nAleksandar Bogunović, sekretar Udruženja za biljnu proizvodnju Privredne komore Srbije je kazao da je Ministarstvo odlučilo da na vreme raspiše ove konkurse kako bi se krenulo sa prikupljanjem zahteva i sa pripremom potencijalnih korisnika.\n„Cilj svih nas je da što pre povučemo ta sredstva iz Evropske unije. Privredna komora Srbije je rešilla da da svoj doprinos u celom tom procesu i da pomogne svojim članicama da se na što bolji način pripreme i iskoriste ta sredstva. Često čujemo da je to suma od 175 miliona evra, ali u suštini projekat vredi više, obzirom da je to samo deo koji dolazi iz EU, a 25 odsto su sredstva koja se kofinansiraju iz nacionanog budžeta, pa sve vredi 230 miliona evra. Postoji čitav set uslova, u zavisnosti od mere i vrste investicije, koji moraju da se ispoštuju. Ono što je dobro je da taj sistem donekle liči na ono što je rađeno na nacionalnim konkursima, s tim što su sada znatno strožiji uslovi, znatno je veći obim dokumentacije koja mora da se podnese, kontrole su dosta detaljnije, nema nasumične kontrole i svaki predmet se kontroliše i administrativno i na licu mesta i to ne jedanput već više puta“, istakao je Bogunović.\nOn je dodao i da nije tako teško ispoštovati onaj prvi deo uslova, odnosno uslove za kandidovanje za sredstva, ali da je teži deo posla ispoštovati sve zahteve, a na kraju i zahtev po pitanju nacionalnih standarda, odnosno standarde EU.\n„To praktično znači da jedno poljoprivredno gazdinstvo koje aplicira u bilo kojoj sferi mora celopuno do kraja investicije da zadovoljava određene standarde iz oblasti zaštite životne sredine i dobrobiti životinja. To možda ne zvuči ništa specijalnio, ali u praksi će se to ispostaviti kao veliki problem za veliki broj naših potencijalnih korisnika, s obzirom da ne prate baš svi nacionane pravilnike, a to je ono što ovaj program neće dozvoliti. Svi koji dobijaju sredstva iz ovog programa će morati biti potpuno usklađeni sa nacionalnim zakonodavstvom. A ono gde će se gledati dodatni uslovi su predmet investicije“, rekao je Bogunović.\nOvaj program ima dve mere, prva mera je vezana za investicije na farmama gde konkurišu i fizička i pravna lica (zadgure, preduzetnici…), druga mera je vezana za preradu i marketing i tu su korisnici samo pravna lica.\nCILJ JE DA SE ZAINTERESOVANI NAORUŽAJU ZNANJEM\nCilj ovih radionica je da PKS pomogne svim zainteresovanim za ovaj program i da im podršku. Sa druge strane u prvoj fazi u okviru radionica korisnici moraju da budu upoznati sa procesom, koja su pravila, šta treba da planiraju, na šta treba da obrate pažnju, jer postoji i dosta skrivenih nekih stvari koje se na prvi pogled čine laganim za realizaciju a ustvari i nije baš tako. Za one koji reše da se uključe u taj proces radiće se drugi krug prezentacija, sa još dodatnih detalja, sa praktičnim pokazateljima kako se to radi u konkretnim sektorima. Najverovatnije je i da će veliki broj korisnika potražiti konsultantsku pomoć.\n„Cilj nam je da ih naoružamo znanjem, a za one koji žele da idu sami kroz taj proces biće omogućeno da dobiju dgovore na sva sporna pitanja“, naglasio je Bogunović.\nDo sad je već održano osam ovakvih radionica po Srbiji. Kako je planirano u svih 17 regionalnih komora biće organizovane ovakve radionice do početka marta. Tada bi se i završio prvi cikllus radionica.\n„Interesovanje je jako dobro. Mi smo u proseku po jednoj radionici imali oko 40 do 50, a u Beogradu i 70 učesnika tih radionica, što je kad ukupno pogledate veliki broj ozbilljno zainteresovanih kandidata. Inače, i Ministarstvo poljoprivrede radi svoj plan promocija ovih mera. Sad je veoma dobar i jak period za promocije i kampanje i dobar deo firmi prati to ili preko komora ili preko Ministarstva, a ima čak i pojedinih regionalnih agencija koje aktivno učestvuju u promociji ovakvih programa“, kazao je Bogunović.\nU drugom delu predavanja juče u zaječarskoj Komori predstavljeni su ostvareni rezultati i predstojeće aktivnosti projekta „Smanjenje barijera za ubrzani razvoj tržišta biomase u Srbiji“, koji se finansira iz sredstava Globalnog fonda za životnu sredinu (GEF), a realizuju ga UNDP, Ministarstvo rudarstva i energetike i Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije. Ovom prilikom prikazan je i film na temu razvoja tržišta biomase u Srbiji.


