"Upoređivanjem predloženih zakona utvrđeno je da normativni dio, cifarski iznosi iskazani u članovima 1 i 2, kao i sumarno iskazani primici i izdaci po ekonomskoj klasifikaciji iskazani u članu 3 su istovjetni u oba dokumenta"\n11476 pregleda\t1 komentar(a)\nBivšoj Vladi negativno mišljenje: Zgrada Vlade, Foto: Savo Prelević\nDržavna revizorska institucija (DRI) je uporedila novi predlog završnog računa budžeta za 2019. godinu koji je dobila od resornog ministarstva finansija sa starim predlogom bivše Vlade i utvrdila je da nema značajnijih krupnih razlika u ta dva dokumenta.\nMinistarstvo finansija i socijanog staranja je DRI dostavilo predlog ovog zakona uz objašnjenje da on nije izmijenjen u odnosu na prethodno revidirani, kao i da nije bilo promjena u elektronskoj bazi podataka Glavne knjige Trezora.\n“Upoređivanjem predloženih zakona utvrđeno je da normativni dio, cifarski iznosi iskazani u članovima 1 i 2, kao i sumarno iskazani primici i izdaci po ekonomskoj klasifikaciji iskazani u članu 3 su istovjetni u oba dokumenta. Upoređivanje podataka iskazanih po potrošačkim jedinicama, kao i obrazloženja predloženih zakona izvršeno je po slučajnom uzorku i tom prilikom nijesu utvrđene razlike. Uočene tehničke razlike nijesu relevantne”, konstatovao je DRI.\nVrhovna revizija je dala u oktobru prošle godine negativno mišljenje na reviziju pravilnosti završnog računa državnog budžeta Vlade premijera Duška Markovića za 2019. godinu jer je utvrđeno da potrošačke jedinice nijesu u svim materijalno značajnim aspektima uskladile poslovne aktivnosti sa zakonskim i drugim propisima koji regulišu budžetsko poslovanje u Crnoj Gori.\nZa finansijsko poslovanje dato je pozitivno mišljenje sa skretanjem pažnje pošto je utvrđeno da je predlog završnog računa sastavljen i prezentovan na fer i objektivan način u skladu sa važećim okvirom finansijskog poslovanja.\nDržavna revizorska institucijaDRIVlada Crne GoreMinistarstvo finansija i socijalnog staranjaDuško Marković


Navijači prekinuli meč Italija-Srbija - Blic - Peščanik\nNavijači prekinuli meč Italija-Srbija\nUtakmica je bila zakazana za 20 časova i 50 minuta, ali je sam početak kasnio 35 minuta jer su navijači Srbije po ulasku na tribine počeli da kleštima seku zaštitnu mrežu i ubacuju brojne baklje i dimne bombe na teren.\nNavijači su usput palili albansku zastavu i stolicama lomili ogradu od pleksiglasa na tribinama, a tada su i fudbaleri oba tima po prvi put povučeni sa terena.\nU međuvremenu se na terenu pojavio veći broj pripadnika policije, bili su razvučena i creva za vodene topove, ali do očekivanog kontakta sa navijačima ipak nije došlo.\nZačudo nije bilo ni pražnjenja tribina, koje je česta praksa u ovim situacijama, reakcija policije je praktično bila nikakva, a dok su domaći navijači lagano napuštali tribine čekalo se na dogovor italijanskih bezbednjaka, arbitara i delegata UEFA.\nStanković i ekipa ponovo su istrčali na teren nešto posle 21 čas i 10 minuta i tom prilikom zamolili navijače da se smire i tada se činilo da će meč ipak biti odigran.\nMožemo samo da nagađamo koliko je fudbalerima i našem kapitenu bilo neprijatno kada ih je posle 35 minuta pauze italijanska publika dočekala koncertom zvižduka prilikom intoniranja srpske himne, a da sve bude gore, fudbal se u Đenovi igrao samo sedam minuta.\nZa to vreme Italijani su uspeli da postignu pogodak koji je poništen zbog ofsajda u petom minutu, da bi posle samo 120 sekundi na teren poletele još dve baklje koje su bile signal delegatima da po drugi put izađu na teren i odluče da se meč prekine.\nO posledicama je još rano pričati, iako je jasno da će one biti veoma ozbiljne, a nakon što je Srbija poražena od Estonije, potencijalnih službenih 3:0 i apsolutnog haosa koji je za neverovatno kratko vreme razrušio teško izgrađenu i tradicionalno krhku pozitivnu atmosferu vezanu za “orlove”, jasno je da se srpski fudbal ide ponovo ka mračnom dobu.\nStojković napadnut pre meča, bio i na rutinskim pregledima u bolnici\nNajveći problem uoči meča je izbio oko golmana nakon što su Vladimira Stojkovića ispred stadiona napali navijači Crvene zvezde, prenosi Tanjug. Grupa navijača koja je stigla iz Beograda je vređala Stojkovića prilikom dolaska ekipe na stadion Luiđi Feraris, a teže incidente sprečili su njegovi saigrači, pre svih Stanković i Žigić. Zbog velike tenzije i odbijanja Stojkovića da počne utakmicu, na golu Srbije je od prvog minuta trebalo da brani Željko Brkić.\nStojković je naknadno prebačen u bolnicu “San Martino” u Đenovi gde je za svaki slučaj pregledan, ali je najvažnije da golman Srbije nije doživeo teže telesne povrede


KUD“ Budućnost“ iz švehata oragnizovao vlaški bal – Novine Zavicaj\nPočetna / Некатегоризовано / KUD“ Budućnost“ iz švehata oragnizovao vlaški bal\nKUD“ Budućnost“ iz švehata oragnizovao vlaški bal\n7. октобра 2012. Некатегоризовано 441 Pregleda\nTradicionalna manifestacija, po drugi put je održana u prelepoj hali Multiversum(najnovija i najuslovnija hala u ovom delu Austrije uključujući i Beč), za mnoge nedostižna zbog svoje visoke cene ipak je ponovo bila izbor kluba „Budućnost“ a za tradicionalni Vlaški Bal koji je ovog puta pratila i jesenja folklorijada. Da je drugi zaredom u ovoj hali dalo se primetiti po većem broju učesnika nego lane,iako je datum održavanja bio u žargonu organizatora „problematičan“, jer je zbog praznika mnogo ljudi otišlo u Srbiju, verna publika ipak je i ovoga puta ispoštovala tradicionalno dobre domaćine uz svesrdnu pomoć kulturnoumetničkih društava iz raznih delova Austrije.\nPred već prilično veselom publikom, nastupili su specijalni gosti iz Tirola, KUD „25 Maj“ iz Vatensa, zatim „KOLO“ iz Beča i naravno domaćin, KUD“ Budućnost“ iz Švehata potpomognuto kolegama iz pokrajinske zajednice klubova Donje Austrije (KOSSA), KUD „Mladost“ iz Leoberzdorfa i „Sloga“ iz Ebergasinga! Smenjivale su se koreografije sa svih prostora Balkana, gosti uživali i aplaudirali, pogotovu najmlađima koji su se svojski potrudili da se pokažu u što lepšem svetlu i u tome u potpunosti uspeli. Na poziv voditeljke Vesne Klinger, skupu se obratio i predsednik zajednice KOSSA, Zoran Aleksić. Uz pozdrav prisutnima, zahvalio se sponzorima i simpatizerima i uputio poruku da je, pogotovo u današnje vreme, zajedništvo bitnije nego ikad izrazivši u isto vreme zadovoljstvo rastom članstva kako zajednice, tako i klubova u njenom sastavu. Posebno je istaknuto pristupanje novoosnivanog novog kluba „Zavičaj“ iz Kenigštetena koji već broji 50 članova i planirano osnivanje klupske delatnosti u još dva veća grada zapadnog dela Donje Austrije,kao i dalji razvoj sportskih sekcija, koje bi pored dve ženske odbojkaške ekipe (trener-Željko Savić) i 2 fudbalska tima, omasovile kuglanje (Ebergasing) i dart (Trajskirhen).\nNakon pozdravnih govora od strane predsednika KUD „Budućnost“ Duška Vojinovića i sekretara kluba Dejana Blagojevića, na bini su se pojavili predstavnici učesnika i primili prigodne poklone. Budućnost le pristupila Zajednici klubova Donje Austrije KOSSA, 10.09.2011, odlukom većine članova predsedništva.Od ulaska u Zajednicu sa još 7 klubova i uz pomoć rukovodstva Zajednice, urađeno je mnogo toga što je sadašnje predsedništvo sa Duškom Vojinovićem i Dejanom Blagojevićem na čelu već duže vreme imalo u planu. Zahtev za uslovnije prostorije, potpisan od strane predsedništva zajednice i samog kluba, potpomognut fotografijama koje prikazuju oronulost objekta, biće predat u pokrajinskoj i gradskoj vladi.Logo po zamisli predsednika Vojinovića koji simbolizuje svetliju budućnost i mladost je najzad realizovan, tako da je upravo bal bio izvanredna prilika da se prezentuje široj javnosti. Domaćini su za tu priliku obezbedili nove majce sa oznakama kluba i zajednice, kao i nove zahvalnice i zidne satove sa pomenutim logom, koje su dobili svi predstavnici učesnika folklorijade, kao i počasni gosti.\nPoznati bend „ČAROBNJACI“ je preuzeo štafetu i zabavljao goste i mnogobrojne učesnike do jutra, a zbog promene časovnika veselo društvo je ostalo jedan sat duže na još jednom raznovrsnom i tradicionalno dobro posećenom i izvanredo organizovanom „Vlaškom balu“.\nPrethodna „BAMBI“ organizovao festival vina\nSledeća Mališani jedinstva iz Beča proslavili uspeh


