Vučić nije potpisao Zakon o vodama - Povezane vesti - Naslovi.net\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nije potpisao izmene i dopune Zakona o vodama i taj akt biće vraćen Skupštini na ponovno odlučivanje, potvrđeno je Tanjugu. Predsednik Vučić izjavio je ranije da će novi propis potpisati ako je u skladu sa… »\nPoslanik vladajuće koalicije Bratislav Jugović jedan je od dva poslanika koji nisu želeli da glasaju za sporni Zakona o vodama. On je za Nova.rs objasnio da nije glasao za zakon budući da on nije u interesu građana Srbije, te da se "iz aviona vidi da… »\nPoslanik vladajuće koalicije Bratislav Jugović jedan je od dva poslanika koji nije glasao za sporni Zakon o vodama. Predsednik Srbije Aleksandar Vućić vratio je Skupštini na ponovno glasanje Zakon o vodama, jer "nije usklađen sa ustavno pravnim… »\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić vratio je Skupštini Srbije Zakon o vodama na ponovno odlučivanje. On je to učinio jer nije u skladu sa ustavno pravnim poretkom Republike Srbije. Pored toga, Ministarstvo poljoprivrede predložilo je Vladi da… »\nRegulatorni institut za obnovljivu energiju i životnu sredinu (RERI) i Svetska fondacija za prirodu (WWF) obavestili su javnost da je Ustavom Srbije propisano da se u slučaju odbijanja predsednika države da potpiše neki zakon, on se vraća Skupštini… »\nRERI i WWF: Vraćanje zakona nije rešenje\nRegulatorni institut za obnovljivu energiju i životnu sredinu (RERI) i Svetska fondacija za prirodu (WWF) obavestile su javnost da je Ustavom Srbije propisano da se u slučaju odbijanja predsednika države da potpiše neki zakon, on se vraća Skupštini… »\nVučić nije potpisao izmene Zakona o vodama, novi nacrt na javnoj raspravi\nBEOGRAD - Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede je, nakon što predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije potpisao izmene i dopune Zakona o vodama, donelo odluku da predloži Vladi Srbije da povuče iz procedure pomenuti predlog zakona, kao… »\nVučić nije potpisao izmene Zakona o vodama, Ministarstvo predlaže povlačenje predloga i javnu raspravu\nPredsednik Aleksandar Vučić nije potpisao izmene Zakona o vodama i taj akt biće vraćen Skupštini na ponovno odlučivanje, potvrđeno je Tanjugu. Predsednik Vučić izjavio je ranije da će novi zakon potpisati ako je u skladu sa Ustavom, a da u… »\nOrganizacije civilnog društva najavile su proteste zbog izmena i dopuna Zakona o vodama. Dok su u Sloveniji ljudi na referendumu ogromnom većinom odbili vladin predlog zakon o vodama kojima bi se dopustila gradnja komercijalnih sadržaja pored reka… »\nDok su u Sloveniji ljudi na referendumu ogromnom većinom odbili vladin predlog zakon o vodama kojima bi se dopustila gradnja komercijalnih sadržaja pored reka, jezera i uz morsku obalu, u Srbiji su poslanici usvojili sličan zakon. Takva odluka dovela… »\nKurir saznaje: Ministarstvo poljoprivrede povlači predlog Zakona o vodama\nNakon što predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije potpisao izmene i dopune Zakona o vodama i vratio ga Skupštini Srbije na ponovno odlučivanje Ministarstvo poljoprivrede povlači iz procedure pomenuti predlog zakona. - Nakon vraćanja predloga Zakona… »\nVučić vratio Skupštini Srbije Zakon o vodama na ponovno odlučivanje\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nije potpisao izmene i dopune Zakona o vodama i vratio ga je Skupštini Srbije na ponovno odlučivanje, preneli su danas mediji. Vučić je vratio zakon jer nije uskladjen sa Ustavom Srbije. Ekološki aktivisti i… »\nSaznajemo: Predsednik Vučić vratio Skupštini Zakon o vodama, Vlada ga povukla iz procedure\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić vratio je Skupštini Srbije Zakon o vodama na ponovno odlučivanje, saznaje "Blic". Vučić je vratio Zakon jer nije usklađen sa ustavno pravnim poretkom Republike Srbije. - Budući da nesaglasnost posebnog zakona sa… »\nPredsednik Srbije nije potpisao izmene Zakona o vodama\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nije potpisao izmene i dopune Zakona o vodama i vratio ga je Skupštini Srbije na ponovno odlučivanje, preneli su danas mediji. Vučić je vratio zakon jer nije usklađen sa Ustavom Srbije. Ekološki aktivisti i… »\nRadio sto plus 23.07.2021\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nije potpisao izmene i dopune Zakona o vodama i vratio ga je Skupštini Srbije na ponovno odlučivanje, preneli su danas mediji.Vučić je vratio zakon jer nije uskladjen sa Ustavom Srbije.Ekološki aktivisti i… »\nVučić nije potpisao Zakon o vodama: Akt vraćen Skupštini Srbije na ponovno odlučivanje\nPredsednik Aleksandar Vučić nije potpisao izmene Zakona o vodama i taj akt biće vraćen Skupštini Srbije na ponovno odlučivanje! Vučić je prema navodima medija vratio Zakon o vodama Skupštini Srbije jer nije usklađen sa ustavno-pravnim poretkom… »\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nije potpisao Izmene zakona o vodama i taj akt će biti vraćen Skupštini na ponovno odlučivanje, potvrđeno je Tanjugu. Predsednik je izjavio ranije da će novi Zakon potpisati ako je u skladu sa Ustavom, a da u… »\nVučić vratio Zakon o vodama na ponovno odlučivanje u Skupštini\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić vratio je danas Zakon o vodama na ponovno odlučivanje u Skupštini Srbije, potvrđeno je za Danas.rs u kabinetu predsednika. Kako se navodi, Vučić je vratio zakon jer nije u skladu sa Ustavom Srbije. Podsećamo… »\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić vratio je Skupštini Srbije Zakon o vodama na ponovno odlučivanje, saznaje Nova.rs. Vučić je vratio Zakon jer nije usklađen sa ustavno pravnim poretkom Republike Srbije, saznaje Nova.rs od izvora iz Narodne… »\nPredsednik Aleksandar Vučić vratio je danas na ponovno glasanje Zakon o vodama. Ekološki aktivisti poručuju da je ponovo na delu čista politička odluka i proračun Vučića, a Ćuta Jovanović poručuje da finalna borba tek sledi i da će se sve… »\nU javnosti je kritikovana odredba koja omogućava direktnu pogodbu prilikom zakupa vodnog zemljišta. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije potpisao izmene i dopune Zakona o vodama i taj akt biće vraćen skupštini na ponovno odlučivanje, potvrđeno… »


► U međunarodnoj akciji protiv dark veba uhapšeno 179 osoba\nAmeričke bezbednosne snage uhapsile su 121 osobu dok su drugi osumnjičeni uhapšeni u Nemačkoj, Velikoj Britaniji, Holandiji, Austriji i Švedskoj, saopštio je Europol.\nPrema agenciji sa sedištem u Hagu osumjičeni su obavili desetine hiljada prodaja zabranjenih proizvoda preko "dark veba" koji je vrvi od ilegalnih aktivnosti.\nOperacija u kojoj su učestvovale različite američke vladine agencije među kojima i FBI, dovela je do zaplene više od 6,5 miliona dolara (5,5 miliona evra) u gotovini i u virtuelnom novcu.\nPolicija je takođe zaplenila oko 500 kilograma droge, fentanila, oksikodona i heroina kao i šezdesetak komada oružja, naveo je Europol koji je koordinisao operacijom sa evropskom agencijom za sudsku saradnju Eurodžast (Eurojust).\nOva objava "šalje snažnu poruku" kriminalcima aktivnim na "dark vebu", ocenio je Edvardas Sileris, šef centra za sajber kriminal u Europolu.\n"Skriveni internet nije više skriven i vaša anonimna aktivnost nije više anonimna. Snage reda rešene su da uđu u trag kriminalcima bilo da deluju na ulici ili iza računara, rekao je Sileris u saopštenju.\nOni sa više decenija sećaju se pesmice “Ečke, tečke, dve su mečke, endilirular, uprtile baku u šarenom džaku, pa ozgora sa Čakora snele na pazar...”. Posebno u maestralnoj...\nParović (Slobodari): Kriminal prožeo sve pore vlasti\nPredsednik Narodnog slobodarskog pokreta Slobodari Milenko Parović danas je izjavio da je ranjavanje Aleksandra Šarca u Tržnom centru Ušće u Beogradu dokaz da je kriminal prožeo sve pore vlasti.


Naslovna/Region/Vučić: Sahranjuju šansu za bilo kakav sporazum\nBEOGRAD – Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da mu se čini da su svi u regionu, kao i ljudi u Srbiji, Evropi i na cijelom svijetu sahranili bilo kakvu šansu za bilo kakav sporazum, ističući da je Srbija pokušala sve da dođe do kompromisa u vezi sa Kosovom i Metohijom.\nU izjavi za sutrašnji “Blic”, Vučić je naglasio da je Srbija pokazala dobru volju.\n“Važno je da je Srbija pokazala da je spremna na razgovor, da je spremna za postizanje kompromisa, ali mi nećemo prihvatiti da ne dobijemo ništa. Čini mi se da su svi u regionu, kao i ljudi u Srbiji, Evropi i na celom svetu sahranili bilo kakvu šansu za bilo kakav sporazum”, rekao je Vučić.\nBeograd sporazum Srbija


Bljakaj: Specijalni sud neće doneti pravdu za sve • RTK\nBljakaj: Specijalni sud neće doneti pravdu za sve\nIzvršni direktor Fonda za humanitarno pravo Kosova Bekim Bljakaj gostujući u emisiji Razgovor na RTK2 izjavio je da Specijalni sud neće doneti pravdu za sve porodice žrtava, te očekuje da domaće pravosuđe pojača napore i kazni sve počinioce ratnih zločina pre, tokom i nakon rata na Kosovu.\nNe treba da imamo prevelika očekivanja od Specijanog suda, jer će se on baviti samo nekolicinom slučajeva ratnih zločina, kaže direktor Fonda za humanitarno pravo, tvrdeći da je za trajni mir i istinsko pomirenje pored pravde i istine, potrebno i obeštećenje porodicama žrtava, kao i institucionalna reforma kako se ovako nešto ne bi ponovilo.\n“Porodice žrtava neće biti zadovoljne Specijalnim sudom, jer će se tamo procesuirati određeni broj predmeta, pomenuli smo deset, može biti i dvadeset, trideset slučajeva, ali to je nedovoljno da bi bila zadovoljena pravda porodica žrtava, a uporedo s tim domaće pravosuđe mora mnogo proaktivnije da radi na procesima za ratne zločine”, kazao je Bljakaj.\nFond za humanitarno pravo je godinama unazad zahtevao da se Specijalni sud formira na Kosovu gde bi radili domaći tužioci i sudije, rekao je Bljakaj smatrajući da nije bilo političke volje za tako nešto.\n"Svi optuženi će biti i procesuirani pred Specijanim sudom i politika neće moći da utiče na tok suđenja", uebeđen je Bekim Bljakaj.\n"Ugled Kosova je izgubljen navodima Dika Martija o trgovini organima i ratnim zločinima pripadnika bivše OVK", rekao je on, uz ocenu da će Specijani sud pomoći da se utvrdi individualna krivica i time na neki način “opere obraz” kosovskog društva.\n"Mislim da je dobro što ne znamo koliko će tačno biti slučajeva pred Specijalnim sudom, ko su osumnjičeni, ko su svedoci", rekao je direktor FHP-a, navodeći podatak da tako nešto nije uspeo ni Haški tribunal pre početka suđenja.\n"Prilikom osnivanja Specijalnih veća jasno je rečeno da niko neće imati imunitet, pa ni sam novoizabrani kosovski predsednik Hašim Tači", naveo je Bekim Bljakaj, te informacije da je on želeo da postane predsednik Kosova zbog izbegavanja Specijanog suda prosto ne stoje.\n“Možda ćemo uskoro imati optužnice, ali prva suđenja ne očekujem pre jeseni, ili čak krajem godine, tvrdi direktor ove nevladine organizacije, ističući da će FHP pomno pratiti sve procese pred ovim sudom.\nU emisiji Razgovor na RTK2 on je izjavio da Fond za humanitarno pravo nije zadovoljan rezultatima kosovskog tužilaštva za ratne zločine.\n“Od 1999. godine do sada osuđene su 32 osobe, što je poražavajuće uzimajući u obzir cinjenicu da je broj civilnih žrtava bio preko 10.000”, tvrdi on.\n“Domaće sudije nisu pokazale zainteresovanost za te slučajeve, jako retko su postavljali pitanja i čini mi se da su nevoljno bili članovi tih sudskih veća”, dodaje Bljakaj.\nPredistražne radnje nisu urađene po zakonu, navodi Bljakaj i dodaje da je zbog toga bilo mnogo oslobađajućih presuda.Takođe, svedoci su ahilova peta u slučajevima ratnih zločina, jer je mnogo njih na suđenju opovrglo izjave prethodno date tokom istrage.\n“Česti su slučajevi menjanja presuda, naglašava direktor Bljakaj dodajući da se dešava da prvostepana presuda kazni počinioca, a da u drugostepenoj on bude oslobođen. Sve ovo dovodi do povećanja nepoverenja u pravosuđe, naročito od strane porodice žrtava, ukazuje on.\nFHP radi na projektu “Kosovska knjiga pamćenja”, čiji je prvi tom objavljen 2011. godine, a odnosi se na 1998. godinu.Tokom tog perioda ubijeno je ili nestalo 2064 lica.Od prvog januara 1998. godine do 31.decembra 2000.godine stradalo je ili nestalo 13.549 ljudi, rekao je Bljakaj i naglasio da su većina njih bili civili, oko 10.700. Do kraja 2017.godine biće štampan drugi tom ove knjige čime će biti zaokružen kompletan broj stradalih osoba na Kosovu, zaključio je izvršni direktor Fonda za humanitarno pravo Bekim Bljakaj u emisiji Razgovor na RTK2.