Još poneka o penzijama\nVi ste ovde: Početak Veterani Vesti Još poneka o penzijama\nObjavljeno utorak, 18 septembar 2018 09:19\nDanašnja “Politika”, rubrika Pogledi. Autor Ratko Marković. Tekst: „Još poneka o penzijama“, u prilogu.\nPored toga, članak „Nacionalne penzije nema ko da poveća“, takođe u današnjoj „Politici“.\nNacionalne penzije nema ko da poveća.jpg 146 kB\nPogledi, Ratko Marković o penzijama.jpg 142 kB\nPogledi, Ratko Marković o penzijama.pdf 862 kB\n+2 #2 zlajaKg 18-09-2018 14:02\nPenzije na usluzi vlasti\nNovi propisi, prema kojima će o visini penzije diskreciono odlučivati Vlada Srbije doneće penzionerima potpunu neizvesnost. Vlast će, slažu se stručnjaci, moći da smanji primanja najstarijim građanima kada “zaškripi”, ili da ih poveća kada joj zafale glasovi, bez obzira na ekonomske pokazatelje.\nDa li je odluka da se penzije ubuduće ne usklađuju dva puta godišnje, već “prema mogućnostima“ države ekonomska ili politička? Iako predstavnici države penzionerima obećavaju “bolje vreme”, sagovornici Istinomera kažu da se najstariji građani uvode u novu neizvesnost i da će njihova primanja zavisiti isključivo od interesa vlasti.\nVlada Srbije usvojila je nedavno Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju (PIO), kojim će između ostalog, kako je rečeno, biti ukinut Zakon o smanjenju penzija najkasnije 30. septembra 2018. godine.\nOsim što će se ukinuti odluka o smanjenju penzija iz 2014. godine, novim zakonom, kako je najavljeno, biće utvrđen pravni osnov kojim se daje mogućnost Vladi za isplatu novčanog iznosa kao uvećanja uz penziju u zavisnosti od finansijskih mogućnosti budžeta Republike Srbije.\nPenzije su do sada bile usklađivane dva puta godišnje – 1. aprila i 1. oktobra, a to je zavisilo od rasta inflacije i dela bruto domaćeg proizvoda. Visine penzije zavisile su, dakle, od ekonomskih pokazatelja.\nSada je Vlada rešila da to promeni i da ubuduće ona odlučuje kada, kako i koliko će visina penzija biti smanjena ili uvećana.\n“Vlada će pratiti ekonomski i privredni rast i mogućnosti u zemlji i prema tome će se penzije i povećavati. Država će da procenjuje kada i koliko će da bude povećanje penzija, izjavio je, pri usvajanju ukidanjа Zakona o smanjenju penzija Zoran Đorđević, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nDodao je još da “pretpostavlja da će biti još boljih vremena i da zato ne želi da penzioneri dobiju minimum, nego da im daju mnogo iznad toga.“\nAko ostavimo po strani optimizam ministra Đorđevića, šta smo, zapravo, dobili odlukom Vlade da promeni sistem po kome će ubuduće određivati visinu penzija?\nStručnjaci kažu – potpunu neizvesnost i dodatno urušavanje penzionog sistema.\nPovećanje pred izbore\nUrednica magazina “Nova ekonomija“ Biljana Stepanović smatra da će ovakvom odlukom penzioneri isključivo zavisiti od “dobre volje“ vlastodržaca i njihovog političkog interesa.\n“Ovakav potez se može smatrati i ekonomskom i političkom odlukom. Ekonomskom – kada nemaju sredstva u budžetu, ili im trebaju za nešto drugo, mogu da odluče da se penzije ne povećaju uprkos ekonomskim pokazateljima koji tome idu u prilog. Politička – kada im zatreba podrška penzionera, oni povise visinu penzije, bez obzira na rast inflacije i BDP“, kaže Stepanović za Istinomer.\nProšle godine je u Srbiji, prema podacima PIO fonda, registrovano 1.720.435 korisnika penzije, a to je, prema rečima naše sagovornice, veliki glasački potencijal.\n“Znamo i da penzioneri u velikom procentu izlaze da glasaju na izborima. Imajući u vidu prethodna iskustva, bojim se da ćemo svedočiti upravo tome da će se penzije povećavati pred izbore, ili uporedo sa nekim drugim nepopularnim odlukama vlasti, kako bi penzioneri bili ‘mirni’“, dodaje Stepanović.