Demokrate: Tramp stavio lične interese ispred nacionalnih\nTanjug 3. decembra 2019. 22:35\nVASHINGTON – Američki predsednik Donald Trump zatražio je strano mešanje da bi povećao svoje šanse za reizbor sledeće godine, potkopao nacionalnu bezbednost i naredio kampanju za opstrukciju Kongresa bez presedana, navele su demokrate u izveštaju koji će činiti osnovu bilo kakve formalne optužnice za Trampov opoziv.\nU izveštaju od 300 strana o navodnoj velikoj zloupotrebi vlasti, Odbor za obaveštajne službe predvođen demokratama tvrdi da je Tramp ucenio svog ukrajinskog kolegu Volodimira Zelenskog američkom vojnom pomoći i posetom Beloj kući kako bi pokrenuo istragu o Hanteru Bajdenu, sinu eventualnog Trampovog protivnika na predsedničkim izborima iduće godine, bivšeg potpredsednika Džoa Bajdena.\nRepublikanski predsednik „stavio je svoje lične i političke interese iznad nacionalnih interesa Sjedinjenih Država, nastojao je da potkopa integritet procesa predsedničkih izbora u SAD i ugrozi američku nacionalnu bezbednost“, navodi se u izveštaju, javlja Rojters.\nDemokrate, koje su u septembru započele formalni istražni postupak za opoziv, optužile su Trampa za „do sada neviđen“ napor da opstruira istragu, uključujući odbijanje da obezbedi dokumente i sedočenje njegovih najbližih savetnika, neuspešne pokušaje da se spreči svedočenje vladinih zvaničnika i za zastrašivanje svedoka.\n„Donald Tramp je prvi predsednik u istoriji Sjedinjenih Država koji je pokušao u potpunosti da opstruira istragu o opozivu koju je pokrenuo Predstavnički dom“ Kongresa SAD, navodi se u izveštaju.


FRONTEX na granicama Crne Gore\nCrna Gora i Evropska agencija za graničnu i obalsku stražu (Frontex) zaključili su sporazum na osnovu kojeg će evropski policajci zajedno sa lokalnom Policijom patrolirati duž državne granice, a Evropska unija će Crnoj Gori obezbediti ekspertsku obuku i stručnu pomoć u nadgledanju granice, saopštila je u ponedeljak Vlada Crne Gore.\nSporazumom koji su u Luksemburgu potpisali ministri unutrašnjih poslova Crne Gore Mevludin Nuhodžić i Republike Finske, koja trenutno predsedava Evropskom unijom, Maria Ohisalo kao i evropski komesar za unutrašnja pitanja i migracije Dimitris Avramopulos regulisani su odnosi dve strane i precizirani prava i obaveze u suočavanju sa bezbednosnim izazovima uključujući i ilegalne migracije.\nMinistar Nuhodžić ocenio je da Sporazum predstavlja osnaživanje uspešne i kvalitetne saradnje Crne Gore i Evropske unije u oblasti bezbednosti granice.\n„Ovim sporazumom otvorili smo novo poglavlje u saradnji u oblasti upravljanja granicom i suzbijanja prekograničnog kriminala. … Na ovaj način, intenzivnija saradnja između Crne Gore i Frontexa će omogućiti da brže i efikasnije reagujemo na potencijalne migracijske izazove. Samo jačanjem saradnje možemo ostvariti zajednički cilj kojem težimo, a to su bezbedne i sigurne granice, koje treba da ostanu otvorene za slobodno kretanje ljudi i robe a, istovremeno, zaštićene od delovanja kriminalaca. Danas smo potvrdili da smo ujedinjeni u toj našoj misiji – da delujemo udruženo i da se zajednički uhvatimo ukoštac sa globalnim bezbednosnim izazovima, kao što su ilegalne migracije, organizovani kriminal i terorizam. Samo jaka i dobro zaštićena državna granica može biti garant sigurnosti i bezbednosti kako građana u Crnoj Gori tako i građana u celoj Evropi“ – rekao je Nuhodžić na zajedničkoj konferenciji za medije održanoj nakon potpisivanja Sporazuma.\n„Ovaj je sporazum još jedan korak ka punoj operacionalizaciji Evropske agencije za graničnu i obalsku stražu i označava još jedan korak napred u saradnji između EU i partnera sa zapadnog Balkana. Crna Gora je druga zemlja u regionu koja je potpisala takav operativni sporazum, nakon operacije pokrenute u Albaniji početkom ove godine, koja je već dala pozitivne rezultate“ – rekao je komesar Avramopolos zahvalivši se Crnoj Gori na spremnsti i naporu da sporazum bude postignut.\nFinska ministarka Ohisalo je ocenila da je potpisivanje Sporazuma „još je jedan dokaz produbljivanja i proširivanja saradnje [EU] s Crnom Gorom i da će doneti koristi obema stranama, posebno u kontroli migracionih tokova, suzbijanju ilegalnih migracija i prekograničnog kriminala, uključujući krijumčarenje migranata, trgovinu ljudima i terorizam.\n„Šire gledano, uvereni smo da će ovaj Sporazum o statusu unaprediti saradnju s čitavim regionom Zapadnog Balkana, što Evropska unija smatra jednim od svojih prioriteta. Pregovori su vođeni u dobrom duhu saradnje i na konstruktivan način koji karakteriše naše odnose“ – rekla je ministarka Ohisalo./ibna


Tegeltija: Oporavak od posljedica virusa korona trajaće nekoliko godina - Televizija K3\nPredsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija ocijenio je da se BiH u ovoj godini neće oporaviti od posljedica epidemije virusa korona i da će biti potrebno nekoliko godina da bi se vratila na visinu bruto domaćeg proizvoda /BDP/ iz 2019. godine.\n“Ukoliko BDP na kraju 2020. godine bude jednak onom na kraju 2019. godine lično ću to smatrati uspjehom. Za nas u BiH i svim zemljama zapadnog Balkana je veoma važno koliko će pandemija trajati u zemljama EU jer su EU i zemlje zapadne Evrope naše najvažnije tržište, a sa tih tržišta dolazi i mnogo repromaterijala, opreme, pa i gotovih proizvoda. To su faktori na koje mi teško možemo da utičemo. Ekonomske posljedice će trajati nekoliko godina”, istakao je Tegeltija.\nPrema njegovim riječima, postoje i faktori na koje je moguće uticati.\n“To će zavisiti od toga kako mi budemo radili, a pod tim, prije svega, mislim na našu sposobnost da zajednički definišemo politike oporavka. To podrazumijeva da imamo punu koordinaciju i saradnju s najvažnijim međunarodnim institucijama i sa svim nivoima unutar BiH. Ukoliko uđemo u separatne akcije i dogovore s međunarodnim finansijskim institucijama i počnemo da razmišljamo da je oporavak kao neka međusobna konkurencija, mi ćemo mnogo sporije i mnogo teže da se izborimo s ovom situacijom”, rekao je Tegeltija.\nOn je za današnje “Nezisne novine” istakao da je za oporavak najvažnije da bude završena pandemija, te da je važna zajednička borba.\n“Ovo nije trka na 100 metara, već maraton i ovo su situacije u kojima ne pobjeđuju oni koji su najbrži, već oni koji su najuporniji i najsnažniji da istraju u naporima da pobijede posljedice virusa”, rekao je Tegeltija.\n“Procjene se kreću od najoptimističnije da će pad BDP-a u 2020. godini u odnosu na 2019. godinu iznositi 3,2 odsto do pesimističnijih koje govore da će to biti oko pet odsto, a koje su realnije od najpesimističnijih koje kažu da će se pad kretati i do 10 odsto”, naveo je Tegeltija.\nOn je podsjetio da Savjet ministara u svojim rukama ima veoma mali broj instrumenata ekonomske politike, izuzev onih koji se tiču indirektnih poreza i zaštite domaće privrede koji mogu značajno pomoći privredi.\n“Najvažnije je da se u ovom trenutku pomogne onima koji su prestali da rade zbog odluka vlasti i onima koji su pretrpjeli šok i da im se omogući da pokrenu svoju privrednu aktivnost. Za pokretanje njihove privredne aktivnosti biće potrebna i grant sredstva, a vrlo važno će biti obezbijediti likvidna sredstva za početak rada privrednih subjekata. Banke vrlo oprezno djeluju u takvim situacijama i ukoliko ne bude podrške države naši privredni subjekti će se susresti s velikim problemom”, upozorio je Tegeltija.\nGovoreći o aranžmanu sa Međunarodnim monetarnim fondom /MMF/, Tegeltija je istakao da je Savjet ministara uradio sve što je bilo do njega.\n“Sredstva su na računima Centralne banke BiH, donijeli smo kriterijume o raspodjeli i stvoreni su svi uslovi za raspodjelu. Žao mi je što se odnosi u federaciji BiH prelamaju preko aranžmana sa MMF-om. Nadam se da će u narednih dan-dva ova sredstva biti doznačena entitetima i Brčkom i da će ih oni upotrijebiti za ono što je njima najneophodnije”, kaže Tegeltija.\nKada je riječ o kreiranju budžeta zajedničkih institucija za 2020. godinu, Tegeltija je podsjetio da je Predsjedništvo BiH donijelo zaključak da Savjet ministara do kraja maja uradi novi prijedlog budžeta i sugerisalo da ima u vidu situaciju u kojoj se nalazimo i da su sasvim druge okolnosti.\nOn je izrazio nadu da će biti ispoštovane preporuke u cijelosti ili u najvećoj mjeri, navodeći da će se one kretati u pravcu da se u budžetu troši samo ono što je neophodno za nesmetano funkcionisanje institucija, jer se ne smije dogoditi da postoji bilo kakvo pitanje funkcionisanja institucija.\n“Sve ono što predstavlja dugoročno ulaganje ostavićemo za neko drugo vrijeme. Nabavka automobila, namještaja i slično, što se tiče Savjeta ministara, neće biti u budžetu. Vozim se automobilom koji već 10 godina vozi predsjedavajućeg Savjeta ministara i nemam namjeru da kupujem novi u ovom trenutku. Tom logikom bi trebalo da se vode i drugi u zajedničkim institucijama”, poručio je Tegeltija.\nPrema njegovim riječima, višak sredstava koji je moguće obezbijediti, pokušaće da usmjere u podršku privredi, pa možda i neke socijalne programe, koji će sigurno morati biti uspostavljeni kako bi posljedice epidemije što lakše bile savladane.\n“Povećanja plata u institucijama BiH sasvim sigurno neće biti. Moje stanovište je da plate zaposlenima u zajedničkim institucijama ne treba umanjivati, jer su značajno niže nego u Srpskoj i FBiH. Takođe, treba sve uraditi da svim radnicima u BiH budu zadržane plate koje su imali prije izbijanja epidemije, jer to bi zadržalo potrošnju koja je bila do tada”, rekao je Tegeltija.\nOn je istakao da u Predsjedništvu BiH nije bilo spremnosti ili saglasnosti da bude ponovo usvojen i potvrđen zaključak, te da od Savjeta ministara bude zatraženo zatvaranje graničnih prelaza ukoliko ponovo ne budu uspostavljeni karantini u FBiH.\n“Obavio sam razgovore sa predstavnicima entiteta i Brčko distrikta i nismo uspjeli postići jedinstven stav. Vlada Srpske i Brčko distrikt insistiraju da karantini u lokalnim zajednicama ostanu najkraće do polovine maja, a stav Vlade FBiH je da karantin ne može ponovo da uspostavi. Opravdanja su vrlo različita, od toga da postoji nezadovoljstvo građana do toga da smatraju da je to skupo, te se opredjeljuju da građane upućuju u kućnu izolaciju. To je vrlo loša odluka, protiv koje su bili i zdravstveni radnici u FBiH”, naglasio je Tegeltija.\nOn je ocijenio da se još ne može znati koliko je bila uspješna borba protiv virusa korona jer ona nije završena.\n“Ocjene svih relevantnih i zdravstvenih i drugih međunarodnih institucija su da je BiH na početku borbe protiv virusa korona djelovala dobro, da smo na vrijeme preduzeli odgovarajuće mjere. U prvom poluvremenu smo dobro radili, ali za ljude sa ovih prostora je karakteristična situacija da u samom finišu utakmice popusti koncentracija i da se desi da napravimo sebi problem koji nije smio da se desi. Nadam se da mjere koje u posljednje vrijeme donose i koje su različite u dva entiteta neće uticati na to da na samom kraju borbe protiv virusa imamo loše rezultate”, istakao je Tegeltija.\nOn je zaključio da je ubijeđen da će na kraju, kada budu podvlačili crtu, konstatovati da su bili uspješni u ovoj godini. /