26.06.2019 u 13:55\nNikola Jokić četvrti na listi igrača godine\nNa dodeli priznanja najboljim protagonistima 73. sezone NBA lige košarkaša, od šest najvažnijih, koja određuju novinari, čak četiri su odneli igrači iz inostranstva. Grk Janis Adetokunbo iz Milvokija je najbolji igrač, Slovenac Luka Dončić iz Dalasa najuspešniji debitant (98 od 100 glasova), Francuz Rudi Gober iz Jute najčvršći defanzivac, a Kamerunac Paskal Sijakam iz Toronta košarkaš koji je najviše napredovao. Amerikancima su pripali zvanje trenera godine, koje je poneo Majk Badenholcer iz Milvokija i priznanje za najproduktivnijeg „šestog čoveka“ koje je osvojio Lu Vilijams iz Klipersa. Milvoki, koji je imao najbolji skor ligaškog dela, za koji se i proglašavaju laureati, obeležio je gala veče u Santa Moniki u Kaliforniji, budući da je odneo tri pehara. U izboru funkcionera 30\nDodela priznanja za najbolje aktere, kojom je jutros završena sezona NBA lige, nije prva koja je bez MVP zvanja ostavila onoga koji je na terenu pokazao da je najbolji među najboljima. Da se čekao kraj plej-ofa da medijski žiri, od sto članova, kaže svoju reč, verovatno bi za najkorisnijeg igrača godine bio proglašen Kavaj Lenard, koji je predvodio Toronto do titule, ali i dalje se nagrađuju izdanja u regularnom delu šampionata. Ovako se u finalu izbora, uz Janisa Adetokunba iz Milvokija i Džejmsa Hardena iz Hjustona, našao i Pol Džordž iz Oklahome, koja je ligaški deo okončala na šestom mestu Zapadne konferencije. Nejasni kriterijumi za dobijanje najprestižnijeg priznanja (do 1980. glasali igrači, od tada sportski novinari), počev od toga da li je važnija individualna statistika ili\nProblemi vrućina, terorizam i cene ulaznica od deset evra\nNijedna od pet afričkih reprezentacija prošle godine nije prošla grupnu fazu Mundijala, ali prvenstvo Crnog kontinenta, koje počinje danas u Egiptu (na otvaranju u Kairu domaćin protiv Zimbabvea, od 22 č), moglo bi da privuče pažnju globalnog auditorijuma, pogotovu što poslednje dve sedmice turnira, čije je finale 19. jula, dolaze nakon Šampionata Južne Amerike. Afrički Kup nacija u 32. izdanju nema konkurenciju u nacionalnim ligama pošto prvi put nije u januaru i februaru, a mogao bi da bude uspešniji od svih prethodnih jer okuplja najviše reprezentacija do sada (24, ranije 16, od osvajača u protekle četiri decenije izostaje jedino Zambija). Kvalitet obećava učešće asova poput trija novog prvaka Evrope Liverpula: Mohamed Salah predvodi prvog favorita Egipat, Sadio Mane drugog\nBroj jedan poznat već pola godine\nPod utiskom titule Toronta osvojene bez ijednog igrača sa tzv. lutrijske pozicije na draftu (prvih 14, za ekipe koje nisu ušle u plej-of), noćas od jedan čas u Bruklinu se održava berza NBA lige na kojoj će biti selektirano 60 mladih košarkaša, na čelu sa 18-godišnjom superzvezdom Zajonom Vilijamsonom, kojeg će uzeti Nju Orleans. Srpsku igru pod obručima predstavljaće barem jedan klub, Mega, čiji se centar iz Gruzije Goga Bitadze (19 godina, visina 211 cm) očekuje u sredini prve runde, zbog čega je među 20 igrača koji su dobili poziv za „zelenu sobu“ u kojoj se okupljaju oni koji će biti zvezde događaja. Prema listama lovaca na talente, Mega nije daleko da bude zastupljena sa još jednim svojim strancem, francuskim bekom Adamom Mokokom, dok bi neki naš igrač eventualno mogao da zauzme\nSent Luis od poslednjeg na polovini prvenstva do šampiona\nOve godine, 2. januara, na tabeli američko-kanadskog prvenstva u hokeju na ledu (NHL), poslednje 31. mesto zauzimao je Sent Luis Bluz, sa 15 pobeda iz 37 utakmica, što je bilo 45 odsto regularnog dela sezone. Kladionice u Las Vegasu su davale „šanse“ od 1:250 da će osvojiti titulu na koju čeka 52 godine, što je rekord lige za post do prvog uspona na tron. Jedan od navijača Bluza, Skot Beri, bio je tog dana u prestonici zabave i razmišljao na šta da potroši pare. Izabrao je da položi opkladu od 400 dolara na pehar za svoj tim, ciljajući 100.000. Sledeće večeri Bluz je potukao branioca titule Vašington i menadžer Dag Armstrong se ponadao da ima izlaza, kojeg nije bilo na vidiku ni posle promene trenera u novembru. Dva dana kasnije, u klubu koji od 2008. nije birao među prvih deset na\n13.06.2019 u 19:00\nŠutersko nadahnuće sjajnog dueta ključ za „majstoricu”\nKada se slegnu utisci posle izuzetne pete utakmice Toronta i Golden stejta, u kojoj je mnogo segmenata dovelo do pobede Voriorsa koja ih je ostavila u velikom finalu, ostaje da se izdvoji deo koji može da bude putokaz za očekivanja od šestog meča, noćas u Ouklendu (tri časa). Šampioni su smanjili na 3:2 najviše zahvaljujući „trojkama”, gde su poslednje tri od ukupnih 20 (rekord finala za gostovanja, drugi najbolji domet uopšte) izvukle ekipu iz ponora šest poena zaostatka u kojem je bila dva i po minuta pre kraja. U ovom susretu zabeležena je druga najveća razlika u broju pogodaka za tri poena, u istoriji finalnih duela: „ratnici” su imali 12 više od rivala (rekord 13, Klivlenda iz 2017. protiv Golden stejta kada je postavio rekord sa 24 uspešna pokušaja). One tri su pogodili Klej\n05.06.2019 u 19:04\nJoš dva, najviše tri meča, pa – penzija za dvoranu\nSat pre treće utakmice Golden stejta i Toronta koja je noćas u Ouklendu (u tri časa, 1:1 u seriji), Stefon Kari će na kraju zagrevanja poći do tunela koji vodi ka svlačionici pa se tu zaustaviti da obavi svoj ritual. To je čuveni „tunel šut”, sa daljine od 13 metara u visini „kornera” terena, koji uputi najviše tri ili četiri puta pre nego pogodi. Radnik obezbeđenja, 67-godišnji penzioner Kurtis Džons, jedini koji mu dodaje loptu, kaže da je lider Voriorsa odatle jednom ubacio pet puta zaredom. Šou koji je počeo spontano pre pet godina prvih nekoliko meseci nije privlačio pažnju, ali je potom postao povod da se nekoliko stotina gledalaca utrkuje za mesta u severnom uglu tribina. Ubrzo je postao najpopularnija sekvenca pre meča i u svim ostalim NBA arenama kada gostuju Voriorsi. Ostaje\n01.06.2019 u 11:46\nPoketinov potez od kojeg zavisi Klopovo čekanje na trofej\nPet Totenhemovih prethodnika u ulozi debitanta u finalu Lige šampiona Valensija, Bajer, Monako, Arsenal i Čelsi, nisu imali uspeha, ali uoči večerašnjeg okršaja (21 čas) u Madridu, od negativne statistike više bi mogao da strahuje menadžer Liverpula Jirgen Klop, koji je izgubio svojih poslednjih šest mečeva za trofej. U karijeri je vodio sedam finala. Trenerski dvoboj Nemca i Argentinca Maurisija Poketina, samo je jedan od narativa susreta koji će na „Stadionu Metropolitano” gledati 68.000 gledalaca (na ulicama španske prestonice neće biti video-bimova), a u Londonu na „Stadionu Totenhem Hotspera”, putem najvećih led panela u Evropi (dva po 325 i dva po 190 kvadratnih metara), 62.000 članova tog kluba


CEFL Online: Austrijski igrači u Ljubljani\nAustrijski igrači u Ljubljani\nTokom letnje pauze, Ljubljana Silverhawksi dodali su šest novih igrača i to pet iz jednog od najboljih austrijskih timova, Carinthian Black Lionsa. Linebacker Gerald Regenfelder, ofanzivni linijaš Matthias Schicher, defanzivni linijaši Hans Seppele i Peter Peter uz cornerbacka Marcusa Riegera igraće za slovenački tim u jesenjem delu sezonu i, oni se nadaju, plej-ofu.\nNjihov najbolji igrač prošle godine, , sa dva saigrača postao je član austrijskog tima pre početka ove sezone. Silverhawksi su pokušali sličnu stvar, ali njihovi pokušaji da privole nekoliko igrača u svoj tim su prvobitno bili blokirani. Sada, kako je sezona u Austriji gotova i sa početkom juniorskih takmičenjima u septembru Black Lionsi su to dozvolili i zauzvrat neki mlađi igrači iz Ljubljane će nastupati za njih u austrijskoj juniorskoj ligi gde će, po rečima njihovog trenera Uroša Valanta, nešto i naučiti.\n„Pošto imamo nekoliko igrača koji još nisu dovoljno dobri za SELAF, slali smo im osam tih mladića, a iz Austrije smo sa osobnim pozivom uspeli da zainteresujemo pet njihovih igrača“, kaže Valant.\nOslanjanje na inostrane igrače je nešto na šta su Silverhawksi bili primorani – radili su to ove godine sa američkim igračima koji igraju za Grifoni Belluno u Italiji, kao i prošle godine.\n„Kod nas je inače velika kriza sa igračima, jer nemamo puno zaleđa, a prošle godine nije bilo američkog fudbala na televiziji ... Ove godine opet smo dobili NFL na Sportklubu, ja sam i komentator tamo, tako da se nadam da ćemo van sezone dobiti novih interesenata i da barem donekle ojačamo broj igrača“, kaže Valant.\nZavršili su na pretposlednjem mestu godinu dana ranije i sada se nalaze u sličnoj poziciji sa samo jednom pobedom. 2006. počeli su sa dve pobede u prva četiri meča, ali su poraženi u poslednja četiri, završivši samo ispred bivšeg SELAF tima, Legionara. Iako im. Iako im skor deluje slično, situacija je drugačija i još uvek su u konkurenciji za drugo plej-of mesto, uglavnom jer rivalski Gladiatorsi takođe imaju samo jednu pobedu.\nKljučna utakmica je za manje od dve nedelje u Austriji, mada ni pobeda ne garantuje ništa, pošto Gladiatorsi imaju još jednu utakmicu posle toga. Poraz od 50 poena razlike u Budimpešti ne pomaže mnogo da ubedi bilo koga da će uspeti da ostvare pobedu, ali važno je naglasiti da Wolvese niko nije ugrozio u Severu ove godine.


Ма шта ви мислили, неуко верујући својим очима: "Три четвртине грађана живи добро, Вучић најпопуларнији лидер после Тита"\nАлександар Јовановић / Ћирилизовано: Поручилац и починилац овог "истраживања" очигледно нису свесни последица претеривања у формирању (а не истраживању) јавног мнења, чему и служе сличне баљезгарије, а најочигледније у случају Хилари Клинтон. Што није лоше, нека Моника Вучић или кандидат кога то биће одреди прођу слично на српским председничким изборима.\nТекст је преузет са веб-сајта "Глас Америке", не заслужује ћирилицу. Преносим га у што приближнијој форми, а знатижељницима ево и повезница да се мало боље упознају с колаборантима намесничких власти:\n- Demostat – Istraživački i izdavački centar\n- O nama – Demostat\nTri četvrtine građana živi dobro, Vučić najpopularniji lider posle Tita\nSvaki drugi građanin Srbije zadovoljan je svojim životom, tri četvrtine građana kaže da živi dobro ili osrednje, naspram jedne četvrtine koja kaže da živi lošije. Najpopularniji političar je bivši predsednik SFRJ Josip Broz Tito, dok je na drugom mestu aktuelni premijer Srbije Aleksandar Vučić, rezultati su istraživanja Demostata.\nIstraživanje se, između ostalog, bavi životom građana Srbije, čega se plaše i da li imaju nadu u promenu nabolje, odnosom građana prema demokratiji i političkim partijama, kao i šansama predsedničkog kandidata vlasti i opozicije na izborima iduće godine.\n"To je podatak koji ohrabruje, kao i podatak o broju onih koji su zadovoljni svojim životom i po tom nivou zadovoljstva se približavamo zapadnoevropskim zemljama", rekao je autor istraživanja sociolog Srećko Mihailović.\nIstraživanje, koje je urađeno u oktobru 2016. na reprezentativnom uzorku od 1.500 ispitanika putem neposrednog ličnog intervjua "licem u lice", realizovao je tim Istraživačko-izdavačkog centra Demostat.\nViše od polovine, odnosno 54 odsto ispitanih građana Srbije ima nadu i osećanje pozitivne energije, naspram 40 odsto onih koje karakterišu zabrinutost, strah, pesimizam, nemoć, naveo je Mihailović.\nKad im se ponude imena šest političkih lidera, za Tita se izjašnjava 32 odsto ispitanika, dok je za Vučića njih 31 odsto, a na trećem mestu je bivši premijer Srbije Zoran Ðinđić sa 11 odsto glasova.\nIza njih su predsednik SRJ Slobodan Milošević sa tri odsto glasova i slede bivši predsednici Srbije Boris Tadić i Vojislav Koštunica dobili po dva odsto glasova.\nTito ima prednost u svim obrazovnim grupama, a Vučić samo kod srednjeobrazovanih ispitanika.\nPolovina ispitanika smatra da je za Srbiju najbolje to što ima lidera kao što je Aleksandar Vučić, dok trećina ne misli tako, a dve trećine ispitanika slaže se sa tvrdnjom da je u zemlji stanje toliko teško da se može rešiti "jedino čvrstom rukom". Mihailović kaže da najviše zabrinjava to što je veliki broj autoritarno orijentisanih građana, čak tri petine njih.\nPrema istraživanju,u lider koji dominira u Srbiji je Aleksandar Vučić, a od političkih partija Srpska napredna stranka, premda je izražena distanca prema politici i raširen antipartizam.\n"Nema potrebe da iznenađuje veliki broj antiparijtski orijentisanih građana, jer je to uobičajen postotak kada su izbori daleko ili bar relativno daleko. Ali ako posmatramo samo ispitanike koji imaju stav prema partijama, odnos je četiri prema jedan u korist stranaka na vlasti", rekao je sociolog Mihailović.\nNa sledećim predsedničkim izborima kandidat vladajućih stranaka imao bi devet puta veće šanse nego kandidat opozicije, a pet puta veće šanse nego svaki nezavisni kandidat, a Mihailović kaže da je najveći broj građana sklon da glasa za predsedničkog kandidata kojeg predlože vladajuće stranke.\nTrećini ispitanika bliže su vladajuće stranke, 11 odsto njih reklo je da su im bliže opozicione partije, dok je čak 56 odsto reklo da im nisu bliske ni jedne ni druge.\nPetina ispitanika ima pozitivan odnos prema demokratiji kao vrednosti, četvrtina ima negativan stav, ali čak 56 odsto ispitanika nije u stanju da razluči demokratsko od nedemokratskog.\nOsam od deset ispitanika smatra da su i moć i uticaj koncentrisani u liku i delu premijera Aleksandra Vučića, slede ga MMF i Svetska banka, a odmah iza njih po moći i uticaju domaći kapitalisti i tajkuni, institucije EU, Skupština Srbije, mediji, strane ambasade, strane kompanije koje posluju u našoj zemlji zatim institucije države i društva, dok je predsednik Srbije na desetom mestu.\nИзвор: Tri četvrtine građana živi dobro, Vučić najpopularniji lider posle Tita