\nI Zlatko Minić iz organizacije “Transparentnost Srbije“ se pribojava sličnog scenarija. Prema njegovim rečima, bez diskrecionih ovlašćenja se ne može, ali u slučaju određivanja visine penzija ona sa sobom nose preveliki koruptivni rizik.\n“Postavljena je osnova za to da javnost prihvati da penzije nisu ekonomska kategorija, već da neko ko je na vlasti može, shodno svojim željama i interesima da odlučuje šta će sa njima da radi. Ono što me plaši u ovoj najavi jeste mogućnost da se koristi veliko ovlašćenje da se, kada nastupi kriza, ljudima uskraćuje njihovo stečeno pravo, da se pravi socijalna uranilovka, pa građanima koji su godinama uplaćivali visoke doprinose smanjuju penzije. A da se, onda, od toga kreira nekakva predstava o socijalnoj državi“, objašnjava Minić.\nSa druge strane, smatra naš sagovornik, ostavlja se velika mogućnost za korupciju.\n“Pred neke izbore može da se donese odluka da je budžet odličan, da je u suficitu i da treba povećati visinu penzije i na taj način da se potkupe birači“, veruje Minić.\nNepredvidljivost i nejasnoće\nI ekonomista, Jurij Bajec tvrdi da se najnovijom odlukom Vlade o penzijama, ulazi u fazu nepredvidljivosтi i nejasnoća.\n“Neophodno je dati precizno pravilo. Ono što svaki penzioner očekuje jeste elementarna sigurnost da ono što sada ima neće biti kroz inflaciju obezvređeno. U zakonu je sada dato nejasno rešenje - da može se može, prema odluci Vlade ili ukupnoj ekonomskoj situaciji odredti koliko će usklađivanje tokom godine biti", objasnio je Bajec gostujući na televiziji N1.\nA kako izgleda kada se penzije prebace na politčki teren, već smo imali priliku da vidimo ranijih godina.\nNaime, prema računici ekonomiste Pavla Mihajlovića, svojevremeno je zbog političkih ucena Partije ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS) koja je i sada u vladajućoj koaliciji, nerealno povećanje penzija u 2008. godini državu koštalo pola milijarde evra, a nakon pet godina i prazne državne kase 4,1 milijarde evra.\n+1 #1 zlajaKg 18-09-2018 13:54\nРатко Марковић је пензионисани професор Правног факултета БУ, некада и судија Уставног суда Југославије (СФРЈ).


Jednonedeljni protest 'Efektive'\nUdruženje bankarskih klijenata “Efektiva” sutra će početi jednonedeljni protest jer je nezadovoljno načinom na koji država pokušava da pomogne gradjanima koji imaju kredite u švajcarskim francima.\nTo udruženje traži da se zakonom uredi bankarsko tržište, ukine valutna klauzula u ugovorima o kreditu i nadoknadi sva šteta koje su banke pričinile građanima.\nProtest će biti održan ispred ispred Narodne banke Srbije na Slaviji i ispred Vlade Srbije.\nUdruženi sindikati Srbije “Sloga” danas su saopštili da podržavaju protest nezadovoljnih bankarskih dužnika i ocenili da banke u Srbiji postupaju “protivzakonito i protivusatvno”.\n“Srbija je jedina država u regionu koja nije donela očekivane odluke i sprovela mere zaštite građana od zelenaških kredita, a sve što je do sada učinjeno je šminka koja služi isključivo u korist bankara”, ističe se u saopštenju tog sindikata.\nU Srbiji je u francima zaduženo oko 21.000 građana koji imaju teškoće u otplati dospelih rata od sredine januara ove godine kad je švajcarska valuta naglo ojačala posle ukidanja pariteta franka prema evru.\nVlada Srbije je formirala radnu grupu koja treba da predloži rešenje kako da se pomogne gradjanima koji su zaduženi u francima. Ministar finansija Dušan Vujović je tražio da se prvo utvrdi koliko je najugroženijih ljudi koji imaju kredite u švajcarskoj valuti, a koliko je građana uzelo takve zajmove da bi zaradili.