Policija na granici Mađarske i Srbije gde je podignut žičani zid zbog prelazaka izbeglica\nMedjunarodni dan migranata, 18. decembar, obeležava se danas, a ove godine posvećen je bezbednosti migranata, najavile su Ujedinjene nacije.\nPrema procenama UN, u svetu danas ima oko 258 milona migranata, a tema ovogodišnjeg Medjunarodnog dana migranata biće "Bezbedne migracije u svetu koji se kreće".\nGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš poručio je da medjunarodna zajednica priznaje doprinose i slavi životnu snagu migranata koji dokazano donose ekonomske, društvene i kulturne dobrobiti svim društvima.\nU poruci povodom Medjunarodnog dana migranata, Gutereš je naveo da "neprijateljski stav prema migrantima nažalost raste širom sveta" i da je solidarnost s njima potrebnija nego ikad.\n"Migracije su uvek bile medju nama. Ljudi su se od davnih vremena kretali u potrazi za novim šansama i boljim životima. Klimatske promene, demografska situacija, nestabilnost, sve veća nejednakost i težnje za boljim životom, znači da će (migracije) i dalje postojati", naveo je Gutereš.\nGeneralna skupština UN usvojila je 19. septembra 2016. godine Njujoršku deklaraciju o izbeglicama i migrantima, koja reafirmiše značaj medjunarodnog režima njihove zaštite i predstavlja obavezu članica UN da ojačaju i prošire mehanizme zaštite ljudi koji migriraju.


Atina: Dogovor s Makedonijom na junskom samitu EU, Berlin interveniše, EU se nada\nBeta 28. maja 2018. 20:30\nUsred „dvostrukih“ poruka grčke vlade i poziva iz Nemačke i Evropske unije za rešenje, pregovori Grčke i Makedonije o rešavanju spora oko naziva nastavili su se danas sastankom ministara spoljnih poslova Nikosa Kociasa i Nikole Dimitrova u Briselu.\nAtinski list „Katimerini“ piše na svom sajtu da je posle sastanka u četiri oka Kocias „dopustio da se zaključi“ da su pregovori otišli korak napred, naglasivši da su „dvojica ministara završila šta su im premijeri prepustili“ i ističući da će se „danas, a verovatno i sutra, nastaviti da se pregovara na stručnom nivou – o tehničkim i pravnim pitanjima koja se moraju rešiti“.\n„Čim oni završe i pošto se reše ta tehnička i pravna pitanja, tekstovi koji su napravljeni na nivou ministara spoljnih poslova će biti dati dvojici premijera koji će razgovarati i doći do konačnog sporazuma“, dodao je Kocias, dok je na „istoj talasnoj dužini“, piše grčki list, ranije bio i njegov skopski kolega, govoreći da su dve strane stigle do „kompromisnog okvira“.\nMeđutim, u nižim tonovima bio je kabinet premijera Grčke, a jedan vladin zvaničnik je govorio o napretku, ali napominjući da „pregovori nisu završeni, naprotiv, u najkritičnijem su zaokretu“.\n„Neki žure da kažu ‘Hop!’ pre nego što Skoplje skoči“, rekao je on, dodavši: „Strpljenja i trezvenosti do samita EU u junu“, piše „Katimerini“.\nUoči sutrašnjeg sastanka Kociasa s njegovim nemačkim kolegom Heikom Masom, intervenisala je nemačka strana, govoreći, između ostalog, o „istorijskoj prilici za rešenje“ i pozvavši obe strane da reše i poslednja otvorena pitanja u vezi s tim.\nRešenje spora, rekla je portparolka nemačkog Ministarstva inostranih poslova Maria Adabar, „pozitivno će uticati i na bilateralne odnose, i na stabilnost čitavog regiona“.\nIz Evropske komisije stigla je poruka optimizma o nalaženju rešenja tokom narednih nedelja, izjavom visoke predstavnice EU za spoljnu politiku, Federike Mogerini, ubrzo posle završetka Saveta ministara spoljnih poslova EU.\nVesti su „ohrabrujuće i obećavajuće, ali još ništa nije završeno“, rekla je Mogerini, uz napomenu da je „optimistkinja“, posebno prema zemljama Zapadnog Balkana. „Neka sve ide korak po korak“, rekla je ona i dodala da EU ohrabruje i podržava mogući sporazum koji bi mogao biti zaključlen u narednim „danima“ ili „nedeljama“.\nPredsednik Rumunije:Odluka nije u nadležnosti Dančile


U Minhenu potpisane izjave o auto-putu i železničkoj liniji Beograd-Priština | Ogledalo Srbije\nU Minhenu potpisane izjave o auto-putu i železničkoj liniji Beograd-Priština\nPetak, 14. februar 2020. 19:08\nPotpisani su Pismo o namerama za obnovu železničkog saobraćaja, i izjava o nameri za završetak izgradnje auto-puta od Beograda do Prištine.\nPotpisivanju dokumenata u nemačkom gradu Minhenu prisustvovali su predsednik Srbije Aleksandar Vučić, specijalni izaslanik predsednika SAD Ričard Grenel i predsednik kosovskih privremenih institucija Hašim Tači.\n"Ovo što je potpisano značajno je zbog slobode kretanja, protoka robe, kapitala, usluga i ljudi. Srećan sam što vidim danas napredak i mnogo hvala Trampu i Grenelu u ime Srbije, jer svi osećamo da ćemo od ovoga imati bolju budućnost i da ćemo osigurati mir za naredne decenije", rekao je Vučić.\nAmerički diplomata rekao je da, kao što je predsednik SAD Donald Tramp izjavio da je ponosan na američku ekonomiju, tako je i on ponosan kada se ljudima obezebedi posao.\n"Želimo da unesemo energiju u ovaj proces, dijalog, i da ne gledamo samo politička pitanja", istakao je Grenel.\n"To je još jedan korak napred, posle dogovora o otvaranju avio-linije Beograd Priština. To je vrlo pozitivna poruka, da će biti više mira, posla i ekonomije", rekao je Tači.