AIK Banka najbolja digitalna banka za potrošače u Srbiji za 2021. godinu – Bankar.rs\nHome/BANKE/AIK Banka najbolja digitalna banka za potrošače u Srbiji za 2021. godinu\nRenomirani finansijski časopis„Global Finance“ proglasio je AIK Banku najboljom digitalnom bankom zapotrošače za 2021. godinu.\nPrestižna nagrada je još jedan u nizu pokazateljauspešnog poslovanja i potvrda liderske pozicije u pružanju inovativnih i savremenih bankarskih usluga na tržištu Srbije.\nPrateći potrebe klijenata, uz uvažavanje najviših profesionalnih standarda, AIK Banka konstantno radi na unapređenju svojih usluga i realizaciji projekata uokviru usvojene strategije digitalne transformacije, sa jasnim ciljem da klijentima pruži najkvalitetnije korisničko iskustvo i maksimalan komfor u upravljanju svojim finansijama.\n„Izuzetno smo ponosni na sve što smo, kao tim, uradili prethodnih godina kako bismo klijentima omogućili dostupnost velikog broja bankarskih usluga putem najsavremenijih digitalnih kanala 24/7. Priznanje časopisa „Global Finance“ daje nam podsticaj za dalji razvoj i pozicioniranje AIK Banke kao vodeće bankarskegrupacije u regionu”, istakla je Jelena Galić, Predsednik Izvršnog odbora AIK Banke.


Vesti Autor:Beta23. apr. 202111:29 > 15:001 komentar\n"Odluka republičke javne tužiteljke Zagorke Dolovac da oslobodi funkcije tužioca Predraga Milovanovića u postupku protiv Dragoljuba Simonovića, navodi me na sumnju da će taj slučaj doživeti sudbinu predmeta o ubistvu Slavka Ćuruvije", rekao je novinar iz Grocke Milan Jovanović.\nBivši predsednik opštine Grocka Dragoljub Simonović je nepravosnažno osuđen na kaznu od četiri godine i tri meseca zatvora zbog paljenja kuće novinara Jovanovića.\nOptužnicu u tom procesu je zastupao zamenik tužioca iz Drugog osnovnog tužilaštva Predrag Milovanović, koji je u međuvremenu izabran za člana Državnog veća tužilaca (DVT), što je bio razlog za diskrecionu odluku Dolovac da Milovanovića izuzme iz svih postupajućih predmeta.\nJovanović je kazao da je Milovanović izuzet 9. aprila tako da nije mogao da odgovori na žalbe oštećenih u postupku protiv Simonovića.\nNovinar postavlja pitanje zašto i advokatima koji su postali članovi DVT i Visokog saveta sudstva (VSS), kao što su Viktor Gostiljac i Zora Dobričanin, nije zabranjeno da vode svoje sudske predmete i zastupaju klijente.\n„Zar to nije sukob interesa? Kako je moguće da Gostiljac i dalje zastupa Simonovića, a Milovanović ne može optužnicu?“, zapitao se Jovanović.\nPrema njegovim rečima izuzimanje Milovanovića izaziva veliku sumnju na konačan ishod ovog slučaja pogotovo kad se zna da prvostepena presuda još nije upućena Apelacionom sudu na razmatranje.\n„Zašto se prvostepena presuda još od februara nalazi u arhivi suda. Zašto još uvek nije odredjen sudija za Igora Novakovića, koji je izuzet iz ovog predmeta?“, kazao je Jovanović.\nNaveo je da tužiocu Milovanoviću duguje javno izvinjenje.\n„U nekoliko navrata sam u medijima izjavio da je Milovanović častan i pošten javni tužilac, i da je sudija Slavko Žugić častan i pošten sudija. Očigledno je da to pojedinim njihovim kolegama nije odgovaralo i da im je nanelo štetu“, rekao je novinar.\nNaglasio je da napadi na novinare, koji se i dalje svakodnevno dešavaju, navode na sumnju da neko svesno ne želi da se donese pravosnažna presuda kako bi se ti napadi zaustavili.\nmilan jovanovićPredrag MilovanovićZagorka Dolovac


December 2017 – Page 2 – Plandište online\nNe propustite: Tradicionalni godišnji koncert KUD-a “Vuk Karadžić”\n15.12.2017\tDRUŠTVO, REGION, VESTI\nNakon velikog broja uspeha u toku godine, osvajanja Srebrne plakete na Pokrajinskoj smotri folklora za decu u Bačkoj Topoli, velikog broja koncerata i učešća na međunarodnom festivalu folklora u Bugarskoj, kulturno umetničko društvo „Vuk Karadžić“ organizuje tradicionalni godišnji koncert sa prijateljima! Gosti će i ove godine biti dragi prijatelji, Kulturno – umetničko društvo „Srem“ iz Jakova. Cena ulaznice je 200 ...\nU medicinsku dokumentaciju se, prvi put u Srbiji, uvode knjižice za trudnice. U novom dokumentu, na 32 strane, koji će u Ministarstvu zdravlja već do kraja ove nedelje biti distribuiran porodilištima, vodiće se kompletna medicinska dokumentacija o aktuelnoj, i prethodnim trudnoćama, što znači da će se upisivati svaki pregled i analiza, kao i terapija. I to sa potpisom i faksimilom lekara, ...\nSkupština Srbije usvojila je izmene i dopune Zakona o regulisanju javnog duga Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana, koji predviđa isplatu štediša sa prostora cele bivše Jugoslavije, u periodu od 31. avgusta 2019. godine do 29. februara 2024.godine. Reč je o deviznoj štednji građana sa prostora nekadašnje Jugoslavije, položenoj kod banaka čije je sedište na teritoriji Srbije i njihovim ...\nPočinje provera, upravnici zgrada traže neprijavljene stanare\nPre dva dana je istekao rok za upis u Registar stambenih zajednica. Novi upravnici zgrada, kao prvi posao moraće da popišu sve stanove, lokale, garaže, kao i sve žitelje stambenih zgrada. Po slovu zakona o stanovanju i održavanju stambenih zgrada, upravnici su dužni da popišu i zajedničke delove objekta. Moraće ažurno da vode i evidenciju o vlasnicima stanova i njihovim ...\n14.12.2017\tDRUŠTVO, REGION, VESTI\nIzmene Zakona o javnom redu i miru predviđaju veće novčane kazne za upotrebu pirotehničkih sredstava, u iznosu od 50.000 do 100.000 dinara, kaže direktor policije Vladimir Rebić. Prema sadašnjem zakonu te kazne se kreću od 10.000 do 50.000 dinara. Takođe, kako je naveo, za pucanje će biti zaprećena kazna od 100.000 do 150.000 dinara. – Smatram da ćemo uz takav ...\nDigitalne knjige i tableti u školama Srbije?\nReforma školstva podrazumeva i promenu udžbenika, pa je resorno ministarstvo izradilo Nacrt zakona o udžbenicima, a javna rasprava je u toku i trajaće do 26. decembra 2017. godine. Pomoćnica ministra prosvete Vesna Nedeljković rekla je da će novi zakon o udžbenicima doneti jeftinije i pravednije obrazovanje za sve. – Digitalni udžbenici će učiniti da nastava bude zanimljivija, da kolegama bude lakše, i ...\nUmesto na šest mesta ide se samo kod javnog beležnika, novi zakon o katastru\nNovi Zakon o katastru biće usvojen u prvom tromesečju naredne godine, izjavila je potpredsednica vlade Zorana Mihajlović. Ona je istakla, da će pokušati da parlamentu Predlog zakona bude dostavljen sa podzakonskim aktima, kako ne bi morala da se čeka dalja implementacija. – Novi zakon je važan, jer umesto da se ide na šest različitih destinacija, ide se samo kod javnog ...\nNacrt budžeta za 2018. godinu dat na javni uvid\nU Plandištu je održana 57. sednica Opštinskog veća kojom je predsedavao predsednik Opštine, Jovan Repac koji je pre usvajanja dnevnog reda rekao da, o tački Predlog Pravilnika o postupku unutrašnjeg uzbunjivanja, većnici ne izjašnjavaju. Ova tačka se prihvata samo kao informacija. Na dnevnom redu 57. sednice Opštinskog veća, bilo je ukupno 8 tačaka. Posle usvajanja zapisnika sa poslednje dve sednice, ...\nOvo je stanje u kome su nekad bile prostorije u Velikoj Gredi: Evo kako izgledaju nakon uspešne realizacije projekta (FOTO GALERIJA)\n13.12.2017\tDRUŠTVO, REGION, VESTI\nPredsednik opštine Plandište Jovan Repac danas je obišao sportske svlačionice u Velikoj Gredi, čija je rekonstrukcija završena krajem novembra. Sredstva su obezbeđena konkurisanjem na javni poziv za finansiranje i sufinansiranje projekta u oblasti razvoja sporta kod Uprave za kapitalna ulaganja APV. Ovako su svlačionice izgledale pre: Opšti cilj poziva je podrška lokalnim samoupravama na teritoriji Autonomne pokrajne Vojvodine u realizaciji ...\nStrana 2 of 3«123\t»


Sud za maloletnike na Siciliji: Italijanske vlasti prekršile zakon odbijanjem dece migranata\n► Sud za maloletnike na Siciliji: Italijanske vlasti prekršile zakon odbijanjem\nSud za maloletnike na Siciliji presudio je da su italijanske vlasti prekršile nacionalni zakon i međunarodne konvencije tako što su blokirale ulazak u Italiju 28 maloletnika bez pratnje, saopštila je španska humanitarna organizacija Open Arms.\nOni su objavili presudu i rekli da deca trpe "fizički i mentalni bol" nakon "psiholoških trauma" koje su preživela u libijskim logorima.\nŠpanska humanitarna organizacija Open Arms tražila je od Italije i Malte da evakuiše bebe blizance sa njihovim roditeljima sa broda na kome se nalazi 151 migrant. Oni su dodali i da jedna devojčica (9) ima probleme sa disanjem.\nŠpanija je takođe odbila da da azil 31 mamoletniku, navodeći da kapetan broda koji je zatražio azil za njih nema takva ovlašćenja.\nVisoki španski zvaničnik je rekao da zahtev za azil nema nikakvu pravnu težinu.\nItalija i Malta i dalje odbijaju da prime humanitarni brod, koji se već više od nedelju dana nalazi na Sredozemnom moru i traži dozvolu za pristajanje.


Od danas predaja dokumentacije za projekat "1000+" | Analitika - Informativni Portal\nOd danas predaja dokumentacije za projekat "1000+"\nGrađani zainteresovani za kupovinu stana u okviru projekta Hiljadu plus od danas će u jednoj od sedam banaka, koje u njemu učestvuju, moći da predaju potrebnu dokumentacuiju.\nObjavljeno: 21. 03. 2016 - 08:30 Promjenite veličinu teksta: A A A\nGrađani dokumentaciju mogu predati u filijalama Crnogorske komercijalne banke (CKB), Erste, Komercijalne banke Budva, Lovćen, NLB, Prve i Societe General banke Montenegro, koje će obaviti predkvalifikaciju i provjeru kreditne sposobnosti i ostalih uslova podnosilaca zahtjeva.\nPrethodno su objavljeni pozivi za učešće banaka i građevinskih firmi u projektu Hiljadu plus, koji predstavlja nastavak istoimenog projekta iz 2010. godine. Cilj projekta je omogućavanje građanima da na jednostavan, pravičan i ekonomski isplativ način dođu do sopstvenog stana.\nProjekat će omogućiti uštede odabranim građanima i porodičnim domaćinstvima obezbjeđivanjem niže kamatne stope na stambene kredite u odnosu na tržišnu. Visina kamatne stope na godišnjem nivou iznosi 3,99 odsto fiksno, za zaključene ugovore za kupovinu stanova po kupoprodajnoj cijeni do 1,09 hiljada EUR po kvadratu neto korisne površine stambenog prostora, na period od 20 godina.


Segol: Bez socijalog dijaloga nema progresa\nPreuzeto sa sajta dnevnik.rs\nSocijalni dijalog jedan je od najvažnijih segmenata da bi reforme koje se planiraju bile održive i da bi se obezbedio privredni i društveni napredak, izjavila je danas generalni sekretar Evropske konfederacije sindikata Bernadet Segol.\nOna je, na konferenciji za novinare u Savezu samostalnih sindikata Srbije (SSSS), rekla da oko važnih pitanja, poput Zakona o radu, odluke ne bi trebalo da se donose bez konsultacija sa sindikatima.\n"Ukoliko su reforme neophodne, važno je identifikovati ih, jer reforme se ne donose zarad reformi, već zarad ekonomskog i socijalnog progresa", kazala je Segol, dodajući da je za sve to važno da postoji valjan socijalni dijalog.\nVažne odluke se, kako je rekla, ne mogu donositi u kancelariji već se o njima mora govoriti na širem nivou i u razgovorima sa drugim socijalnim partnerima. Naglasila je da sve odluke koje se donose moraju biti transparnetne, da sindikati nisu protiv reformi, već moraju biti uključeni, dati podršku i pomoć tom procesu. Kako je istakla Segol, zajednički rad dva sindikata u Srbiji (SSSS i UGS Nezavisnost) dobar je korak napred i važno je da te dve sindikalne organizacije sarađuju u vreme ekonomskh i socijlanih promena, a EKS će im dati podršku u daljim nastojanjima da se unapredi radno zakonodavstvo.\nTakođe S S S S i UGS Nezavisnost sada mogu postati punopravni članovi te organizacije, budući da je Srbija počela pregovore o članstvu u EU, kazala je.\nEKS se zalaže za politiku investiranja i otvaranja novih radnih mesta, a smanjenje zarada i penzija ne daje dugoročne rezultate za razvoj zemlje, dodala je Segol, koja na poziv dva sindikata od juče boravi u poseti Srbiji. Tokom jučerašnjeg dana razgovarala je sa predstavnicima Vlade Srbije - premijerom Ivicom Dačićem i prvim potpredsednikom Aleksandrom Vučićem.\nPredsednik SSSS Ljubisav Orbović je ukazao da se u poslednje vreme dosta govori o reformama i da bi one trebalo da idu u pravcu radnog zakonodavstva, ali da nije tačno precizirano koje reforme se tačno očekuju u Srbiji. Osvrnuvši se na Zakon o radu, Orbović je izrazio nadu da će se taj zakon doneti u dogovoru sindikata, poslodavaca i vlade, i da će se uspeti u nastojanjima da se dođe do zajedničkog rešenja.\nPredsednik UGS Nezavisnost Branislav Čanak rekao je da su predstavnici sindikata i EKS imali konstruktivan sastanak sa šefom Delagacije EU u Srbiji Majklom Devenportom, koji je, kako je kazao, veoma obavešten o delovanju i ciljevima sindikata i izrazio spremnost da im pomogne u institucionalizaciji socijalnog dijaloga.