Idealno rešenje za vaše dvorište – Robot kosilica – Zavoleče vas komšije - Radio Košava\nIdealno rešenje za vaše dvorište – Robot kosilica – Zavoleče vas komšije\nRoboti kočano ulaze na tržište kosilica i sada je pravo vreme da kupite jedan za sebe.\nIako pre neki dan nije delovalo tako, proleće je uveliko stiglo, a sa njim i sezona košenja trave u dvorištu, ispred zgrade ili u vikendici.\nUmesto da cvrčite na suncu dok gurate kosilicu naped-nazad, smislili smo odličnu investiciju za vas. Zove se robot-kosilica.\nZamislite topao prolećni/letnji dan, a vi, suve majice, odmorni sedite u hladovni i pijuckate limunadu dok ON (robot-kosilica) juri po dvorištu i krati travu na dužinu koju ste vi prethodnog dana zajednički dogovorili sa gospođom.\nDa stvar bude bolja, ON ne šteti okolini jer koristi četiri 28 V baterije, a to znači i potpunu eliminaciju kablova ili bilo kakvih štetnih gasova. Pored činjenice da će vam uštedeti sate i sate znojenja, posebno ako imate veliko dvorište, i oni sa alergijama, kojima održavanje zelenih površina posebno smeta će moći da odahnu. Ako ništa, uštedeće vam celo popodne svakih pet do sedam dana, a to je zaista ozbiljna ušteda jedinog resursa, kojeg i dalje ne znamo da multipliciramo.\nDa bi znao gde da kosi, ON zahteva da mu odredite ivice dvorišta žicom koja se isporučuje u paketu, i koja se neprimetno montira, a kada baterija bude pri kraju robot se sam vraća do svoje stanice i nastavlja punjenje. ON je otporan na kišu i ne zahteva nikakav poseban napor sa vaše strane, osim da podesite visinu trave koju želite i pustite ga da radi.\nIma posebne bezbednosne karakteristike, sa unutra uvučenim oštricama, pa je tako potpuno bezbedan i oko dece koja se igraju, bez bojazni da će nekog ozlediti. Ako ga pazarite, ne samo da ćete vi uštedeti vreme i znoj, već će i vas komšije više voleti, jer kosilica zbog svog električnog motora pravi buku od maksimalnih 65 dBA, što je značajno niže od standardnih kosilica koje rade u rasponu od 90 do 120 dBA.\nNe samo da ni vi nećete morati da kupujete antifonske slušalice, nego i komšija neće morati da ih stavi vikendom kada odluči da prilegne posle ručka, a vi odlučite da je vreme košenja sada savršeno, taman pre nego što krene kiša.\nOsnovana nova društvena mreža – osnivač Donald Tramp, bivši predsednik SAD-a\nBivši predsednik SAD-a, Donald Trump, otvorio je sopstveni blog nakon višemesečnog obećanja. Na platformi će se naći Trump-ovi komentari koje ljudi mogu lajkovati ili prijaviti putem svojih e-mailova i brojeva telefona. Korisnicima je takođe ...\nNajveći avion na svetu – An-225, proizvededen je samo jedan i koristi se za...\nAvion je apsolutni rekorder u količini prevezenog tereta na jednom letu, sa tovarom od čak 253.820 kilograma. Antonov An-225 Mrija (Мрія - san ili inspiracija, na ukrajinskom) je veliki teretni avion, proizveden u ...\nPozlaćeni Tesla i iPhone: prava egzotika\nSpecijalno kućište telefona inspirisano je EV Ilona Maska. Kompanija Caviar spremila je iznenađenje za svoje klijente, u vidu super-luksuznog Teslinog Modela S, ukrašenog zlatom najveće čistoće! Zajedno s nesvakidašnjom verzijom popularnog EV stižu i ...