HITNI RADOVI U BANATU - JVP "Vode Vojvodine" Novi Sad\nHITNI RADOVI U BANATU\nZA HITNE RADOVE U BANATU 450 MILIONA DINARA\nNajviše problema sa unutrašnjim vodama, odnosno sa poplavljenim i prevlaženim poljoprivrednim površinama i dalje ima na području Srednjeg i Severnog Banata. Na tim područjima i dalje se sprovodi redovna odbrana od unutrašnjih voda. Dobar deo crpnih stanica radi danonoćno, a pojedine opštine proglasile su i vanredne situacije. Imajući u vidu alarmantno stanje na terenu JVP „Vode Vojvodine“ u saradnji sa opštinama započelo je hitne radove na kanalskoj mreži u opštinama Nova Crnja, Žitište, Sečanj, Zrenjanin i Kikinda u koje će biti uloženo oko 130 miliona dinara. Ugovori o sufinansiranju do sada su potpisani sa opštinama Nova Crnja, Žitiše i Zrenjanin, a uskoro se očekuje i potpisivanje sa Kikindom. Opština Nova Crnja izdvojila je pet, Žitište 15, a Zrenjanin 20 miliona dinara. Isto toliko sredstava obezbediće i JVP „Vode Vojvodine“. Predlogom ugovora o sufinasiranju za opštinu Kikinda predviđeno je 25 miliona dinara. Vode Vojvodine takođe će obezbediti 25 miliona dinara za hitne radove u Kikindi.\nPored ovih 130 miliona, u radove u Banatu biće uloženo i 314 miliona dinara obezbeđenih od strane Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarastvo. Najviše sredstava, oko 20 miliona dinara, koštaće čišćenje Glavnog kanala „Itebej – Crnja“ dugog oko 8,5 kilometara. Radovi na tom kanalu trebalo bi da budu okončani u narednih mesec dana, a vodoprivredni stručnjaci očekuju da će se stanje na terenu posle toga znatno popraviti. Pored ovog najvećeg posla, elaboratima radova, a prema prioritetima sa terena, predviđeno je i čišćenje kanalske mreže i sanacija propusta u Srpskom Itebeju, Hetinu, Ravnom Topolovcu, Melencima, Lazarevu, Banatskom Despotovcu, Botošu, Lukićevu, Kleku…\nZbog hitnosti i obimnosti posla, pored vodoprivrednih preduzeća u Zrenjaninu i Kikindi, koja inače održavaju kanalsku mrežu biće angažovana i preduzeća u Kovinu, Pančevu i Somboru. Samo na Glavnom kanalu „Itebej – Crnja“ radiće osam bagera sa pratećom mehanizacijom.\nImajući u vidu visinu sredstava (450 miliona dinara) biće to najobimniji radovi na kanalskoj mreži u Banatu u proteklih 20 godina.


Djurić: U toku postupak javne nabavke softvera i opreme koji će omogućiti video nadzor u vrtićima – Gradskibiro.rs\nDjurić: U toku postupak javne nabavke softvera i opreme koji će omogućiti video nadzor u vrtićima\nBEOGRAD, 1. februara 2017 (gradskibiro.rs) – Od 413 objekata 17 predškolskih ustanova čiji je osnivač Grad Beograd, 186 objekata nema video nadzor, izjavila je gradska sekretarka za obrazovanje i socijalnu zaštitu Snežana Djurić.\nDjurić je za portal Gradski biro (gradskibiro.rs) rekla da je u toku postupak javne nabavke softvera i opreme koji će omogućiti video nadzor, kontrolu dolaska i odlaska dece i zaposlenih, nabavke namirnica i drugo, u svim objektima predškolskih ustanova.\nSnežana Djurić je kazala i da Beograd ima 424 osnovne i srednje škole, od kojih 27 nema video nadzor.\nNa pitanje da li se u blizini svih škola u Beogradu nalaze ležići policajci kako bi deca bila bezbednija kada prelaze ulicu Djurić je rekla da su prema informacijama koje je Sekretarijat dobio iz Sekretarijata za saobraćaj, u zonama svih škola na teritoriji Beograda preduzete tehničko regulativne mere za njihovo označavanje.\n“U skladu sa obezbedjivanjem potrebnog nivoa bezbednosti učenika, postavljena je odgovarajuća saobraćajna signalizacija i oprema (gde spadaju i fizičke prepreke, tzv. “ležeći policajci”). U toku je uskladjivanje postavljene saobraćajne signalizacije sa Pravilnikom o saobraćajnoj signalizaciji, što podrazumeva i ponovno sagledavanje funksionisanja saobraćaja i bezbednosti učenika u zonama škola, odnosno ukoliko bude potrebno biće preduzete mere za unapredjenje bezbednosti”, navela je ona.


Povoljni stambeni krediti uz pomoć Građevinske direkcije › Made-in-Germany.rs\nGrađevinska direkcija Srbije ponudila je kupcima prvog stana beskamatnu pozajmicu za učešće za kredit u iznosu od 20 posto, a dug se vraća u periodu od 10 godina.\nZa ostale kupce predviđen je zajam od 11 posto, takođe bez kamate. U ponudi je 630 stanova u beogradskom naselju „Stepa Stepanović“, 40 stanova u naselju „Braće Jerković“ i 80 na novosadskoj „Sunčanoj strani“, pišu „Večernje novosti“.\n– Sagledali smo situaciju na tržištu nekretnina posle obustavljanja subvencionisanih stambenih kredita. Zaključili smo da građanima najveću prepreku za kupovnu stana predstavlja obezbeđivanje najmanje 20 posto vrednosti nekretnine, kao učešće za dobijanje komercijalnog stambenog kredita. Kako bismo što većem broju porodica pomogli da reše stambeno pitanje, omogućili smo dobijanje beskamatne pozajmice u iznosu do 20 procenata vrednosti stana. Na taj način, građani mogu da obezbede celokupno učešće za stambeni kredit. Skoro polovinu beskamatne pozajamice kupci prvog stana vraćaju iz povraćaja poreza na dodatu vrednost, a ostatak na 10 godina bez kamate. Oni koji kupuju drugu ili treću nekretninu i nemaju pravo na povraćaj PDV, mogu da dobiju beskamatnu pozajmicu do 11 posto vrednosti stana, takođe na 10 godina. Postoji i treća mogućnost, a to je da građani koji imaju dovoljno sredstava za učešće za kredit, zajam bez kamate mogu da iskoriste za kupovinu veće stambene jedinice ili za smanjenje visine rate kredita – objašnjava Nebojša Šurlan, direktor Direkcije.\nKako je uveren Šurlan, ovaj program kupovine stanova stimulisao bi građane da reše svoje stambeno pitanje i imao bi šire pozitivne efekte na tržište nekretnina, imajuću u vidu opštu ekonomsku situaciju. On je istakao da je Građevinska direkcija Srbije kao investitor, dugoročno opredeljena za projekte stanogradnje, i da na ovaj način pokušava da što veći broj porodica podstakne da reše najvažnije životno pitanje.\nZa stan od 80.000 eura, kupci koji imaju pravo na povraćaj PDV, mogu dobiti pozajmicu od Direkcije u visini od 16.000 eura. Iz povraćaja PDV, koji iznosi 9,1 posto Direkciji će vratiti 7.200 eura, a onda će preostalih 11 posto, što je 8.800 eura vraćati na deset godina uz mesečnu ratu od 73 eura. Oni koji nemaju pravo na povraćaj PDV od Direkcije mogu dobiti 11 posto pozajmice, što je 8.800 eura, otplaćuju je beskamatno na deset godina, a iznos rate je, takođe 73 eura. Oni koji imaju novac za učešće, za kupovinu nekretnine vredne 80.000 eura, zbog smanjenja visine rate i kamate, uštedeće čak 15.000 eura. Sa sopstvenim učešćem od 16.000 eura i dodatnom pozajmicom Direkcije od 20 posto (16.000 evra), kupac prvog stana smanjuje kreditno zaduženje na 48.000 eura, a pozajmicu Direkciji vraća iz povraćaja PDV-a, na deset godina bez kamate.\nUseljenje kupca u stan nije uslovljeno vraćanjem pozajmice. Cena kvadratnog metra stana u „Stepi“ je od 1.250 do 1.290 eura sa PDV-om, u „Braće Jerković-Padina“ 1.290 eura sa PDV-om, a na novosadskoj „Sunčanoj strani“ je 830 eura sa PDV-om.