Na Tviteru je objavljen video klip u kome se novinar BIRN-a Slobodan Georgiev, ali i BIRN, CINS i KRIK označavaju kao "izdajnici".\n- I ovaj slučaj ćemo ispitati i ako tužilaštvo bude smatralo da postoje elementi bilo kog dela, podnećemo prijave - rekao je Stefanović.\n- Policija po zakonu ne kvalifikuje delo, zato dostavljamo tužilaštvu sve, tražimo konsultacije i tužilaštvo određuje da li je nešto krivično delo - rekao je Stefanović.\nNa opasku novinara da mediji prenose da je osoba koja je objavila video na Tviteru državni funkcioner i da podržava SNS, Stefanović kaže da o tome ne zna ništa.\n- Kad pretuku novinarke Pinka ili kad pozivaju na linč na Tviteru novinarke Studija B, onda nema te zabrinutosti. Ja sam jednako zabrinut i za jedne i za druge - rekao je Stefanović.\nNatasa Dosta je nasilja! Svako nek odgovara za svoje postupke!\nmimi pretnje novinarima su nedopustive\nmimi ludilo mora stati\nEmilija Naravno da se sve mora ispitati\nTijana Stop nasilju i sirenju mrznje\nivana Policija radi posao kako i treba\nDanka Sve se moze ispitati.\nJana I treba da se ispita.\nFilip Samo po zakonu...\nNeca Svaki vid nasilja treba kazniti!


Škola fudbala - Top spin - Sportski baloni\nTop Spin škola fudbala u okviru sportskih balona Top Spin pruža Vašem detetu savršen prostor i okruženje ne samo za učenje sporta, već za celokupan fizički, duhovni, psihološki i društveni razvoj. Polaznici Top Spin škole fudbala imaju mogućnost da vežbaju sa svojim vršnjacima na vrhunski opremljenim, klimatizovanim i maksimalno bezbednim fudbalskim terenima, uz stručnog i kvalifikovanog trenera.\nFudbalski tereni u sportskim balonima Top Spin odlikuju se najkvalitetnijim materijalima i vrhunskom izradom. Podloga na terenima za fudbal napravljena je od specijalne antialergijske veštačke trave bez ispune koja pruža osećaj veoma sličan onom na pravom terenu, pri čemu se ne kliza i time eliminiše rizik od povrede. Prostor ima vrhunski sistem ventilacije, kao i grejanje u zimskim mesecima, što omogućava savršene uslove za fizički razvoj i zdravlje dece. Objekat takođe sadrži vrhunski opremljene svlačionice sa tuševima, kao i kafić sa kablovskom televizijom i internetom.


Advokati krivičari traže postupanje u pritvorskim predmetima\nAdvokatska krivična unija uputila je danas predlog Advokatskoj komori Srbije da omogući advokatima postupanje u aktuelnim pritvorskim predmetima, kojima bi njihovim klijentima koji su već u pritvoru "bio omogućen pristup pravi i slobodi".\n"Smatramo svojom profesionalnom obavezom advokata - branilaca, da Vam se obratimo u interesu slobode i odbrane naših klijenta", navodi se u dopisu AKU koji je dostavljen i Tanjugu.\nTa unija branilaca ističe da i dalje nastavlja da poštuje odluke Komore o obustavi rada napominjući da "činjenica koliko će naši klijenti borativi u pritvoru, vlast posebno ne pogađa, već njihove porodice, njih i nas", navodi se u dopisu advokata krivičara.\nKrivičari su ukazali na neke od zakonskih normi, odredbe Kodeksa advokata i pojedine evropske preporuke, i izrazili nadu da će taj predlog biti usvojen, a Pravila o postupanju advokata tokom obustave rada revidirana, kako bi se, kako se navodi, izbegla šteta po interese najihovi klijenata.\nAKS je izdala uputstvo prema kome advokati tokom obustave rada ne idu na sudjenja, niti u policiju ili tuzilaštvo na saslušanja.\nAKU traži da se braniocima omogući da nastave postupanje u predmetima koji su u toku a njihovi klijenti u pritvoru.\nBeogradski advokati su letos 15 dana štrajkovali tražeći izmene poreskih rešenja za 2014. godinu, kojima je porez advoaktima povećan za 40 odsto a u nekim slučajevima i do 100 odsto.\nU septembru je štrajk ponovo počeo u 10. septembra a u celoj Srbiji 17. septembra. Pored poreza advoakti traži i izmene zakona o javnom beležništvu, koji su počeli da se primenjuju 1. septembra.\nPANIKA U JAGODINI Muškarac nezadovoljan presudom pretio da će UBITI SUDIJE, DVA ADVOKATA i da će zapaliti sud!\nJUTARNJI ŠPIC Najopterećeniji mostovi i autoput\nPOZNATI SVI KANDIDATI ZA MINISTRE BiH Srbima omražena ambasadorka postaje šef diplomatije


Bajrami: Projekat "Otvoreni Balkan" u suprotnosti sa Berlinskim procesom - Kosovo Online\n1. Avgust 2021. • 13:05\nGlavni i odgovorni urednik prištinskog lista Koha ditore Agron Bajrami ocenio je da "Otvoreni Balkan" ne samo da nema nikakve veze sa Berlinskim procesom, već i da je u suprotnosti sa temeljima ideje tog procesa.\n„Da budemo jasni: Projekat „Otvoreni Balkan“ nema nikakve veze sa Berlinskim procesom; čak je u suprotnosti sa temeljima ideje Berlinskog procesa“, naveo je Bajrami u objavi na Tviteru.\nIstakao je da je direktorka za jugoistočnu Evropu u nemačkom Ministarstvu spoljnih poslova Sabin Šuc pojasnila da se Berlinski proces zasniva na uključivanju i ravnopravnosti šest zemalja Zapadnog Balkana.\n"Svi potpisuju ili se razgovori nastavljaju", dodao je Bajrami.\nU četvrtak su u Skoplju premijeri Albanije i Severne Makedonije Edi Rama i Zoran Zaev i predsednik Srbije Aleksandar Vučić potpisali sporazum i dva memoranduma, a inicijativa poznata kao "mini-Šengen" dobila je novi naziv "Otvoreni Balkan".\nFor more, see @GERonWEB June interview:https://t.co/nNiIujrUzm\nAgron Bajrami Otvoreni Balkan Berlin Nemačka Ministarstvo spoljnih poslova\nVučić: "Otvoreni Balkan" istorijski dogovor i uspeće, mržnja prema Albancima nam ništa ne donosi\nGervala u Skoplju: Inicijativa "Otvoreni Balkan" opasna\nAbdidžiku: "Otvoreni Balkan" ima smisla samo ako Srbija prizna Kosovo


Presednik Ustavnog suda Srbije Slobodan Vučetić izjavio je da sadašnji sastav Skupštine Srbije ne može sebe proglasiti za ustavotvornu skupštinu. On je precizirao da takva mogućnost nije predviđena Ustavom, niti takvog primera ima u istoriji ustavnih revizija. Tako je dodat još jedan kamenčić u mozaik nepoznanice zvane - kako promeniti najviši pravni akt u Srbiji. Ipak, postoji drugi način, poručuje predsednik Ustavnog suda.\n“Ako ne bi uspela procedura predviđena sadašnjim Ustavom, a ne sumnjam da postoji potreba za donošenjem novog modernijeg ustava, Skupština može doneti zakon o izboru ustavotvorne skupštine. Taj zakon bi se verovatno morao doneti kvalifikovanom većinom, utvrdio bi način izbora te skupštine, njena ovlašćenja, rokove u kojima bi mogla doneti ustav, jer bi u rukama te ustavotvorne skupštine bilo puno ovlašćenje za utvrđivanje ne samo sadržine ustava već i načina donošenja ustava. Ustavotvorna skupština bila bi u mogućnosti da predvidi proceduru donošenja ustava u samoj skupštini bez referenduma. Naravno, nekom visokom kvalifikovanom većinom.”\nU momentu kada je najavljen konsenzus među članicama vladajuće koalicije o tekstu novog ustava, i kada je najavljeno da se njihovim stavovima približila i Srpska radikalna stranka zaista je izgledalo da su otklonjene najvažnije prepreke da Srbija napokon dobije novi najviši pravni akt. Pogotovu kada se zna da je predsednik Srbije Boris Tadić promenu ustava označio kao prioritetni zadatak tokom izborne kampanje. Problem je iskrsao kada je postavljeno pitanje treba li prvo doneti ustav pa organizovati izbore, ili organizovati izbore pa doneti ustav. Tim predsednika Srbije koji radi na predlogu ustava smatra da ako se on menja van procedure najpre treba organizovati izbore. Funkcioner Demokratske stranke Srbije Vojislava Koštunice Dragan Šormaz ima drugačije mišljenje:\n“Ako već toliko žele nove izbore, moj savet je, izvolite gospodo, donesimo novi ustav, zakon o sprovođenju tog ustava, i naravno novi izborni set zakona i da raspišeno nove izbore na svim nivoima.”\nKoliko se vama čini verovatnim da je jedan od razloga za poseban stav Demokratske stranke u tome što se ne želi ponovno raspisivanje predsedničkih izbora?\n“Ne može da se postigne dogovor na tu temu jer to bi bio presedan u istoriji donošenja novih ustava na planeti zemlji. Znači kad se donese novi ustav, ona se raspišu izbori na svim nivoima. Potpuno je nemoguće izbeći te izbore.”\nMogu li oni da blokiraju proces donošenja novog ustava?\n“Pa ako je naš stav da mora da bude konsenzusom onda mogu da budu nekorektni pa da blokiraju na takav način, a naš stav jeste konsenzusom i znajući gospodina Koštunicu on će sigurno dati sve od sebe da privoli Demokratsku stranku na promenu ustava u narednoj godini.”\nU Demokratskoj stranci odbijaju da se razlog za formulisanje sopstvenog predloga kriju u želji da se spreči mogućnost da predsedniku Borisu Tadiću mandat istekne posle samo godinu dana. Za svoj predlog kažu da nije konkurentski onom koji formuliše vladajuća koalicija, već da uzima u obzir i mnoge njegove stavove. Potpredsednik demokrata Dušan Petrović precizira:\n“U ovom trenutku nije otvorena rasprava o sadržini ustava. Ustav Republike Srbije ima vrlo stroge kriterijume za promenu. Dakle, reviziona klauzula je takva da je nužno da dve trećine poslanika utvrdi predlog novog ustava, da posle toga se građani na referendumu izjasne o takvom predlogu. U ovom trenutku jedno od vrlo važnih pitanja je kakav bi to birački korpus trebalo da dobije priliku da se o ustavu izjasni kako bi građani Srbije koji su sada žive na Kosovu i Metohiji se izjašnjavali o tom ustavu. Pitanja procedure nisu formalistička pitanja, to su par ekselans politička pitanja i od toga kako će Srbija menjati Ustav u dobroj meri zavisi kako će se ona pozicionirati pri rešavanju važnih državnih pitanja, pre svega mislim na pitanja Kosova i Metohije, a posle toga i utvrđivanje daljeg razvoja naših odnosa sa Crnom Gorom i sadržine ustavno-pravne i državne veze između Srbije i Crne Gore.”


Stručnjaci upozoravaju na moguće pogoršanje gladi u Africi\nRezultati studije koju je sproveo medjunarodni institut za praćenje ishrane stanovništva u svetu pokazuju da će broj gladnih u Africi, tokom narednih 20 godina, neprestano rasti ako se ne sprovedu korenite reforme.\nViše od deset afričkih zemalja, iz jednog ili drugog razloga nije sposobno da prehranjuje svoje stanovništvo. Pogrešne političke odluke, nemaran odnos prema poljoprivredi, epidemija side, suše, ratovi i prošlogodišnje najezde skakavaca, zajednički su doveli do najveće nestašice hrane u poslednjih nekoliko decenija. Prema nedavno objavljenom izveštaju Medjunarodnog instituta za istraživanja u oblasti prehrambene politike, čije sedište je u Sjedinjenim Državama, desetine miliona stanovnika Afrike u naredne dve decenije biće izloženo teškim nestašicama hrane. Viši analitičar pomenutog instituta Mark Rouzegrant, kaže da bi najbolji način za rešavanje tog problema bilo otvaranje tržišta:\n”Bilo bi mnogo bolje kada bismo uveli liberalizaciju trgovine sa zemljama u razvoju, jer bi to otvorilo tržišta za uvoz poljoprivrednih proizvoda i prehrambenih artikala iz Afrike. To bi joj donelo godišnji prihod od preko 5 milijardi dolara.“\nMark Rouzegrant dodaje da hitna pomoć u hrani pomaže kratkoročno, ali da ne doprinosi u rešavanju hroničnih nestašica hrane u Africi. Stručnjaci instituta su izradili kompjuterske modele posledica političkih odluka u oblasti trgovine, pomoći i poljoprivrede, u narednih 20 godina. Prema najlošijem modelu, broj neuhranjene dece u podsaharskoj Africi porastao bi do 2025. godine od 33 na 55 miliona. Rouzegrant kaže kaže da se i u Africi i van nje preduzimaju mere za pružanje pomoći afričkim poljoprivrednicima:\n”Ima znakova koji obećavaju. Na primer, lideri grupe G8 odobrili su otpis 40 milijardi dolara duga afričkim zemljama, kao i udvostručenje pomoći za razvoj, sa 25 na 50 milijardi dolara u narednih 10 godina. Pored toga, afrički lideri obećali su da će i oni udvostručiti ulaganja u poljoprivredu. Ako bi ta sredstva bila brzo dostavljena i adekvatno uložena, to bi bio krupan korak napred.“\nUprkos tome, tek šokantni snimci izgladnele dece u Nigeru, u poslednjih nekoliko nedelja, usmerili su pažnju svetske javnosti na glad u Africi. Poljoprivredni stručnjaci upozoravaju da će biti potrebno još mnogo truda, kako u medjunarodnoj zajednici tako i u afričkim zemljama, da te slike zauvek nestanu iz svetskih televizijskih izveštaja.