Košarkaši BiH počinju pripreme za kvalifikacije\nMuška košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine okupit će se danas u Sarajevu i započeti pripreme za četvrti ciklus kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo 2019. godine u Kini.\nPrvi meč naši košarkaši igraju 13. septembra protiv Finske u Espoou, a tri dana kasnije u Sarajevu dočekuju Češku.\nNaši najbolji košarkaši trebali su početi pripreme 30. augusta, ali je okupljanje prolongirano zbog posljednjih turbulencija u Savezu, odnosno reprezentaciji.\nNaime, selektor Duško Vujošević je zbog zdravstvenih problema ranije otkazao dolazak na pripreme i kormilo prepustio svom prvom pomoćniku Mensuru Bajramoviću. No, Bajramović je uoči priprema pronašao angažman u Hong Kongu i napustio reprezentaciju, nakon čega se Košarkaški savez Bosne i Hercegovine našao u gotovo bezizlaznoj situaciji.\nPredstavnici Saveza obavili su razgovor s renomiranim stručnjakom Jasminom Repešom, koji je prihvatio poziv i danas će izvršiti prozivku igrača za mečeve s Finskom i Češkom.\nU prvim izjavama za medije Repeša je rekao da mu je čast da vodi reprezentaciju Bosne i Hercegovine, te najavio da će u ekipu vratiti Nemanju Gordića koji je propustio posljednje mečeve. Istaknuo je da će imati malo vremena za pripreme, s obzirom na to da će veliki broj igrača doći sa zakašnjenjem.\nOn će u ovom ciklusu moći da računa i NBA igrače Džanana Musu i Jusufa Nurkića, što je veliko ohrabrenje za novog selektora koji će pokušati da sa dvije pobjede vrati selekciju Bosne i Hercegovine u utrku za plasman na Svjetsko prvenstvo.\nPrvi meč u ovom ciklusu bosanskohercegovački košarkaši igraju 13. septembra protiv Finske u Espoou, dok tri dana kasnije u Sarajevu dočekuju Češku.\nU ovaj ciklus reprezentacija Bosne i Hercegovine prenijela je osam bodova i zauzima posljednje mjesto u grupi K.\nNa Svjetsko prvenstvo će se plasirati po tri ekipe iz četiri grupe.


Prokuplje - Abrašević potvrdio prošlogodišnji uspeh - Blace Info Press\nProkuplje – Abrašević potvrdio prošlogodišnji uspeh\nAutor: Gorica Šegović · 12. avgusta 2016.\nKUD „Abrašević“ je ove godine po drugi put učestvovalo na „Balkan folk festu“ u Bugarskoj i u konkurenciji od 269 ansambala iz 19 zemalja, potvrdilo uspeh od prošle godine tako što je opet bilo najbolje.\n– Potvrdili smo uspeh od prošle godine pokazavši im i ovaj put da smo zasluženo najbolji, rekao je na konferenciji za novinare organizator folklornih aktivnosti i koreograf u KUD „Abrašević“ Goran Denčić.\nOn je istakao da se „Abrašević“ predstavio igrama iz Pomoravlja, Rađevine i Šopskom šestorkom.\nČlanovi ekipe, koja je u Zlatnim Pjascima dobila odlične ocene za nastup i igru, naglasili su da su veoma zadovoljni onim što su prikazali tamošnjoj publici.\n– Desilo nam se da je dok smo nastupali muzika u jednom trenutku stala, ali mi nismo. Nastavili smo da igramo i takva naša reakcija, odnosno ponašanje na sceni je ocenjeno pozitivno i najvišom ocenom, ispričala je jedna od članica KUD „Abrašević“.\nOvo je, prema rečima učesnika, bila i prilika za druženje i razmenjivanje iskustava, ali i još jedna potvrda kvaliteta rada KUD „Abrašević“, koje će sledeće godine obeležiti 100 godina postojanja.\nDobro došli u Blace na Dane šljive od 19. do 21. avgusta\nSledeća vest Dani šljive Blace 2016- KC Drainac: Sprema se bogat kulturno – umetnički deo programa\nPredhodna vest Fa Drainac u subotu nastupa na Danima banice u Beloj Palanci


NARODNI PROTEST U BANJALUCI: Obespravljeni smo, pokradeni, poniženi i izdani! - Impuls\nObjavljeno: Petak, 12 Oktobar 2018 23:18\nU subotu 13. oktobra u 18.00 časova na Trgu Krajine biće organizovano protestno okupljanje građana Banjaluke koji su nezadovoljni rezultatima i načinom na koji su održani protekli izbori.\nKako saznajemo, protest će okupiti građane koji vjeruju da su protekli Opšti izbori 2018. održani u veoma lošoj atmosferi, uz brojne nepravilnosti, od neažurnih biračkih spiskova, otvorenih prijetnji i pritisaka od strane predstavnika vladajućih partija tokom izborne kampanje, ucjena zaposlenih u javnim i privatnim preduzećima, kupovine glasova, do viška glasačkih listića u kutijama za glasanje, prepravljanja zapisnika i drugih primjera kršenja Izbornog zakona.\n- Ne priznajemo rezultate izbora koji su na potpuno protivzakonit način pripremani i održani. Nema ulaska u parlament dok se ne organizuju fer i pošteni izbori, rekao je poslanik u NSRS i kandidat za poslanika u PD PS BiH AdamŠukalo.\nKonačno, Banjaluka kao najveći grad u RS, u kome je i najteže pokrasti izbore, rekla je svoje.