PressReader - 24 Sata (Serbia): 2016-09-06 - Tužna istina koja se krije iza popularnosti naših pevača\nTužna istina koja se krije iza popularnosti naših pevača\n24 Sata (Serbia) - 2016-09-06 - AKTUELNO / SVET / EKONOMIJA - Lj. Krstić\nVeliki broj pregleda na Jutjubu gotovo da garantuje popularnost i dobru zaradu - ali ne može svaka pesma da privuče klikove realnih ljudi. Zato se pevači u Srbiji, ali i čitavom svetu sve češće odlučuju za kupovinu pregleda, lajkova i komentara. Nije jeftino, ali se i te kako isplati.\nCENA - Da li ste se nekad zapitali kako je moguće da pesma nekog našeg pevača ima duplo više pregleda od neke svetske zvezde? Primera radi, pesma “Moje zlato” Milice Todorović ima neverovatnih 80 miliona pregleda, dok Selin Dion, Erik Klepton ili Sting nikad nisu stigli do tih brojki. Budući da čitav naš region ima 16,7 miliona korisnika interneta (dok, primera radi, samo SAD ima 320 miliona) nelogičnost postaje još veća.\nNa ovaj primer je pažnju skrenuo Ivan Dabetić, naš poznati komjuniti menadžer i stručnjak sa socijal medija marketing, objasnivši da nije reč verovatno o pukoj slučajnosti već o sve popularnijoj taktici za dizanje popularnosti - kupovini Jutjub pregleda, pretplatnika i komentara.\n- U pitanju je poznata taktika, kojoj se ne okreću samo naše regionalne zvezde, već i brojni svetski muzičari. Naime, ako imate dobar broj pregleda na Jutjbu na nekoj pesmi, veća je verovatnoća da ćete dobiti bolje pare za nastup. Jeste tužno, ali je istinito da niko ne gleda kvalitet same muzike, već je bitnije koliko ima klikova i kakav je spot - kaže Dabetić za “24 sata”.\nBudući da i sam sarađuje sa jednom agencijom koja se bavi kupovinom lažnih pregleda, pretplatnika, lajkova, čak i komentara na bilo kom jeziku bivše Jugoslavije, i te kako je upućen u realno stanje stvari. A ono glasi - slava u Srbiji ima jasno definisanu cenu.\n- Za 35 evra možete da dobijete 1.000 pregleda na Jutjubu. Milion pregleda košta 1.000 evra, a postoje i paketi koji uključuju i komentare i pretplatnike. Tako za 1.500 evra u paketu ide milion pregleda, 100 pretplatnika i određeni broj lajkova i komentara - otkriva on.\nPitate se kako ti klikovi mogu pevaču ili pevačici da donesu zaradu? Vrlo jednostavno i efikasno. Vlasnici klubova, što u Srbiji što u dijaspori, i te kako gledaju koliko je neka pesma popularna na Jutjubu pa će pre dati dobar novac pevačici koja ima pesmu sa 80 miliona slušanja, nego onoj koja ima 10.000. Ako ste, navodi Dabetić, uložili 10.000 evra u pesmu, spot, preglede i pojavljivanje u medijima, od nastupa u narednih šest meseci taj novac može da se vrati. Za one koji nastupaju u dijaspori, gde su i honorari i bakšiš daleko veći, novac može i da se udvostruči ili utrostruči.\nRECEPT ZA SLAVU POGLEDAJTE NA WWW.24SATA.RS


Ambasadori UO PIK, u izjavi sa kojom se nije složila Ruska Federacija, “najoštrije osuđuju eskalaciju tenzija koja dolazi od nekih političkih lidera kao odgovor na nedavnu izmenu Krivičnog zakona, kao i korake koje je preduzela Narodna skupština Republike Srpske, a koji bi narušili stabilnost i omeli efikasan rad organa vlasti”, prenosi Srpskainfo.\nAmbasadori PIK-a ističu da je to u suprotnosti s najosnovnijim evropskim vrednostima “i podriva stabilnost zemlje te dobrobit i prosperitet građana BiH”.\n– Nedavno donošenje amandmana rezultat je dugotrajne pasivnosti domaćih političkih aktera, a primenjiv je na sve građane u BiH – navodi se u izjavi.\nAmbasadori UO PIK “naglašavaju svoju kontinuiranu podršku autoritetu i mandatu visokog predstavnika i vitalnoj ulozi koju visoki predstavnik ima sve dok se ne ispuni pet ciljeva i dva uslova za izlazak BiH iz režima međunarodne supervizije”.\nNarodna skupština Republike Srpske juče je na posebnoj sjednici po hitnom postupku usvojila Zakon o dopuni Krivičnog zakonika Republike Srpske i Zakon o neprimenjivanju odluke visokog predstavnika.\nSavet za provođenje mira u BiH


Rusko sluđivanje Srbije | Politika | DW | 13.01.2016\nRusko sluđivanje Srbije\nVišednevna posjeta zamjenika predsjednika ruske Vlade, Dimitrija Rogozina Beogradu u znaku ambicioznih susreta na svim nivoima i brojnih obećanja o unapređenju saradnje Srbije i Rusije.\nPotpredsjednik ruske vlade Dimitrij Rogozin se tokom proteklih nekoliko dana susreo sa kompletnim državnim vrhom Srbije, ali je takođe našao vremena i za susret sa liderom Srpske radikalne stranke (SRS) Vojislavom Šešeljem. Ekonomske i bezbjednosne teme su bile u prvom planu, a Rogozin je srpskoj strani obećao čitav niz novih poslova i novih oblika saradnje. Tako se od Rogozina moglo čuti da Rusija „razmatra“ da prebaci proizvodnju auto dijelova za Avtovaz i Kamaz iz Turske u Srbiju, a naglasio je da prostor za veliko poboljšanje postoji u oblasti poljoprivrede i građevinske industrije. Značajan prostor u razgovorima posvećen je i nabavci novog naoružanja od Rusije, a Rogozin je srpskom premijeru Aleksandru Vučiću poklonio maketu raketnog sistema S-300. Potpredsjednik ruske vlade je takođe naglasio da se „Rusiji ne dopada militarizacija Balkana“, kao i da Rusija želi servisni centar za popravku ruskih/sovjetskih helikoptera u Srbiji. Srpska strana je pokrenula i pitanje izvoza vozila Fiat, koja se sklapaju u Srbiji, u Kazahstan. U prilično zgusnutom rasporedu Rogozin je uspio da se susretne i sa predsjednikom SRS Vojislavom Šešeljem, ali je naveo da je to „bio susret neformalne prirode i da nema veze sa zvaničnom posjetom Beogradu“. Rogozin na kraju svoje posjete Beogradu nije propustio da upozori Srbiju „da bude pažljiva tokom harmonizacije svoje politike sa politikom EU kako joj se ne bi dogodio Keln 2, i Srbija došla u situaciju da „pridošlice situaciju vide kao da su dobili odriješene ruke, a žene budu u strahu da izlaze napolje“.\nU Srbiju je za sada stigla samo maketa S 300\nJedino izvjesne - makete\n„Jedino što je sasvim sigurno Dimitrij Rogozin donio u Beograd je maketa raketnog sistema S-300, a o nabavci tog sistema smo inače čuli vrlo protivrječne izjave srpskih zvaničnika, kaže sumirajući rezultate ove posjete Jelena Milić, direktorka Centra za evroatlantske studije. Već je samo na osnovu toga jako komplikovano ustanoviti šta je bila suština ove posjete, i šta su konkretni planovi i zaključci za period nakon posjete Rogozina“.\nMislim da se može reći reći da je ova posjeta imala prije svega politički značaj, smatra Jelena Milić. „Ali, kad to kažem mislim da je ona čak imala veći politički značaj za Rusiju nego za Srbiju. Imam utisak da se sve ove posjete u proteklih nekoliko godina odigravaju više na zahtjev i inicijativu Rusije, jer je Rusiji zbog sopstvenog javnog mnjenja potrebna podrška za politiku konfrontacije skoro sa svima. A zbog toga je potrebno da demonstrira svojoj javnosti da ima partnere, i da postoje zemlje u regionu i u ruskom okruženju koje podržavaju takvu politiku. Srbija je tu u nekom zagrljaju iz kojeg ne može, ili ne želi da pobjegne, a čini mi se da je u pitanju kombinacija te dvije verzije“.\nSrbija- ključni ruski saveznik na Balkanu?\nS obzirom na poziciju koju Dimitrij Rogozin zauzima u ruskoj administraciji može se reći da je ova posjeta prije svega imala politički značaj, ocjenjuje za DW Slobodan Samardžija, dugogodišnji novinski dopisnik iz Moskve. „U tom smislu mislim da je Rogozin u Beograd prije svega donio neko uvjerenje da Beograd može da računa na Moskvu kada to bude bilo potrebno. Definitivno Rusija želi da ima Srbiju kao svog najjačeg saveznika na Balkanu, da ne kažem i jedinog otkako je Crna Gora dobila poziv u NATO. Srbija će prema tome morati da se na neki način odredi. Ta situacija nekog neutralnog položaja Srbije moći će da funkcioniše neko vrijeme, ali ako situacija dođe u neku opasnu ravan onda će Srbija morati da se odluči na kojoj je strani“, kaže Samardžija.\n"Fantomski" gasovodi ka Kini i Indiji.\nRusija želi Srbiju kao pozdanog saveznika, a Srbija želi čvršće evropske integracije. Koliko je uopšte moguće da Srbija opstane na takvim pozicicijama? Slobodan Samardžija smatra da je to ipak moguće. „Kao što vidimo Evropska unija (EU) se svela na saradnju Njemačke i Francuske. A EU čine takođe i druge zemlje koje nisu tako čvrsto vezane za tu ideju, recimo Velika Britanija ima namjeru da se odvoji od svega toga, ono što se dešavalo u Grčkoj je jednako tako zabrinjavajuće, pa Italija, Španija, Portugalija, zatim politička dešavanja u Poljskoj i Mađarskoj. Tako da se ja ne bih previše pouzdao u opstanak EU u onom smislu u kojem je i stvorena. Amerika je bila veliki sponzor EU, ali Amerika takođe nema više tu snagu, i pitanje je kako će se sve to odvijati u narednim godinama. Zato mislim da Srbija ima vremena da vidi šta će se dešavati, i da li će morati da pravi neke prelomne korake.“\nRusija sada na Zapadnom Balkanu demonstrira kako to nije više ona ista Rusija iz 90-ih godina koja je bila slaba i na koljenima, ističe Jelena Milić. „To je i Rogozin izjavio tokom posjete Beogradu. Ne bi pri tome trebalo precijenjivati rusku zainteresovanost za Balkan, za koju mislim da zapravo nije prevelika, nego je tu više riječ o tome da Rusija pokušava da ovdje ometa demokratske procese koji se vode već godinama a to su proširenje EU i NATO. Krajni cilj je da se uspore, a po mogućnosti i zaustave procesi evroatlantskih integracija Balkana.“\nOdnosi Srbije i Rusije se previše baziraju na romantizovanim verzijama rusko-srpskih odnosa, ocjenjuje Jelena Milić. „A Rusija sa svoje strane sluđuje Srbiju sa nekim takozvanim novim mogućnostima saradnje. Najprije su to bile jabuke i krompiri, pa su to bili automobili, pa se sada govori o neviđenim mogućnostima za srpsku građevinsku industriju, koja je inače već godinama u teškoj dubiozi. To nisu stvari koje mogu da se organizuju i preorijentišu od danas do sutra. Takođe se preuveličava i prijetnja od energetske zavisnosti od Moskve, jer ni sama Rusija ne može, dok ne izgradi svoje fantomske gasovode ka Kini i Indiji, da ima tržište za svoj gas. Pitanje podrške Moskve oko Kosova je takođe precijenjeno, jer je Srbija Briselskim sporazumom ušla u jednu novu fazu, i čak i da status Kosova stigne pred Ujedinjene nacije (UN) Kina bi to najvjerovatnije i sama blokirala zbog nekih svojih razloga“.\nU "romatične" srpsko-ruske odnose uklapa se i psotavljanje spoemnika ruskom caru Nikolaju Romanovu u centru Beograda\nŠešelj - omiljeni Rogozinov politički analitičar?\nJelena Milić smatra da je susret Rogozina sa Vojislavom Šešeljem porazna činjenica, ali da ona nije iznenađenje. „Rogozin je neko ko se na društvenim mrežama, na kojima je inače vrlo aktivan, hvali šapkama koje ima od generala Ratka Mladića, kome se sudi u Hagu za ratne zločine. To je potpuna deligitimizacija koncepta tranzicione pravde“, ocjenjuje Jelena Milić. Slobodan Samardžija kaže da „Rogozin jednostavno pokušava da sazna što više o političkoj sceni Srbije danas, i pokušava da pronikne u to šta na tom političkom planu može da se desi, prije svega da li će opstati ova politička linija koju vodi Aleksandar Vučić. I ukoliko se desi da ne opstane na koji način će se stvari dalje razvijati. Rogozin je iskusan političar i ne čudi što pokušava da pronađe sve kontakte koji su relevantni u Srbiji, ocjenjuje Samardžija.\nTagovi Rusija, Srbija, Rogozin, S-300