TotalCar.rs » Škoda u 2018. rekordno, sa preko 1.2 miliona vozila\nSa 110.100 hiljada vozila isporučenih u nоvеmbru mesecu tekuće godine Škoda je blizu svojih rekordnih proizvodnih rezultata.\nŠkoda nezadrživo nastavlja rast prodaje na globalnom nivou. Češki proizvođač automobila isporučio je 1,148,600 vozila u periodu od januara do novembra – što je povećanje od 5,1% u odnosu na isti period prošle godine. U novembru, kompanija je zabeležila 110,100 hiljada isporuka širom sveta, pad od 3,9% u odnosu na isti mesec prošle godine (novembar 2017, 114,600 vozila). Jedan od razloga za ovakav razvoj prodaje je u opadanju tržište automobila u Kini.\nČeški proizvođač automobila je ostvario snažan rast u Rusiji u novembru mesecu za broj od 8,200 vozila što predstavlja povećanje od 42,9% u odnosu na isti mesec prošle godine. OCTAVIA ostaje bestseler brenda, a potražnja za kompaktnim SUV modelom KAROQ nastavlja da raste.\nGlobalni rast prodaje\nAlain Favey, član Upravnog odbora za prodaju i marketing u kompaniji ŠKODA Auto,je naglasio: “U prvih jedanaest meseci ove godine, povećali smo naše isporuke za 5,1% u odnosu na prethodnu godinu. Ohrabrujući učinak, posebno uvođenjeg novog WLTP ciklusa testiranja i trenutno je tržište automobila u opadanju u Kini. Sa našom kampanjom , dajemo pravi podsticaj i osvajamo nove grupe kupaca za naš brend. Sa novim modelom SCALA, sada se preduzima sledeći korak i uspešno nastavlja naš dinamičan razvoj u važnoj kompaktnoj klasi”.\nŠkoda u Evropi\nU Zapadnoj Evropi, ŠKODA je isporučila 43,300 vozila u novembru, što je povećanje od 7,9% u odnosu na isti period prošle godine (novembar 2017, 40,100 vozila).\nU najjačem jedinstvenom evropskom tržištu – Nemačkoj – češki proizvođač je povećao svoje isporuke 17.300 vozila (novembar 2017, 16,100 vozila + 7,1%). ŠKODA beleži dvocifreni rast u Francuskoj (2.900 vozila, + 27,1%), Velika Britanija (6,300 vozila + 20,6%), Španija (2.200 vozila + 16,9%), Belgija (1.700 vozila + 12.0%) i Holandija (2.000 vozila, + 11,0%).\nU centralnoj Evropi isporučeno je 18.500 vozila – blagi pad od 3,0% (novembar 2017, 19,100 vozila). Zatim na domaćem Češkom tržištu, 7.700 vozila, 7,6% manje nego u istom periodu prošle godine (novembar 2017, 8.300 vozila). S druge strane, kompanija beleži rast u Poljskoj (6.700 vozila, 4,3%) i Slovačkoj (2200 vozila, 16,5%).\nU istočnoj Evropi bez Rusije, kompanija je značajno povećala isporuke: 4,400 vozila predstavlja povećanje od 15,8% u odnosu na isti mesec prošle godine (novembar 2017,3800 vozila). Češki proizvođač takođe beleži snažan rast u Srbiji (800 vozila, + 47,3%) i Baltičkim državama (700 vozila, + 24,0%).\nU Rusiji je zabeležen snažan dvocifreni rast u novembru povećanje od 42,9% u odnosu na isti mesec prethodne godine (novembar 2017, 5,700 vozila).\nU Kini, najvećem prodajnom tržištu, isporučeno je u novembru 28.000 vozila – a godinu za godinom pad od 24,3% (Novembar 2017, 37,000 vozila). Tako,da sadašnje prodajne brojke u Kini odražavaju pad trenutno na kineskom tržištu automobila. Međutim, u periodu od januara do novembra, ŠKODA je isporučila 304,300 vozila u Kini, što je za 7,7% više nego u istom periodu prošle godine (januar-novembar 2017, 282,600 vozila).\nU Indiji je u novembru, isporučeno 1.400 vozila što predstavlja smanjenje od 4,1% u odnosu na isti period prošle godine (novembar 2017, 1.400 vozila).\nIsporuke u novembru 2018 (u jedinicama, poredjane po modelu, +/- u procentima u odnosu na novembar 2017):\nIzvor: Skoda-auto.rs/Vrele gume\nTeslino poslovanje konačno u plusu


Ekipa OKK Beograda dočekuje Čačane na startu Superlige | OKK Beograd\nEkipa OKK Beograda u subotu dočekuje goste iz Čačka, ekipu Borca, u okviru 1.kola košarkaške Superlige Srbije.\nUtakmicama 1.kola započinje takmičenje u okviru Superlige Srbije u sezoni 2018/19, a protivnik ekipe OKK Beograda na samom startu biće ekipa čačanskog Borca. Dva tima su deo grupe A u kojoj se još nalaze ekipe Zlatibora, Dunava, Crvene zvezde i FMP-a. Meč u hali Mega Factory u Beogradu igra se u subotu 27.aprila 2019.godine, sa početkom u 19:30 časova.\nEkipa OKK Beograda je preliminarnu fazu Košarkaške lige Srbije završila na četvrtom mestu, dok su Čačani tu fazu završili kao najbolje plasirani tim. Prvi ovosezonski meč ove dve ekipe u kome je OKK Beograd bio domaćin odigran je krajem novembra u okviru 8.kola, a Beograđani su tom prilikom slavili rezultatom 91:81 (24-19, 16-20, 19-21, 32-21). Drugi meč odigran u okviru 21.kola u Čačku domaći tim je rešio ubedljivo u svoju korist, a rezultat je bio 83:52 (21-6, 27-24, 20-6, 15-16).\nTrener beogradskog tima Branislav Vićentić istakao je da je njegova ekipa značajno pojačana uoči nastavka takmičenja, kao i da u duelu sa Čačanima neće biti nikakvih nepoznanica, jer gosti nisu menjali sastav:\n’’Posle mesec dana pauze počinje drugi deo sezone, odnosno Superliga, gde ćemo pokušati da sačuvamo naš stil igre iz regularnog dela. Pojačani smo Stanićem i Ratkovicom iz Mege, Tanaskovićem iz Mladosti, a vratio nam se i Musić nakon boravka u Igokei. Sigurno nećemo igrati tek radi reda, već ćemo pokušati da iz utakmice u utakmicu podižemo mlade igrače koji bi trebali da idu na viši nivo kroz godinu ili dve. Borac je iskusna ekipa koja nije menjala sastav iz regularnog dela, tako da znamo njihove prednosti i mane. Očekujem podršku navijača koji su nam dali veliku podršku pre par dana na treningu i sigurno uz njihovu pomoć možemo dosta toga da uradimo u Superligi.’’\nMeč u Beogradu vodiće sledeća sudijska trojka: Vojinović, Mrdak, Ćalić\nDelegat utakmice – Markoski\nPrevRaspored mečeva 1.kola košarkaške Superlige Srbije\nRaspored mečeva 2.kola košarkaške Superlige SrbijeNext


Logistika i lanci snabdevanja u poljoprivrednom i prehrambenom sektoru - logistikaitransport.com\nSektor hrane je jedan od glavnih faktora u bruto nacionalnom proizvodu mnogih zemalja, posebno u zemljama u razvoju. Efikasna logistika i kvalitet hrane su dva najvažnija uslova za naprednu poljoprivredu.\nPrema podacima Evropske komisije, industrija hrane i pića je jedan od najvažnijih i najdinamičnijih industrijskih sektora u Evropi i sastoji se od više od 300.000 kompanija koje daju radna mesta za više od 4 miliona ljudi. Trenutne težnje u lancu vrednosti u prehrambenoj industriji okarakterisane su sledećim osobinama (prema istraživačima sa švedskog Univerziteta za poljoprivredu u Upsali, Girmi Gebresenbet-u i Techane Bosona-u):\npovećana skoncentrisanost farmi, prehrambenih industrija i veletrgovaca na manji broj velikih kompanija;\nevolucija integrisanih lanaca snabdevanja koji povezuju proizvođače i druge zainteresovane strane;\nsve veća potražnja potrošača u pogledu kvaliteta i bezbednosti hrane (hrana koja je sveža, ukusna, hranljiva i bezbedna) i u pogledu dobrobiti životinja.\nMeđutim, dosadašnje stanje veza između logističkih sistema učesnika u sektoru poljoprivrede i prehrambenih proizvoda je prilično labavo i fragmentirano. Čak i u okviru pojedinačnih firmi, vertikalna i unutrašnja integracija koja se odnosi na transport robe i logistiku je labava, a samim tim firma je ekonomski i ekološki neefikasna i neodrživa. U tom pogledu efektivna i efikasna logistika predstavlja ključni faktor uspeha, kako za proizvođače, tako i za veletrgovce.


Bajden i narkomanija u Srbiji\nРубрика: Политика, Актуелно, Религија, Друштво Аутор: новинарство пута прочитано Датум: 24.05.2009 Одштампај\nDogađaji koji su se poslednjih 24 sata dogodili u medijskom prostoru Srbije podigli su veliku prašinu i stavili na stub srama oca Branislava i rehabilitacioni centar CRNA REKA.\nPravoslavno-Misionarski Duhovno rehabilitacioni centar CRNA REKA, 22.05.2009\nKoristimo ovu priliku da neke stvari razjasnimo radi ljudi koji su nam poklonili poverenje kao i radi ljudi koji su u ovome neutralni, a koji su zgroženi scenama koje mogu videti na televiziji mnogih stanica poslednjih sati.\nHronologija je jednostavna: Bajden dolazi u Srbiju, episkop Artemije mu kao predstavniku okupacione sile ne pruža dobrodošlicu u manastir Visoki Dečani, domaće „progresivne“ snage su ogorčene i koriste snimak koji je par godine star da diskredituju vladiku Artemija koji je dao blagoslov za osnivanje centra, kao i oca Branislava koji centar vodi već desetak godina.\nMoramo da naglasimo činjenicu: Batine NISU vaspitni metod u rc CRNA REKA – ovako kako su na medijima „medijski“ predstavljeni stiče se utisak da su obavezni deo terapije, verovatno obavezna porcija posle doručka ručka i večere. Batine su sredstvo da se sačuva mir i disciplina u centru i njih dobije 10 do 15% štićenika. Na snimku koji je prikazan, zaista je bilo prekoračenja odgovornosti, i centar je preduzeo mere da se takvi događaji ne ponavljaju. Dalje, treba imati na umu da većina naših štićenika ima kriminalnu prošlost i oni prirodno teže da stvore subkulturni krug koji odgovara njihovom profilu. To je nešto što se sprečava na svaki način, jer izvodi iz stabilnosti celu zajednicu i onemogućava oporavak onih koji žele da se leče i nisu došli zbog tate i mame već radi izlečenja. Dalje, na pomenuti način su sankcionisani svaki pokušaj bekstva, fizičkog napada na drugog i krađa. Oni koji dobiju batine i završe terapiju kasnije su zahvalni, a oni koji iz bilo kog razloga prekinu svoje lečenje nalaze svakovrsna opravdavanja za neuspeh lečenja – krivi su doktori, država, korumpirana policija, naravno otac Branislav – samo nisu krivi oni.\nPoražavajuća okolnost je što se nigde ne pominje učinak Crne Reke u borbi protiv ove opake bolesti. To za medije nije bitno. Oni problem narkomanije ne doživljavaju kao problem svoje dece – ne, to se uvek nekom drugom desi. To što u Srbiji ima između 200 i 500 hiljada narkomana, to je nečiji tuđ problem. To što u svakoj srednjoj školi ima u proseku tri učenika koji upotrebljavaju heroin to isto nije naš problem, kao ni fakt da policija svakodnevno nalazi mlade ljude umrle po javnim klozetima i haustorima. To što po zvaničnoj statistici Svetske Zdravstvene Organizacije ima manje od 5% ljudi koji se iz problema narkomanije izvuku, a Crna Reka tvrdi da ima procenat uspešnosti od 30 do 40%, i to je naravno diskutabilno – ko će verovati lažljivim popovima. To što to isto svedoče mnogi uspešno izlečeni štićenici centra – i to je pod znakom pitanja, jer ko će dokazati da se oni ne drogiraju prikriveno i tajno?\nSutra, na praznik prenosa moštiju Svetog Nikole u Crnoj Reci je okupljanje roditelja čija su deca u centru CRNA REKA, koji će doći da podrže centar u svojim nastojanjima da pomogne njihovoj deci, kao i izlečenih zavisnika, bivših štićenika centra. Sa druge strane su političari koji će morati da preduzmu nešto da opravdaju svoje postojanje i stišaju medijsku prašinu.\nDa li će konačno srpski narkomani moći da zahvale Bajdenu za sve ono što godinama čini za njih: i u Srbiji, i na Kosovu i u Avganistanu?\nOvo je zvanična prezentacija Pravoslavno Misionarskog i Duhovno Rehabilitacionog centra Crna Reka\nHvala vam što ste odvojili vreme da posetite naš sajt. Ovde možete naći inforamcije o centru, zavisnostima, moguće načine prevazilaženja problema kao i informacije o preventivnom delovanju.\nRehabilitacioni centar Crna Reka je formalno registrovan 2005. godine, mada suštinski, u manjoj ili većoj meri, postoji više od 15 godina kroz delatnost protojereja Branislava Peranovića. Za to vreme, kroz centar je prošlo oko 1000 ljudi, zavisnika od droge, alkohola i kocke, kao i duševnih bolesnika. U svojoj suštini, centar se bavi poremećajima ličnosti, a jedna od najmasovnijih, ovde je svakako narkomanija, bilo kao autonomni poremećaj ili kao posledica drugih poremećaja.\nOrgnizaciona struktura centra je podređena bihevioralnoj terapiji jevanđelskog karaktera. Kao jednu od najvažnijih crta jevanđlskog načina življenja, ovde treba istaći poštovanje slobode volje drugoga, što znači da se nikom od štićenika ne nameću stavovi, i njihov tretman nipošto ne zavisi od izraženog izbora po pitanjima odnosa prema Crkvi. Tome u prilog stoji i činjenica da trenutno (Jan. 2009) u centru boravi više Muslimana, Hrvata i jedan Albanac. Bogosluženja nisu obavezna, kao ni ispovest niti bilo koje druge aktivnosti vezane za Crkvu. Podrazumeva se da su te aktivnosti veoma poželjne, jer su direktno vezane za duhovnu obnovu i isceljenje štićenika, i na taj način štićenik može dobiti maksimum za sebe od ovog centra, ali samo u slučaju da predstavljaju posledicu iskreno izražene slobodne volje.\nCentar trenutno ima četiri odeljenja, i to: prijemno odeljenje Crna Reka, i tri odeljenja za nastavak terapije: Cikote, Cer i Dvorska. Ukupni kapacitet centra je 230 štićenika. Odeljenja Crna Reka i Cikote imaju svoje Crkve za potrebe bogosluženja i terapije, a intenzivno se radi na tome da nijedno odeljenje ne bude bez Crkve. Četiri sveštenika brinu o duhovnim potrebama štićenika i uvek su dostupni za duhovni razgovor ili ispovest.\nNarkomanija je u kasnijim fazama bolesti sama sebi cilj, ali nikad nije posledica same sebe. Gotovo po pravilu, poremećaji ličnosti su uzrokovani deformitetima duhovnih sila ličnosti, a ti deformiteti su prirodne posledice totalitarne crte potrošačkog mentaliteta, koji se nameće kao jedini normalan, prihvatljiv i prosperitetan model ljudskoe egzistencije. Dovoljno je pogledati spisak najvećih grehova i najvećih vrlina, koji se može naći u svakom crkvenom kalendaru, pa da se vidi da je „neko“ u temelju ove civilizacije (za koju se kaže da je u osnovi hrišćanska) bukvalno zamenio greh i vrlinu. Tako promovisani način života podrazumeva gordost umesto smernosti, promiskuitet umesto roditeljstva, hedonizam i materijalizam na mesto duhovnosti i sticanje umesto stvaranja.\nOsnova terapije u centru se zasniva na navedenoj dijagnozi današnje civilizacije i svakog pojednica ponaosob. Suština problema je kod svakog ista, a manifestacije su se razvile prema karakteru ličnosti, roditelja i okoline. Shodno tome, terapija se osmišljava prema stanju svakog pojedinca, pa je kod nekog fokus na radu sa životinjama, u bašti ili na građevini, ili na nekoj drugoj aktivnosti, kod nekog na razgovorima sa sveštenikom, ili sa drugim članovima grupe, kod nekih je učestvovanje u bogosluženjima, a kod svih je zastupljen rad na sebi, introspekcija, čitanje i analiza prethodnog života. U samoj suštini lečenja, nije dovoljno odstraniti supstancu iz života bivšeg zavisnika. Praznine koje su nastale upotrebom heroina ili drugih opijata moraju se ispuniti „dobrim sadržajem“ da bi osoba mogla da nastavi dobar put i suštinski osmisli svoj život\n(izvor je Zvanična prezentacija Pravoslavno Misionarskog i Duhovno Rehabilitacionog centra Crna Reka)\n« « Претходне вести: Saopštenje za javnost SA Sabora SPC sa redovnog majskog zasedanja 2009. godine\nНаредне вести: „Korak ka jedinstvu“, korak od istine – 7. deo » »