Topljenje leda u poslednje tri decenije prati najgore prognoze naučnika Topljenje leda u poslednje tri decenije prati najgore prognoze naučnika\n28.000 milijardi leda otopilo se od 1994-2017. što odgovara ledenom pokrivaču debelom 100 metara koji porkiva celu Veliku Britaniju\n28/01/2021 autor: Nemanja Milović\n0 izvor: European Space Agency\nNova studija evropskih stručnjaka objavljena početkom nedelje u časopisu Kriosfera pokazala je da se topljenje leda na našoj planeti znatno ubrzalo u poslednje tri decenije.\nIstraživači su koristili podatke dobijene pomoću satelita kako bi pratili polarne kape i glečere i količinu leda koja nestaje sa njih svake godine. Rezultati do kojih su došli pokazuju da je u periodu od 1994 do 2017. došlo do ubrzanja gubljenja ledenog pokrivača na celoj Zemlji za 65%. Tačnije, tokom jedne godine za vreme devedesetih topilo se oko 800 milijardi tona leda, dok je u 2017. nestalo čak 1300 milijardi tona leda.\nKako bismo ove ogromne brojke stavili u perspektivu, računajte da hiljadu milijardi tona leda odgovara jednoj ogromnoj kocki dimenzija 10x10x10 kilometara.\nGlavni autor studije, Tomas Slater sa univerziteta u Lidsu upozorava da je brzina topljenja leda zabrinjavajuća.\n„Topljenje ledenih pokrivača trenutno prati najgore scenarije koji su razvijeni u okviru Međuvladinog panela o klimatskim promenama. Porast nivoa mora ovih razmera će imati veoma ozbiljan uticaj na zajednice koje žive blizu obala već tokom ovog veka.”\nTopljenje leda izaziva porast nivoa mora što povećava opasnost od poplava u priobalnim predelima i ima ozbiljne posledice na družtvo, životnu sredinu i privredu. Polovina od 28.000 milijardi leda koje su se otopile u posmatranom periodu nestala je sa kopnenih ledenih ploča i glečera i do ovog trenutka doprinela porastu nivoa mora od 35 milimetara.\nU saopštenju Evropske svemirkse agencije navodi se da svaki centimetar porasta nivoa mora ugrožava dodatnih milion ljudi koji žive uz obalu i utiče na njihovo moguće preseljenje.\nPosebno zabrinjava činjenica da je skoro četvrtina svog leda koji se otopio u poslednjih 24 godine nestalo sa planinskih glečera koji čine svega 1% ukupnog ledenog pokrivača na planeti. Glečeri širom sveta su u velikoj opasnosti, a skorašnja studija je pokazala da bi ukoliko se globalno zagrevanje ne uspori čak ⅔ svih glečera na Alpima moglo da nestane do kraja 2100.\nMorski led se takođe topi velikom brzinom, i mada on ne utiče na porast nivoa mora, njegovo nestajanje takođe ima veliki uticaj na globalne prilike. Led koji se nalazi u Severnom ledenom okeanu i vodama uz Antarktik reflektuje veliku količinu sunčeve svetlosti čime hladi okolne predele. Međutim, sada kada tog leda ima manje, okean koji se nalazi ispod upija veću količinu sunčeve energije što dodatno povećava temperaturu i utiče na to da se polarni predeli zagrevaju brže od svetskog proseka.\nPogledajte animaciju trenda ubrzanja količine leda koja se svake godine topi.