Aerodrom Han - Air Serbia u zamenu za Ryanair?\nPrema pisanju nemačkog Velta "osakaćena" vazdušna luka Frankfurt-Han, koja već nekoliko godina gubi putnike, veoma je zadovoljna dolaskom aviokompanije Air Serbia. Ovo je jedina tradicionalna, takozvana "legacy" avio kompanija koja trenutno leti sa ovog aerdoroma sa kojeg saobraćaj obavljaju još i Ryanair i Wizz Air.\nFoto: Aerodrom Frankfurt-Hahn\nAerodrom Frankfurt-Han, koji opslužuje veliki nemački grad i poslovno središte Frankfurt, smešten na oko120 km zapadno od grada i služi kao avio-čvorište za niskotarifne avio-prevoznike u odnosu na mnogo veći Međunarodni aerodrom Frankfurt. Aerodrom je takodje udaljen oko 120 km od Luksemburga, pa i njega opslužuje kao sekundarna vazdušna luka, dok pored putničkog saobraćaja važi za značajnu kargo vazdušnu luku.\nBroj putnika na aerodromu medjutim je značajno opao u poslednjih nekoliko godina. Samo u toku prošle godine, aerodrom je izgubio blizu 400.000 putnika, a od 2007. godine broj putnika smanjen je za čak 2 miliona putnika.\nRyaniar će u zimskom redu letenja prestati da leti na ukupno pet destinacija i to do Djirone, Malage, Palma de Majorke, Rige, Santijaga de Kampostele.\nPrimetno je da je najveća evropska niskobudžetna avio-kompanija Ryanair, u polsednjih nekoliko godina znatno je smanjila obim saobraćaja sa ovog aerdoroma, a stručnjaci tvde da će saobraćaj ove godine biti dodatno smanjen usled problema irskog prevoznika sa isporukom aviona Boeing 737 MAX. Kao rezultat toga, aviokompanija će smanjiti saobraćaj u mnogim bazama širom Evrope u zimskom redu letenja ove godine, dok je najavljeno i potpuno zatvaranje pojedinih baza.\nGrađanska inicijativa koja se u nemačkoj bori protiv noćnog letenja sa ovog aerodroma tvrdi da s obzirom na ekonomske gubitke "ne bi bilo iznenadjenje da Ryanair zatvori upravo ovu bazu u zimskom redu letenja 2019/2020".\nPodsetimo Aerodrom Han, glavni aerodrom regije Rajna-Palatinat je u vlasništvu Kineskog giganta HNA sa 82,5% i savezne džave Hesen sa 17,5%.\nNiskotarifna aviokompanija Rynair započela je letove sa aerodroma 2001 godine. Na zahtev irske kompanije ime aerdoroma zvanično je promenjeno sa Aerodrom Hahn na Aerodrom Frankfurt–Han. Tim povodom, nemačka Lufthansa pokrenula je sudski postupak protiv komapanije Ryanair 2002.godine, vrdeći da je upotreba "Frankfurta" u imenu aerodroma - lažna reklama. Ryanairu je na kraju ipak dozvoljeno da zadrži ime Aerodrom Frankfurt-Han, ali je svojim putnicima morao da pojasni u svom oglašavanju da se aerodrom nalazi na 120 kilometara od Frankfurta.


Mađarska je najuspešnija kongresna destinacija u regionu - TU Magazin\nMađarska je najuspešnija kongresna destinacija u regionu\nBy redakcija on\t Aug 2, 2018 TURIZAM, ZANIMLJIVOSTI\nStatistički ICCA izveštaj iz 2017. godine koji se formira na osnovu ukupnog broja održanih kongresa i broja učesnika na tim događajima, pokazao je da je Mađarska zajedno sa Budimpeštom i dalje visoko kotirana u svetu.\nPo ovom izveštaju, koji beleži podatke na svetskom nivou i koristi se za rangiranje zemalja i gradova u kongresnoj industriji, Mađarska se nalazi se na 27. mestu u svetu. Samo u prošloj godini, održano je 159 međunarodnih kongresa, što je napredak u odnosu na prethodnu godinu kada je bila na 33. mestu sa 129 ukupno organizovanih događaja.\nBudimpešta je kao grad za napredovala četiri mesta, ona se sa 16. pozicije i ukupno održanih 108 događaja popela na 12. mesto, gde je ukupno bilo 128 kongresa.\nPromene u kongresnom turizmu u regionu su beležile u prethodnih nekoliko godina blagi pad, dok se u poslednjih dve godine značajno promenila situacija. Države koje beleže pozitivni trend rasta su Makedonija sa skokom za 19, Bosna i Hercegovina za 12 i Crna Gora za 10 mesta.\nHrvatska je možda i najviše napredovala, sa 43. mesta i 75 organizovanih događaja došla je na 38. poziciju i čak 102 organizovanih događaja. U Zagrebu situacija je bolja za čak 25 mesta, Dubrovnik na 84. poziciji.\nPozitivan trend rasta se beleži i u Srbiji, koja je napredovala na rang listi za 6 mesta i 5 sastanka više u odnosu na prošlu godinu, pa je na poziciji 42 sa 71 održanim kongresom. Beograd je u kategoriji gradova na drugom mestu u regionu, odmah posle Budumpešte.\nOd zemalja regiona, treba naveti još i Rumuniju koja je na 43. mestu, Sloveniju koja je na 45. mestu, Bugarsku na 61. mestu, Crnu Goru na 82. mestu, i najlošije rangiranu Makedoniju koja se nalazi na 94. mestu rang liste.