Regioni - datum: 2018-03-17 POČELA LEGALIZACIJA BESPRAVNO IZGRAĐENIH OBJEKATA Prijave do sredine jula\nIz lokalne uprave su obavijestili vlasnike bespravno izgrađenih objekata da rok za podnošenje zahtjeva za legalizaciju bespravnih objekata traje do polovine jula.. Istakli su da se postupak legalizacije pokreće podnošenjem zahtjeva, Sekretarijatu za planiranje i uređenje prostora Opštine Berane, na posebnom obrascu koji se može preuzeti na šalteru Građanskog biroa u zgradi Opštine ili na zvaničnom sajtu Opštine Berane. Navedeno je da je uz zahtjev obavezno priložiti elaborat premjera izvedenog stanja izgrađenog objekta, izrađenog od strane licencirane geodetske organizacije, ovjeren u katastru i dokaz o zabilježbi postojanja objekta u katastarskoj evidenciji, odnosno izvoda iz katastra nepokretnosti ili druge odgovarajuće evidencije nepokretnosti.\n- Nakon isteka propisanog roka, Sekretarijat za planiranje i uređenje prostora je u obavezi da utvrdi listu bespravnih objekata za koje nije podnijet zahtjev za legalizaciju, odnosno koji nisu ispunili uslove za legalizaciju u skladu sa Zakonom o planiranju prostora i izgradnji objekata. Lista bespravnih objekata dostavlja se urbanističko-građevinskom inspektoru, radi donošenja rješenja o uklanjanju. Do uklanjanja objekta vlasnik bespravnog objekta biće dužan da plaća godišnju naknadu za korišćenje prostora jedinici lokalne samouprave kao i uvećane poreze za bespravne objekte - naveli su iz lokalne uprave.\nNavedeno je da svi objekti koji budu, u međuvremenu, izgrađeni ili dograđeni suprotno zakonu, a koji ne budu evidentirani na orto – foto snimku, neće moći da se legalizuju i biće shodno Zakonu uklonjeni.D.J.


Dodik: “Alumina” nastavlja da radi nesmetano – ATV\nDodik: “Alumina” nastavlja da radi nesmetano\nObjavljeno: 15:59, 12.07.2017\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik ocijenio je danas da je povoljan razvoj situacije u zvorničkoj “Alumini”, koja nastavlja da obavlja svoj posao redovno.\nNa pitanje novinara u Mostaru da prokomentariše odluku Ustavnog suda BiH da po apelaciji “Alumine” donese privremenu mjeru kojom se nalaže Osnovnom sudu u Zvorniku da ne sprovodi postupak izvršenja koji provodi firma “Pavgord” iz Foče, Dodik je rekao da “Alumina” nastavlja da radi nesmetano.\n“Mi tamo imamo jedan povoljan razvoj situacije koji je malo ugrožen činjenicom da postoji nejasan odnos u pogledu pravosuđa. Jedan sud donese jednu odluku na istom nivou u istom predmetu, drugi sud drugu odluku”, napomenuo je Dodik.\n“Nisam rekao da je to prijedlog, već sam rekao da BiH ima najniži PDV u regionu i da bi to povećanje omogućilo povećanje prihoda i stabilizaciju javnih računa. Prijedlog SNSD-a je ranije bio da imamo diferenciranu stopu PDV-a, ali to nije prošlo”, podsjetio je Dodik.\nOn je rekao da je danas saznao da je električna energija u Srpskoj jeftinija 60 odsto nego u Federaciji BiH, a da se, kada se u Republici Srpskoj pokuša povećati cijena za devet odsto, “podigne opšta galama”.\n“Imamo otežane uslove, imao problema sa nekim segmentima likvidnosti, ali Republika Srpska je za šest mjeseci za sedam odsto povećala prihode i direktne poreze. I u ovoj godini se bilježi rast domaćeg proizvoda”, naglasio je Dodik.


Faktor | Crnadak: Dodik je mogao spriječiti sankcije Rusiji kao što je Ivanić reviziju presude BiH protiv Srbije\n22.05.2022. / 15:01\nSa velikom pažnjom posmatramo pokušaje člana Predsjedništva Bosne i H iz Republike Srpske da odbrani neodbranjivo i dokaže da šija i vrat nisu isto. Pokušaji negiranja činjenice da je BiH uvela sankcije Ruskoj Federaciji sada su prešli u fazu da se priznaje da su sankcije tu, ali da Republika Srpska sa tim nema ništa. Priznanju su, vjerovatno, doprinijeli dokumenti i izjave mnogih zvaničnika da je BiH nesumnjivo jedna od zemalja koja se pridružila sankcijama protiv Rusije, rekao je potpredsjednik PDP-a Igor Crnadak.\nOn kaže da je pravo pitanje zašto Milorad Dodik nije sazvao sjednicu sa tim dnevnim redom, nakon koje bi ili bio u stanju da konstatuje da nema stava ukoliko bi druga dva člana Predsjedništva spriječila raspravu po toj tački ili da, ukoliko ga preglasaju, upotrijebi mehanizam zaštite vitalnog interesa.\n- Milorad Dodik nije učinio ništa od toga. On jednostavno nije ni pokušao da sazove sjednicu sa takvim dnevnim redom. Кoristio je vitalni interes za pitanja tehničkog karaktera, za Pelješki most, ali za uvođenje sankcija Rusiji nije, iako se svaki dan hvali kako neće dopustiti uvođenje tih sankcija. Prava je istina da je Dodik svjesnim nečinjenjem omogućio da se BiH pridruži restriktivnim mjerama Vijeća EU-a protiv Ruske Federacije. Zbog toga je obična manipulacija njegovo ponavljanje kako "institucije BiH nisu donijele takvu odluku". Isključiva odluka i odgovornost je na Miloradu Dodiku što instutucije BiH nisu stavile ovo pitanje na dnevni red i na taj način onemogućile Misiju BiH u Briselu da postupi kako je postupila - ističe Crnadak.\nDodaje da, s obzirom na to da je veoma izvjesno da će biti dodatnih restriktivnih mjera koje će Vijeće EU-a uvesti Ruskoj Federaciji, javnost treba da zna da Dodik i dalje ima mogućnost da sazove sjednicu Predsjedništva BiH i spriječi da se BiH pridruži tim mjerama.\n- Naravno, ako smije, ako hoće i ako zna. Podsjećam ga da na raspolaganju ima jasan mehanizam, identičan onom koji je Mladen Ivanić upotrijebio kada je spriječio pokretanje revizije presude BiH protiv Srbije pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu. Javnost treba da zanemari Dodikovu galamu i obrati pažnju na činjenice. Čak i ukoliko se sve do sada dešavalo bez njegovog znanja, a zaista je nevjerovatno da član Predsjedništva ne zna da li se njegova zemlja pridružila sankcijama ili ne, Dodik i sada ima priliku da pokaže da njegova priča nije samo još jedna laž političke kukavice i izdajnika - poručuje Crnadak.\nIgor CrnadakMilorad DodikRusijasankcije RusijiPredsjedništvo BiH


SREDNJOŠKOLCI, ČASOVI ĆE TRAJATI PO 30 MINUTA: Ovo su DVA modela nastave koja počinje od 1. septembra - Naša Borba\nČasovi i program za srednjoškolce\nSrednje škole i gimnazije koje mogu da zadovolje zdravstvene i bezbednosne uslove, organizovaće nastavu u učionicama.\nTamo gde to nije moguće urađeni su modeli i preporuke i to za kombinovani model i pripremljena je nastava i za onlajn.\nPojedini principi nastave isti su za sve nivoe obrazovanja – časovi bilo teorije, vežbe ili praktična nastava traju 30 minuta, smene po grupama do 15 đaka…\nPoseban program koji primenjuju srednje škole pripremio je Zavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja.\nProgram nastave se ostvaruje na dva načina odnosno po dva modela – nastave na daljinu i nastave po kombinovanom modelu.\nUčenici od I- IV razreda jedne nedelje dolaze u školu na neposrednu nastavu, a sledeće nedelje realizuju časove putem nastave na daljinu. Smenu čine učenici prvog i drugog razreda, odnosno trećeg i četvrtog razreda. Moguća je i drugačija podela ukoliko u većoj meri odgovara osnovnom cilju da se u školi nađe optimalan broj učenika kako bi se zadovoljile mere očuvanja bezbednosti i zdravlja učenika i zaposlenih;\nUkoliko je broj učenika u odeljenju veći od 15, odeljenje se deli u dve grupe (škola bira najoptimalniji kriterijum za podelu na grupe);\nUkoliko je broj učenika u odeljenju, odnosno grupi za vežbe, praktičnu nastavu, strane jezike itd. manji od 15 za njih se nastava održava bez podele na grupe i uvek u školi. Dakle ako učenici te nedelje prate nastavu na daljinu, za ovaj oblik nastave dolaze u školu. Škola treba pažljivo da izradi raspored časova kako bi se obezbedio kontinuitet ovih časova za učenike;\n* Ocenjivanje učenika u ovom modelu nastave se realizuje kada su učenici uškoli uvažavajući sve principe ocenjivanja;\nUčenici jedne grupe, kada imaju nastavu u školi imaju sve časove po rasporedu. Škole mogu prilagoditi raspored tako da se časovi iz predmeta sa većim nedeljnim fondom realizuju kao dvočasi ili u blokovima kako bi se broj nastavnika koji svakodnevno dolaze u školu sveo na optimalnu meru;\nČasovi traju po 30 minuta. Pauza između smena u školi se koristi za čišćenje i dezinfekciju učionica, hodnika, laboratorija, radionica, biblioteka i svih drugih prostora u školi koji se koriste za nastavu i učenje. Takođe se vreme između smena može koristiti za realizaciju praktičnih oblika nastave naročito u situaciji kada učenici nisu u mogućnosti da ovaj oblik nastave realizuju kod poslodavca sa kojim škola ima odgovarajući ugovor;\nZa sedam opšteobrazovnih predmeta (matematika, srpski jezik i književnost, fizika, hemija, istorija, geografija i biologija) i ključne stručne predmete za obrazovne profile u svim područjima rada biće snimani časovi koji će se postavljati na platformu (nacionalni servis-RTS planeta i/ili drugo veb mesto).\nOrganizovati realizaciju nastave na način da svako odeljenje (grupe) ima svoju učionicu odnosno tokom malih odmora nema promene učionice/kabineta, osim kada je to neophodno zbog specifičnosti nastavnih predmeta i korišćenja određene opreme i nastavnih sredstava.\nŠkole će do 24. avgusta dostaviti operativni plan nadležnoj školskoj upravi sa rasporedom planiranih časova po razredima na saglasnost, izabranu platformu za rad na daljinu, aktivnosti koje obezbeđuju da svi učenici budu uključeni u rad, itd.\nŠkola vrši vremensku raspodelu početka časova i organizacije na nedeljnom i mesečnom nivou.\nPrethodni tekstSPORT, DEPRESIJA, ANKSIOZNOST: Kako se vrhunski sportisti nose s jednom od najopasnijih bolesti 21. veka?\nSledeći tekstŽUJOVIĆ KRIZNOM ŠTABU: Zatvorićete škole posle 3 nedelje


Prema svecu i tropar: Međunarodni uticaj na demokratiju u Srbiji - Demokratija\nZnačajna uloga međunarodnih aktera u petooktobarskim promenama učinila je razmatranje demokratizacije u Srbiji nezamislivim bez uvažavanja spoljnih uticaja.\nPune dve decenije kasnije, iako izmenjeni, međunarodni uticaji na demokratiju u Srbiji ostali su jednako snažni.\nŠtaviše, aktuelna previranja u odnosima velikih sila, kao i u samoj prirodi globalnog poretka, zaljuljala su klatno prodemokratskih i antidemokratskih impulsa možda i jače nego ikad od početka 21. veka, sve jasnije otkrivajući slabosti domaće „ponude i potražnje“ za demokratijom i sve glasnije upozoravajući na neizvesnost njene konsolidacije u Srbiji.\nSa jedne strane, prodemokratski stimulansi iz međunarodnog okruženja su i tokom protekle decenije predstavljali najsnažniji motor reformi.\nSinergijski napori EU, UN agencija, OEBS-a, Saveta Evrope, kao i bilateralna pomoć koja je stizala od vlada, razvojnih agencija i partijskih fondacija glavnih donatorskih država, činili su gustu mrežu podsticaja ka unapređenju demokratskih kapaciteta institucija, političkih partija, civilnog društva i građana Srbije.\nBrojne analize efekata ovakve i ovolike razvojne pomoći, ali i briselskih mehanizama uslovljavanja, čvrsto sugerišu da bi tempo i dometi dosadašnjih reformi verovatno bili i skromniji da su zavisili isključivo od materijalnih i ljudskih resursa države koja je tek izašla iz višegodišnjeg rata i višedecenijskog autoritarizma.\nSa druge strane, čini se da su rezultati ovog dvodecenijskog „vetra u leđa“ tek polovični.\nDa domaći akteri nisu stasali u samostalne motore demokratskog razvoja najbolje pokazuje njihov instrumentalni pristup osetljivim reformama, poput suočavanja s ratnom prošlošću ili poštovanja prava LGBTI populacije.\nZnačajni pomaci su pravljeni tek kada bi usledila diplomatska ofanziva ključnih međunarodnih partnera, a napredak bi bio zaustavljen čim bi pritisak oslabio budući da su vladajući krugovi nepopularne promene predstavljali kao „nužno zlo“ na evropskom putu, a građani ih mahom tako i doživljavali.\nMeđunarodni legitimitet i podrška stavljale su vladajuće partije u uljuljkan položaj, gurajući njihov unutrašnji legitimitet i kvalitet političkog dijaloga u domaćoj areni u drugi plan.\nPolitičari su vremenom „naučili“ da podsticaje i pritiske iz međunarodnog okruženja toliko vešto upodobe sopstvenim interesima da je i napredak u procesu evropskih integracija postao kompatibilan s demokratskim nazadovanjem.\nOno što je dodatno ogolilo slabost demokratije u Srbiji je i njena nedovoljna otpornost na rastuće antidemokratske uticaje iz međunarodnog okruženja.\nDodatno urušavajući vladavinu prava u Srbiji, netransparentne ekonomske investicije su u posmatranom periodu predstavljale jednu od najsnažnijih poluga negativnog spoljnog uticaja na demokratiju u Srbiji.\nDogovarani na nivou političkih vrhova i skrivani od očiju javnosti, mnogi aranžmani su sklapani nauštrb demokratskih principa.\nJavno-privatna partnerstva u vezi sa izgradnjom spalionice u Vinči ili koncesijom beogradskog aerodroma „Nikola Tesla“, projekat „Beograd na vodi“, projekat „Siguran grad“, samo su neki od spornih aranžmana koji pritom pokazuju da „korozivnost“ kapitala ne zavisi od porekla investicija, već da su za njegove štetne posledice prevashodno odgovorni domaći politički akteri.\nVećina građana je, pak, sve ovo tolerisala i nastavila da liberalnu demokratiju posmatra kroz prizmu izneverenih očekivanja koje im je perspektiva „povratka u Evropu“ obećavala na početku veka. Rastuće mimoilaženje evropeizacije i demokratizacije, kao i uspon vladavine „čvrstom rukom“ širom Evrope dodatno podgrevaju cinizam građana ne samo prema evropskoj perspektivi Srbije, već i prema demokratskom načinu upravljanja.\nOtvoreni sporovi sa susedima su, pak, ostali nepresušni rezervoar za podizanje tenzija koje su i tokom protekle decenije neretko služile skretanju pažnje građana sa rastućih demokratskih deficita ka raznoraznim konstruisanim unutrašnjim i spoljnim neprijateljima.\nVetrovi kojima je demokratija u Srbiji bila izložena tokom protekle decenije bili su, otuda, uvek jaki, pretežno povoljni, ali sve više i bočni.\nPremda su promene u globalnom poretku umnogome određivale njihovu snagu i pravac, prevashodno je od domaćih aktera zavisilo kako će ove vetrove upotrebili ili zloupotrebiti. Budući da je odgovornost domaćih aktera – a, u prvom redu, vladajućih elita – da demokratiju čuvaju uz pomoć ili uprkos međunarodnim okolnostima, njihova je i krivica što demokratija u Srbiji i treću deceniju 21. veka dočekuje sa nelaskavim pridevima.\nKoliko god bi i uključeni međunarodni akteri trebalo da se trgnu iz inercije i prepoznaju izmenjene izazove pred kojima se demokratija u Srbiji našla, izgledi za njenu konsolidaciju neće porasti sve dok politički predstavnici i građani Srbije ne prestanu da demokratske procedure i norme doživljavaju kao teret umesto kao jedini ispravan način za ostvarivanje sopstvenih interesa.\nNažalost, ni ponašanje prvih, ni raspoloženje drugih ne ukazuju da je tako nešto na pomolu.\nTijana Rečević, doktorantkinja i istraživačica-saradnica na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu i autorka poglavlja “Međunarodni uticaj na demokratiju u Srbiji u okviru studije “Podrivanje demokratije”.


Uprkos pandemiji koronavirusa, prehrambena industrija ne odustaje od ekspanzije - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Svet Uprkos pandemiji koronavirusa, prehrambena industrija ne odustaje od ekspanzije\nUprkos pandemiji koronavirusa, prehrambena industrija ne odustaje od ekspanzije\nBon, 20. avgust 2020. – Pad proizvodnje, otkazane narudžbine, zatvorene granice – pandemija korona virusa stavila je prehrambenu industriju u celom svetu pred teške logističke probleme.\nKompanije iz te oblasti ipak ne misle da je njihov posao ugrožen, a većina planira i da proširi prisustvo na međunarodnom tržištu.\nNajnovija istraživanja pokazuju da 90% poljoprivrednih i prehrambenih kompanija, većina sa sedištem u EU, u narednih godinu do tri godine planira da proširi svoje prisustvo na međunarodnom tržištu, ili barem da zadrži postojeću tržišnu poziciju\nU okviru studije sprovedene za nemačku Kancelariju za podsticanje investicija i tehnologije (ITPO), koja deluje pod pokroviteljstvom Programa UN za industrijski razvoj (UNIDO), 800 malih, srednjih i velikih preduzeća iz prehrambene industrije i agrara sa poslovnim aktivnostima u Africi i Jugoistočnoj Aziji, ispitano je o njihovoj strategiji u svetlu pandemije.\nMeđu učesnicima anketa, koju je u junu i julu sproveo Nemački institut za istraživanje tržišta i politiku (DIMAP), većinu su činila mala i srednja preduzeđa sa sedištem u Evropi, a jednu trećinu velike korporacije. Dve trećine tih preduzeća više od polovine prihoda ostvaruje na stranim tržištima.\nRezultati studije pokazali su veoma raznoliku sliku prehrambene industrije.\nIstraživanje je pokazalo da 72% kompanija pandemiju smatra najvećim izazovom sa kojim su se ikada suočile. Kod preduzeća sa proizvodnjom u Africi i Jugoistočnoj Aziji taj postotak iznosi čak 93%.\nIspitane kompanije su ocenile da je kriza najteže pogodila samu proizvodnju i razvoj preduzeća, a u znatno manjem obimu marketing i rukovodstvo.\nČak 40% ispitanih firmi zabeležilo je pad proizvodnje i otkazivanje narudžbina na tržištu EU i strahuje da će se slična stvar sa određenim vremenskim pomakom dogoditi i na stranim tržištima. Deset odsto kompanija razmatra i mogućnost otpuštanja radnika i zatvaranja pojedinih proizvodnih pogona.\nIpak, na pitanje o dugoročnoj strategiji dve trećine i velikih i malih preduzeća je navelo da planira diversifikaciju proizvoda, snabdevača i kupaca kako bi bila bolje pripremljena za buduće krize, a približno trećina kompanija planira da proširi svoje istraživačke i ravojne aktivnosti. Trećina preduzeća, i to gotovo podjednako i malih i velikih, smatra da se posledice krize mogu ublažiti preorijentacijom na domaće dobavljače.\nNa pitanje o kratkoročnim merama, 57% preduzeća je navelo da sada namerava da se jače usredsredi na svoju osnovnu delatnost, 48% namerava da usvoji nove delatnosti a 47% da osvoji nova tržišta.\nUtisak je i da, bez obzira jako urušene lance snabdevanja, prehrambena industrija i dalje teži internacionalizaciji pošto samo svako peto preduzeće sa više 500 radnika smatra da se treba na duže staze okrenuti domaćem tržištu.\n“Očuvanje otvorenih tržišta je odlučujući faktor da bi se obedilo globalno snabdevanje hranom i garantovala socijalna i ekonomska stabilnost“, izjavio je za nemačku agenciju dpa direktor ITPO Rolf Šteltmajer.\nŠirom sveta poljoprivredna i prehrambena industrija su izvor 10% globalnog BDP i zapošljavaju približno 1,5 milijardi ljudi. Dve trećine firmi ispitanih u anketi ocenilo je da su za jačanje proizvodnje hrane u Aziji i Africi najkorisnija ulaganja preko lokalnih preduzeća i malih i srednjih preduzeća. Kao drugu najvažniju meru, kompanije su navele ciljane državne razvojne programe i liberalizaciju tržišta i međunarodne trgovine poljoprivrednom opremom i proizvodima.\nPočetkom pandemije, Evropska komisija je usvojila niz mera čiji je cilj bio da pomognu poljoprivredi. U te mere spadali su krediti i garancije za pokrivanje troškova proizvodnje iz fonda za regionalni razvoj, a članicama EU je dodatno omogućeno da sa 100.000 evra direktno subvencionišu individualne poljoprivrednike, odnosno sa 800.000 evra kompanije koje proizvode hranu.\nUz to, uveden je niz subvencija i produženi su rokovi za pogodnosti koje poljoprivrednici imaju u okviru Zajedničke agrarne politike EU.\nPandemija korona virusa pojačala je poziv na strukturalne promene u prehrambenoj industriji, ocenili su Frank Evert i Aneta Pjor iz Centra za poljoprivredna istraživanja Lajbnic (ZALF). “Sa sigurnošću se može reći da bi se kod nekakvog drugog talasa pandemije, politika kratkoročno posebno fokusirala na stabilnost lanaca proizvodnje, dakle na bezbednost snabdevanja“, kaže Evert.\nEvert i Pjor upozoravaju da prejako fokusiranje na regionalnu proizvodnju nije uvek najbolje rešenje.\n“Setite se samo suše 2018. i 2019. kada bi tržište koje bi bilo isključivo regionalno dovelo do ogromnih problema u snabdevanju hranom. Regionalna proizvodnja hrane može da napravi uštede u troškovima transporta i resursima, ali u Evropi nije moguće sve proizvesti uz veće očuvanje resursa. Iskustva iz međunarodnih projekata pokazuju da će na srednji rok biti važno naći dobar balans između regionalne i globalne novostvorene vrednosti“, kaže Anete Pjor.\nTo, prema njenim rečima, konkretno znači da regionalne sistema treba tako izgraditi da mogu da koriste svoje prednosti u odnosu na globalni sistem, na primer da budu sposobniji da se prilagode lokalnim uslovima, prenosi Euractiv.\nPrethodno BIRODI: Agencija da predloži regulisanje sukoba interesa u vezi sa novim sazivom Narodne skupštine\nSledeće EU: Kriza nastala posle predsedničkih izbora u Belorusiji nije geopolitička, nego nacionalna kriza\nTop Tags vladavina prava konkurs Evropska komisija Evropska unija mladi Vlada Republike Srbije Civilno društvo OCD evropske integracije Društvo istraživanje mediji lokalna samouprava Srbija i Evropska unija ljudska prava


Markioneov plan za Ferrari je ambiciozan, smatra novi šef marke - Auto Republika\nPočetna Vesti Markioneov plan za Ferrari je ambiciozan, smatra novi šef marke\nTokom konferencijskog poziva koji je novi izvršni direktor kompanije Ferrari, Lui Kamiljeri, obavio sa analitičarima i novinarima Bloomberga, od njega se moglo čuti da je plan Serđa Markionea, prema kojem je kompanija trebala da udvostruči neto dobit do 2022. godine, “ambiciozan”.\n“Serđo i ja smo imali istu ambiciju,” rekao je Kamiljeri tokom razgovora, ali je istovremeno naglasio da su te želje sa sobom nosile brojne “rizike i prilike”.\nIz kompanije Ferrari je stiglo obaveštenje da će plan o udvostručenju profita na dve milijarde evra do 2022. godine, biti detaljno obrazložen na samitu ulagača koji je zakazan za 17. septembar.\nInače, Kamiljeri je postavljen za izvršnog direktora Ferrarija pre oko dve nedelje, nakon što je Exor koji je pod kontrolom porodica Anjeli i Elkan, saznao da se Serđo Markione neće vračati na posao, nakon zdravstvenih komplikacija.\nMajk Menli koji će urgentno morati da se suoči sa problemima na kineskom tržištu, nekadašnji šef marki Jeep i Ram je imenovan za prvog čoveka FCA grupe, iz istog razloga, iako je novi šef trebao da zameni Markionea tek na proleće 2019. godine. Smena na čelu Ferrarija nije bila planirana jer je mandat pokojnog menadžera na toj poziciji trebao da traje narednih pet godina.\nSledstveno, nikakve radnje vezane za primopredaju dužnosti u kompaniji Ferrari nisu ni vršene, dok je na nivou FCA taj proces primopredaje započeo. Dakle, ove činjenicu su dovele Kamiljerija u nezahvalnu situaciju.\nNakon razgovora novog šefa kompanije Ferrari, sa novinarima i analitičarima, vrednost akcija je pala za 12% što je rekordan gubitak vrednosti na dnevnom nivou.\ntagovi: FCA ferrari Ferrari shares Louis Camilleri\nprethodno Šta sve BMW priprema u toku ove i sledeće godine?\nsledeće Čekajući novu Corsu…