Ministarstvo: U Srbiji se rađa 100.000 beba godišnje manje nego pre 70 godina\nVesti Autor:Beta13. jul. 202118:0412 komentara\nDržavna sekretarka u Ministarstvu za brigu o porodici i demografiji Milka Milovanović Minić izjavila je da se pedesetih godina prošlog veka u Srbiji godišnje rađalo 160.000 beba, a sada je taj broj 60.000, saopšteno je iz tog Ministarstva.\nMilovanović Minić je tokom posete Kruševcu izjavila da „u odnosu mortaliteta i nataliteta godišnje gubimo 40.000 ljudi, a da je ta brojka u godini pandemije koronavirusa i veća“.\n„Svaki peti stanovnik u Srbiji stariji je od 65 godina, a tek svaki sedmi mlađi od 14. Programom „Srbija 2025″ Vlada Srbije osnažuje mlade da ranije zasnivaju porodice“, kazala je Milovanović Minić.\nOna je istakla i da je Vlada Srbije, osnivanjem resornog ministarstva, postavila dobre temelje za rešavanje problema demografije, a da rezultati zavise od dobre koordinacije lokalne samouprave, resornih ministarstava i zakonodavne vlasti.\nКad je reč o Кruševcu, kako se navodi u saopštenju, grad iz lokalnog budžeta za podršku porodici godišnje izdvaja 43,1 milion dinara, pri čemu se za svaku nezaposlenu porodilju iz lokalnog budžeta izdvaja 40.000 dinara, a ovaj grad nema listu čekanja za upis u vrtić.\nbebedemografijaMinistarstvo za brigu o porodici i demografijurađanje


UNDP | Procurement Notices - 61700 - Javni poziv za podnošenje prijed\nReference Number : 61700\nKrajnji rok za podnošenje prijedloga investicijskih projekata je 23. decembar 2019. Prijedlozi zaprimljeni nakon ovog roka neće biti razmatrani.\n Primjer 1: Ukoliko ukupna investicija iznosi 500,000 KM, iz Investicijskog fonda se može osigurati do 200,000 KM bespovratnih sredstava, dok se kroz sufinansiranje treba obezbijediti 300,000 KM. Primjer 2: Ukoliko ukupna investicija iznosi 600,000 KM, iz Investicijskog fonda se može pokriti 200,000 KM, dok je kroz sufinansiranje potrebno obezbijediti 400,000 KM. Primjer 3: Ukoliko ukupna investicija iznosi 300,000 KM, kroz Investicijski fond se može pokriti 120,000 KM, a kroz sufinansiranje je potrebno obezbijediti 180,000 BAM.\n Uslovi kredita za podnosioce prijedloga investicijskih projekata u okviru Investicijskog fonda su: kamatna stopa fiksna 3%-4% ovisno o vrsti projekta, rok otplate do 10 godina, grace period od 12 do 36 mjeseci ovisno o vrsti djelatnosti, instrumenti obezbjeđenja naplate u skladu sa važećim procedurama RB FBiH. Više informacija dostupno je na web stranici RB FBiH: http://www.rbfbih.ba


NEMAČKA VRI: Prekidamo sve finansijske veze sa SAD - WebTribune\nHome/SPEKTAR/NEMAČKA VRI: Prekidamo sve finansijske veze sa SAD\n28. августа 2018.\tSPEKTAR Ostavite komentar\nNemačka planira da prekine sve finansijske veze sa SAD, u znak protesta populističkom brendu politike Donalda Trampa.\nNemački ministar spoljnih poslova Heiko Mas je rekao da će Evropa uskoro imati sistem za prenos novca koji će isključiti SWIFT sistem (Društvo za svetsku međubankarsku finansijsku telekomunikaciju).\n“To neće biti lako, ali već smo započeli to da radimo,“ rekao je Mas na godišnjoj konferenciji ambasadora u Berlinu u ponedeljak. “Proučavamo predloge za kanale i sisteme plaćanja, nezavisnije od SWIFT-a, i za stvaranje evropskog monetarnog fonda.“\nMas je takođe najavio planove za otkrivanje nove spoljnopolitičke strategije prema SAD.\n“Krajnje je vreme da rekalibrišemo Transatlantsko parnerstvo – racionalno, kritično, pa čak i samokritično,“ rekao je on.\nProšle nedelje, Mas je pozvao na jačanje evropske autonomije stvaranjem kanala za plaćanje koji su nezavisni od SAD, uspostavljajući “Evropski monetarni fond.“\nNamera da se stvori sopstveni sistem je navodno povezana sa Vašingtonovim nedavnim povlačenjem iz iranskog nuklearnog sporazuma, i ponovnim nametanjem ekonomskih sankcija protiv Islamske Republike.Kako Brisel ostaje posvećen paktu koji je potpisan 2015. godne između Teherana i svetskih sila, EU je morala da primeni “Statut blokiranja“ kako bi evropska preduzeća koja posluju u Iranu zaštitila od američkih sankcija protiv te zemlje.\nMeđutim, ova mera nije uspela da evropske velikane kao što su Total, Maersk i Mercedes zadrži u Iranu, jer oni ne mogu funkcionisati nezavisno od međunarodnog bankarskog sistema denomiranog od strane SAD-a i međnarodnih finansijskih tržišta.\nSWIFT, što je skraćenica za Društvo za svetsku međubankarsku finansijsku telekomunikaciju, je finansijska mreža koja pruža veoma vredne prekogranične transfere za članove širom sveta. Smešten je u Belgiji, ali njegov odbor uključuje rukovodioce iz američkih banaka sa američkim federalnim zakonom koji omogućava administraciji da deluje protiv banaka i regulatora širom sveta. On podržava većinu međubankarskih poruka, povezujući preko 11.000 finansijskih institucija u više od 200 zemalja i teritorija.\nU maju je guvernerka ruske Centralne banke, Elvira Nabiulina, rekla da je ta zemlja stvorila nacionalni sistem za prenos novca koji bi mogao zaštiti njihovo bankarstvo od potencijalnog prekida SWIFT usluga prenosa. Taj korak je izazvan naizgled beskrajnim antiruskih kazni koje je Vašington uveo od 2014. godine iz različitih razloga, uključujući ponovno spajanje sa Krimom, navodno učešće u vojnom sukobu u istočnoj Ukrajini, navodno mešanje u američke izbore, i navodno trovanje bivšeg dvostrukog agenta Sergeja Skripalja u Velikoj Britaniji.


Popoviću, ovo ti ne bi prošlo ni u NBA! - Sportske.net\nPopoviću, ovo ti ne bi prošlo ni u NBA!\nKomična situacija dogodila se sredinom druge deonice duela Solnoka i Budućnosti u okviru 23. kola ABA lige. Aleksa Popović začudio se kada mu je srpski arbitar Ilija Belošević dosudio grešku u vođenju lopte. Šteta, možda bi prošlo u NBA ligi.\nNi Zvezda, ni Partizan - Trener Budućnosti neće da se bavi njima!


Odbor Udruženja trgovine Privredne komore (PKCG) zatražio je ukidanje člana Zakona o unutrašnjoj trgovini koji se odnosi na neradnu nedjelju.\n“Ukoliko ne postoji spremnost državnih organa da se pomenuti član ukine, trgovci su predložili da se omogući da 26 nedjelja u godini bude radno, tokom ljetnje i zimske turističke sezone, oko novogodišnjih praznika i raspusta”, saopšteno je iz PKCG.\nAlternativno je potrebno omogućiti privrednim subjektima iz sektora trgovine rad nedjeljom u jednoj smjeni na nivou čitave godine ili makar tokom ljetnje sezone.\nNa sjednici Odbora usvojen je Izvještaj o radu i Informaciju o poslovanju sektora trgovine u prošloj godini, a dopunjena je Odluku o obrazovanju Grupacije za trgovinu nekretninama.\nDodaje se da je ostvareni promet u trgovini na malo u tekućim cijenama iznosio oko 1,253 milona eura u prošloj godini i manji je za 16,8 odsto u odnosu na 2019. godinu, kada je iznosio 1,507 miliona eura.\n“Sektor trgovine bilježi značajan pad broja zaposlenih, u ovom sektoru je u prosjeku bilo zaposleno 34.922 radnika što je pad od 12,3 odsto ili oko pet hiljada radnika manje u odnosu na 2019. godinu kada je zapošljavao u prosjeku 39.834 radnika”, navodi se u saopštenju.\nZdravlje prioritet, ali blisko povezano sa ekonomijom\nVlada treba da proširi listu ugroženih djelatnosti\nČlanovi Odbora su pozvani da predlože kandidate za laureate Nagrade PKCG koje se dodjeljuju za uspješno poslovanje, inovativnost, društvenu odgovornost i unapređenje menadžmenta, prenosi portal RTCG.\nneradna nedjelja Odbor Udruženja trgovine PKCG privredna komora\nSLABO INTERESOVANJE ZA PETICIJU PROTIV UKIDANJA SLOBODNE NEDJELJE\nPOKUŠAĆE DA PRONAĐU KOMPROMIS ZA NERADNU NEDJELJU


Dijalog „Izaberi prevodilac“\nODBC pomoć (current)\nDijalog „Izaberi prevodilac“\nDijalog Izaberite prevodilac navodi instalirane .dll prevodioce i omogućava vam da izaberete jedan, omogućavajući upravljačkom programu da prevodi podatke iz jednog skupa znakova u drugi. Aplikacija i izvor podataka često čuvaju podatke u različitim skupovima znakova. ODBC nudi generički mehanizam koji omogućava upravljačkom programu da prevodi podatke iz jednog skupa znakova u drugi.\nNakon što odredite .dll prevodioca, upravljački program ga učitava i poziva ga da prevede sve podatke između aplikacije i izvora podataka. Ovo uključuje sve SQL izjave i parametre znakova koji se šalju u izvor podataka i sve rezultate znakova, metapodatke znakova kao što su nazivi kolona i poruke o grešci koje potiču iz izvora podataka. Podaci za vezu se ne prevode, zato što se .dll prevodilac učitava tek nakon što se aplikacija poveže sa izvorom podataka.\nDatoteku .dll prevodioca koja obuhvata funkcije prevođenja SQLDriverToDataSource i SQLDataSourceToDriver, koje poziva upravljački program, mogu da pišu samo članovi razvojnog tima aplikacije, upravljačkog programa ili treća strana.\nZa više informacija o datoteci .dll prevodioca, pogledajte ODBC reference za programere.\nKartica „Osnovni podaci“\nKartica „Udruživanje veze“\nKartica „Datoteka izvora podataka“\nKartica „DSN datoteke“\nKartica „Računar kao izvor podataka“\nKartica „Upravljački programi“\nKartica „DSN sistema“\nKartica „DSN korisnika“