Predsednik DNS traži smenu Turkovićeve\nTanjug 11. januara 2022. 12:05\nSARAJEVO – Predsednik DNS Nenad Nešić pozvao je predsedavajućeg Saveta ministara BiH Zorana Tegeltiju da pokrene postupak za smenu ministarke inostranih poslova BiH Bisere Turković zbog kršenja Ustava BiH i samovoljnog postupanja.\nNešić je smenu Turkovićeve (SDA) zatražio zbog toga što je juče uputila protestne note ambasadama Srbije, Kine i Rusije u Sarajevu, zamerajući prisustvo njihovih predstavnika na obeležavanju Dana Republike Srpske proteklog vikenda.\n”Predsedništvo BiH, po Ustavu BiH, isključivo je nadležno za vođenje spoljne politike i ministarka Turković bez odluke Predsedništva ne može nikome slati nikakve note. Turkovićeva niti je država niti je Predsedništvo, i ovakvo postupanje je apsolutno neprihvatljivo i suprotno Ustavu BiH”, ističe Nešić.\nNaveo je da će “vrata Republike Srpske i Banjaluke će uvek biti otvorena za sve prijatelje”.\nPoručio je da ni Turković ni bilo drugi ne može da naruši bratske odnose Republike Srpske sa Srbijom, Rusijom i Kinom.\n„Jedino što joj uspeva jeste da bruka BiH i njene institucije, te da se etablira za većeg skandal majstora od Svena Alkalaja svojevremeno”m aveo je Nešić.\nPredsednik DNS smatra da Republika Srpska “ne treba da ostane slepa na kontinuirane postupke Bisere Turković kojima izlazi iz svoje nadležnosti i pokušava da nanese štetu Republici Srpskoj i njoj prijateljskim državama”.\n”Zato pozivamo predsedavajućeg Saveta ministara Zorana Tegeltiju da pokrene proceduru za njeno razrešenje jer će u suprotnom poslati poruku da podržava njeno ponašanje”, zaključio je Nešić, prenela je sarajevska N1 tv.


Amerika namerava da ignoriše STO - Sputnjik Srbija\n14:59 12 Avgust 2020\n09:29 02.07.2018 Preuzmite kraći link\nUkoliko bude usvojen, dokument će američkom predsedniku dati pravo da jednostrano uvodi carine na uvezenu robu bez odobrenja Kongresa. Osim toga, zakon će omogućiti Sjedinjenim Američkim Državama da ignorišu osnovne principe STO, ističe portal.\nIzvor u Kongresu je naveo da je usvajanje ovakvog dokumenta jednako izlasku SAD iz STO.\nRanije je portal „Aksios“, pozivajući se na izvore bliske pregovorima o ovom pitanju, saopštio da je američki lider nekoliko puta zvaničnicima Bele kuće rekao da želi da Vašington napusti STO.\nKasnije je američki ministar finansija Stiven Mnučin negirao informacije o planovima za povlačenje SAD iz Svetske trgovinske organizacije.\nNakon toga, Tramp je takođe izjavio da ne planira da odustane od članstva u organizaciji, ali da smatra da bi odnos prema SAD u ovoj organizaciji trebalo da bude pošteniji.\nSjedinjene Američke Države su u martu ove godine uvele uvozne carine na čelik i aluminijum (25 i 10 odsto respektivno), što je znatno pogoršalo odnose sa njenim ključnim partnerima u Evropi i Aziji. Vašington je optužio zemlje EU i članice Svetske trgovinske organizacije, koje su uvele recipročne uvozne dažbine na američku robu, da ignorišu pravila STO. Trgovinski predstavnik SAD Robert Lajthajzer tvrdi da su američke carine legitimne, jer imaju za cilj zaštitu interesa nacionalne bezbednosti, što je propisano pravilima STO.\ncarine, STO, Svetska trgovinska organizacija


Dačić: Dogovorom otklonjena mogućnost bojkota, svi će izaći na izbore | Novosadski informativni portal 021\nDodao je i da se nada da će se dijalog posle toga voditi u Skupštini Srbije.\nDačić je u emisiji "Pravi ugao" ponovio da je dogovorom otklonjena mogućnost novog bojkota, i da očekuje da će sve partije izaći na izbore.\nPredsednik parlamenta potvrdio je da nije dobio predlog svih šest kandidata za privremeno telo koje će kontrolisati rad medija, već mu je opozicija preldožila samo četiri uz napomenu da "Đilas i Jeremić ne žele da učestvuju", a da kod ostalih ne vlada veliko interesovanje za učešće u tom telu.\nDačić je pojasnio da će to privremeno telo pratiti rad pre svega javnih servisa, da će moći da predlažu, kritikuju ili saopštavaju, ali da će Regulatorno telo za elektronske medije imati poslednju reč.\nNa pitanje kako misle da spreče funkcionersku kampanju, Dačić je rekao da je "to nemoguće sprečiti bilo gde u svetu" i podsetio da su to radile sve vlasti, a dodao je i da ukoliko privatne televizije budu kršile pravila, praktično ne postoji način da se na to nateraju.\nKad je reč o sastavu RIK-a, Dačić je rekao da treba izmeniti zakone u tom delu, ali da se pre skupštinske procedure očekuje bar deset dana javne rasprave.\nNajavio je da će SPS podržati Aleksandra Vučića u kandidaturi za predsednika Srbije, ali nije želeo da kaže kako će njegova partija nastupiti na beogradskim i parlamentarnim izborima.\nNa pitanje šta zamera svom većem koalicionom partneru i da li je zabrinut zbog brojnih afera, Dačić je rekao da "SNS-u zamera što je veći", a da bi sve upletene u aferu prisluškivanja predsednika trebalo "institucije da pohapse".\nIZBORI\tivica dačić\tDijalog vlasti i opozicije


Faktor | Marjanović o "NASA-i i asteroidu" u odbrani Vlade, SDA KS odgovara da je on "marioneta i loš advokat"\nRiječ je o UNSA\nMarjanović o "NASA-i i asteroidu" u odbrani Vlade, SDA KS odgovara da je on "marioneta i loš advokat"\nObjavljeno: 02.08.2019. u 20:56\nTek što se Marjanovićevo saopćenje pojavilo na e-mailovima medijskih kuća, ponovo su reagirali iz Kantonalnog odbora SDA. Navode kako ostaju pri svojim stavovima te dodaju da je "Marjanović neozbiljna marioneta, Fortina vlada uništava visoko obrazovanje"\nS tim u vezi SDA je danas saopćila: Klub zastupnika SDA: Za šest mjeseci Fortine vlade, UNSA pao na listi za 951 mjesto\nOdgovorio im je Damir Marjanović, univerzitetski radnik i zastupnik Naše stranke u Skupštini KS.\n-Ako je i bilo neke sumnje da najveća opoziciona stranka ne zna, ili se samo pravi da ne zna mnogo toga o visokom obrazovanju, onda je svojim današnjim saopćenjem otklonila svaku sumnju u potpuno nepoznavanje ove oblasti. Naime, povezivanje današnje pozicije UNSA na Webometrics listi sa šest mjeseci Fortine vlade jednako je povezivanju utjecaja Vlade Kantona Sarajevo na propuste NASA-e koja je kasno primijetila asteroid 2019OK koji je 25. jula prošao jako blizu Zemlje - naveo je, između ostalog, Marjanović u saopćenju.\nTek što se njegovo saopćenje pojavilo na e-mailovima medijskih kuća, ponovo su reagirali iz Kantonalnog odbora SDA. Navode kako ostaju pri svojim stavovima te dodaju da je "Marjanović neozbiljna marioneta, Fortina vlada uništava visoko obrazovanje"\n-Kantonalni odbor SDA ostaje pri stavu da je Fortina vlada KS pokrenula negativne procese koji potkopavaju sistem visokog obrazovanja u Kantonu Sarajevu, a samo jedan od simptoma toga jeste drastičan pad Univerziteta u Sarajevu na listi svjetskih univerziteta. Nista od ovoga nije osporio loši advokat Fortine vlade Damir Marjanović.\nIz Fortine vlade izbjegavaju objasniti i činjenicu da im procese u visokom obrazovanju kontroliše lice sa sumnjivo stečenom diplomom. Nikakvi vicevi neozbiljne marionete Marjanovića ne mogu gurnuti ispod tepiha ove suštinske probleme na UNSA, koji će se nažalost očitovati u idućem periodu kroz razne druge simptome - stoji u posljednjem saopćenju SDA Kantona Sarajevo.\nVlada KSUNSAEdin FortoDamir MarjanovićSDA\nŠta je reći...


Počinje završni ispit za osnovce - 381 vesti\nBy RedakcijaPosted on June 23, 2021 June 23, 2021\nZa one škole u čijim odeljenjima je do 50 učenika 8. razreda, biće omogućeno polaganje u velikim prostorijama, poput fiskulturnih sala, rekao je danas za Tanjug pomoćnik ministra prosvete za predškolsko i osnovno obrazovanje Milan Pašić.\nPašić podseća da su zbirke testova izašle u januaru, te da su učenici imali dovoljno vremena za pripremu i izražava uverenje da će svi oni imati priliku da pokažu stečena znanja.\n“Kada smo analizirali probnu malu maturu u aprilu, uvideli smo da nisu uočena odstupanja u odnosu na prethodne godine. Ne treba stvarati neku dodatnu tenziju, a za učenike koji imaju zdravstvene probleme, postoje zdravstvene komisije”, rekao je Pašić.\nKaže i da je benefit u odnosu na prošlu godinu taj što nastavnici ne znaju kojim učenicima pregledaju, kao i da se svaki zadatak na testu pregleda dva puta.\n“Ukoliko nastanu dva različita odgovora, tu je supervizor koji će doneti odluku koji je odgovor tačan”, precizirao je Pašić.\nPašić kaže da je najveće interesovanje za medicinske, elektrotehničke škole i gimnazije, a ove godine oformljen je novi profil – tehničar operativne forenzike u školama u Kruševcu i Subotici.\n“Tu su i dualni profili kojih ima 52, među kojima pet novih, tako da učenici imaju veliku mogućnost izbora prilikom upisa liste želja”, naglasio je Pašić.\nTag: mala matura obrazovanje osmaci osnovci škola završni ispit\nPrevious post: Subvencije za dovođenje turističkih grupa\nNext post: Jedna lepa i uspešna preduzetnička priča


SSP: Samo lud čovek može da poredi napad na Borka Stefanovića sa napadom na Predraga ...\nSSP: Samo lud čovek može da poredi napad na Borka Stefanovića sa napadom na Predraga …\nBeta 24. avgusta 2021. 09:10\nStranka slobode i pravde (SSP) saopštila je danas da samo „lud i beskrupulozan“ čovek može uporediti napad na režisera Predraga Antonijevića sa napadom na zamenika predsednika SSP Borka Stefanovića u Kruševcu 2018.\n„Izjava predsednika Srpske napredne stranke Aleksandra Vučića da je napad Bjelogrlića na Antonijevića po intenzitetu jači od napada na Borka Stefanovića predstavlja monstruoznu laž. Borko Stefanović je u klasičnoj sačekuši udaren metalnim predmetom u potiljak, da bi ga onesvešćenog napadač šutnuo u glavu. Da nije bilo reakcije policajca u civilu verovatno bi ovaj napad doveo do fatalnih posledica“, saopštila je SSP.\nPrema oceni SSP-a „nema opravdanja“ za Bjelogrlićev napad i zbog toga treba da odgovara u skladu sa zakonom, ali ne sme da postoji „kampanja linča“ koju protiv glumca sprovode „Aleksandar Vučić i njegovi plaćenici“.\n„Tvrditi da je udario Antonijevića, jer je bio protiv snimanja filma o Jasenovcu i tu laž besomučno ponavljati na svim medijima je ravno fašizmu“, navedeno je u saopštenju SSP-a.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je sinoć da je napad na funkcionera Stranke slobode i pravde Borka Stefanovića u Kruševcu bio višestruko slabiji od napada na reditelja Predraga Antonijevića.\nMaskirani napadači naoružani palicama i motkama pretukli su u Kruševcu 23. novembra 2018. godine, gde je trebalo da bude održana tribina Saveza za Srbiju, Borka Stefanovića i aktiviste SSP-a Bobana Jovanovića i Marka Dimića, i policajca u civilu Dejana Palibrka i naneli im ozbiljne povrede.


source.ba | Treće izdanje: Brown Sugar RnB veliki party na bazenu u Sarajevu\nNakon veoma uspješne specijalne edicije Brown Sugar RnB koja je u januaru održana u Domu mladih, i one još veće iz aprila u Zetri, najavljeno je i treće ljetno izdanje ove posebne zabave.\nSpecijalne edicije u saradnji sa Red Bullom su posebne, a ova najavljena za subotu, 6.7.2019. godine na bazenu Termalne rivijere obećava nesvakidašnju i zanimljivu ljetnu zabavu.\nEvent na bazenu najavljen je od 18 sati do ponoći, sa šest sati svjetski popularne muzike i posebnog ugođaja.\nDvojac koji ponosno stoji iza veoma popularnog domaćeg zabavnog projekta Brown Sugar RnB, Dj Soul i Merakoon najavljuju posebno ljetnje izdanje koje će biti puno iznenađenja.\nSamo lokacija eventa, bazen u sklopu hotela Hills, pruža bezbroj mogućnosti za nesvakidašnju zabavu u glavnom gradu BiH.\nI ovo treće izdanje će biti event sa pozivnicama, a partneri projekta Unicredit Mastercard®. su pripremili posebne pogodnosti za određeni broj karata koje će preko sistema kupi kartu biti puštene u prodaju. Naime, kupac jedne karte Unicredit Mastercard karticom će drugu kartu dobiti gratis.\nMali kontigent karata sa “early bird” cijenama će uskoro biti pušten u prodaju, a organizatori će redovno obavještavati o drugim pogodnostima koje očekuju sve fanove dobre zabave na bazenu Termalne rivijere.