Devet osoba pod nadzorom zbog virusa korona u Sarajevu\nFoto: Tanjug/AP | Devet osoba pod nadzorom zbog virusa korona u Sarajevu\nN.N. 14.02.2020 16:52\nSARAJEVO - Krizni štab Ministarstva zdravlja Kantona Sarajevo kontinuirano prati aktuelnu epidemiološku situaciju u KS-u, te provodi mjere epidemiološkog nadzora, informisanja i davanja preporuka u vezi sa pojavom virusa korona (COVID-19).\nU skladu s naredbom resornog federalnog ministarstva vrši se i organizovanje i koordinisanje rada kantonalnih zdravstvenih ustanova te daju preporuke shodno razvoju trenutne situacije.\n“Implementacija plana pripravnosti u prethodnom periodu odnosila se na provođenje mjere stavljanja osoba pod zdravstveni nadzor. U periodu 1. do 13. februara za devet osoba je izdato rješenje za stavljanje pod zdravstveni nadzor, izvršena je obrada 195 pojedinačnih sanitarnih upitnika i 20 sanitarnih upitnika za grupu osoba koje su boravile ili još uvijek borave na području Kantona Sarajevo, čime se provodi propisani epidemiološki nadzor. Ovime se uspostavio adekvatan mehanizam za prikupljanje i analizu podataka nastalih prilikom skrininga za brzu procjenu i reagovanje”, navedeno je u Izvještaju Kriznog štaba.\nPrema navodima Evropskog centra za prevenciju bolesti i kontrolu, mogućnost zaraze za stanovništvo EU/EEA i dalje se smatra malom. Iako su iz sedam zemalja EU prijavljeni slučajevi uvezenih i lokalno nastalih slučajeva, ukupni broj slučajeva prijavljenih na tom području i dalje je nizak, a mjere zaštite su na snazi.\nKrizni štab Ministarstva zdravstva KS će i dalje djelovati prema planu pripravnosti, a sa ciljem zaštite zdravlja stanovnika Kantona Sarajevo.\nKorona virus Sarajevo\nAćimović: Uzrok širenja zaraze masovna okupljanja i otvaranje granica\nTraže zatvaranje "Bire" i "Mirala" do zime


BHT 1 Specijalne emisije povodom EYOF-a\nOtvorenje u nedjelju na Koševu, a zatvaranje u petak u Istočnom Sarajevu\nŠehić: Urednica Sportskog programa na BHT 1\nDan uoči ceremonije otvorenja Evropskog omladinskog olimpijskog festivala (EYOF), u subotu, 9. februara, BHT 1 emitirat će specijalne emisije. U otvorenom programu, koji će se realizirati od 16 do 19 sati iz Olimpijskog muzeja, sagovornici će biti najvažniji akteri organizacije EYOF-a, ali i gosti koji će evocirati uspomene i na Zimske olimpijske igre 1984. Reporterske ekipe javljat će se sa svih olimpijskih borilišta na kojima će se takmičiti mladi sportisti iz cijele Evrope.\nU 19.35 sati, BHT 1 će emitirati specijalnu emisiju “Od ZOI-ja do EYOF-a\n- Olimpijski duh živi”, dok će ceremoniju otvorenja i zatvaranja EYOF-a prenositi u nedjelju, 10. februara, i u petak, 15. februara, od 18.50 sati.\nMedina Šehić, urednica Sportskog programa BHT-a 1, kaže da su na BHRT-u posebno posvećeni pripremama za prijenos svečane ceremonije otvorenja, koja će se održati na stadionu Koševo, gdje su 8. februara 1984. počele 14. zimske olimpijske igre.\n- Zajedno s kreativnom ekipom EYOF-a, koja je zadužena za organizaciju i scenaristički dio ove manifestacije, radimo na realizaciji prijenosa koji će biti veliki izazov za BHRT. U nastojanju da vjerno prenesemo atmosferu, poruke i svaki važan detalj s ovog događaja, ceremoniju otvorenja radit ćemo sa 12 kamera, sa stadiona i sa još dvije lokacije. Slično će biti i na ceremoniji zatvaranja, koja će se održati u Istočnom Sarajevu – kazala je Šehić.\nMedina Šehić EYOF


Svetska banka podigla prognozu rasta Srbije na 6,0 posto\nTanjug 6. oktobra 2021. 09:06\nVAŠINGTON, 6. oktobra (Tanug) – Svestka banka je povećala progmozu rasta Srbije za 2021. godinu za 1,0 procetni poen na 6,0 posto, u ažururanom jesenjem izveštaju o Svetskim ekonomskim izgledima, objavljenom danas.\nOva međunarodna finansijska institucija je istovremeno podigla procenu rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije za 2022. godinu na 4,5 posto sa 3,7 odsto, koliko je predviđala u junu, dok je projekciju rasta za 2023. podigla za 0,1 procenti poen na 4,0 posto.\nKao rezultat toga, rast BDP-a Srbije za 2021. godinu je revidiran naviše na 6,0 procenata sa ranije prognoziranih 5,0 odsto, piše u jesenjim prognozama Svetske banke.\nU izveštaju se navodi da je brz rast izvoza podstakao oporavak, pri čemu je doprinos neto izvoza rastu iznosio 5,2 procentna poena u prvom kvartalu. Tokom drugog kvartala, međutim, pokretači rasta su se promenili, tako da je glavni uticaj na rast BDP-a imala potrošnja, dodaje se dalje.\nKonstatuje se takođe da je to uticalo na rast fiskalnog deficita prošle godine na 8,1 odsto BDP-a, te da se očekuje da će on biti smanjen na 6,9 odsto BDP-a u tekućoj godini, uprkos nastavku ekspanzivnog paketa ekonomske pomoći privredi i građanima.\nPredviđa se da će javni dug iznositi 60,3 odsto do kraja 2021.\nU izveštaju je, kako se navodi, inflacija dostigla vrhunac od 4,3 odsto na godišnjem nivou, a očekuje se da će se do kraja godine spustiti na oko 3,0 procenta.\nDinar je ostao uglavnom stabilan u odnosu na evro, konstatuje SB i dodaje da je bankarski sektor Srbije ostao snažan, i da je nivo problematičnih kredita 3,6 odsto.\nTakođe se ističe da je deficit tekućeg računa znatno smanjen sa 6,9 odsto BDP-a u 2019. na 4,3 odsto u 2020. godini, te da će u u ovoj godini verovatno biti ispod ranije projektovanog nivoa od 5,0 posto.\nSB očekuje da će se ekonomski oporavak Srbije nastaviti u drugoj polovini godine, a rast će biti dodatno pouprt paketom mera podrške građanima i privredi, vredan oko 4,5 odsto BDP-a.\nU srednjem roku predviđa rast od oko 4,0 posto, vođen uglavnom potrošnjom, dok će oporavak investicija biti sporiji uz, kako kaže, moguće negativne posledice na zaposlenost i plate. Ovi srednjoročni izgledi će presudno zavisiti od oporavka svetske ekonomije, sposobnosti suzbijanja kovida-19, tempa i dubine strukturnih reformi i razvoja političke situacije.\nŠto se tiče ekonomija u okruženju, Svetska banka predviđa rast Bosne i Hercegovine u ovoj godini od 4,0 posto, u Hrvatskoj očekuje stopu rasta od 7,6 procenata, u Crnoj Gori 10,8 odsto, u Sevenoj Makedoniji 4,6, dok kosovskoj privredi predvđa stopu od 7,1 odsto.


Potraživanja Zastave od 11,5 miliona evra za zemljište u Crnoj Gori - iKragujevac\nPotraživanja Zastave od 11,5 miliona evra za zemljište u Crnoj Gori\nutorak, 04 avgust 2015 12:41\nKragujevačka Zastava poseduje imovinu u republikama bivše SFRJ koju pokušava da vrati ili naplati, a među njom je i građevinsko zemljište u Crnoj Gori na kojem je izgrađen hotel "Splendid", za koje Zastava traži 11,5 miliona evra, piše Politika.\nDirektor Grupe "Zastava vozila" Dragan Srejović izjavio je tom listu da je Crna Gora još 1997. godine njihovo zemljište u Budvi i Bečićima zavela u državnom katastru na svoje ime.\n"Sve naše parcele su precrtane i upisane nove. Posle su te nove parcele prodavane po basnoslovnim cenama", kazao je Srejović.\nOn je naveo da je u pitanju 10 hektara, a da Zastava ima papire za osam.\n"Na našem zemljištu je izgrađen i hotel 'Splendid'. Sve skupa, tražimo 11,5 miliona evra", rekao je Srejović, napomenuvši da je Zastava to zemljište kupovala u trenutku kada je bila na vrhuncu svoje slavu, 60-ih i 70-ih godina prošlog veka, kada je ono i uknjiženo na kragujevačku fabriku.\nSrejović je rekao i da je kosovska Agencija za privatizaciju "potpuno očerupala" fabriku "Ramiz Sadiku" u Peći, pogon u koji je Zastava svojevremeno uložila 35 miliona dolara.\n"Kosovske vlasti nisu htele da prime Zastavinu tužbu sve dok 'koverat' nije poslat iz Slovenije", naveo je on.\nPre devet godina, Zastava je salon automobila u Zagrebu uspela da proda jednom investicionom fondu iz Norveške za oko četiri miliona evra, a za imovinu u Makedoniji dobila je oko milion evra.\nPrvostepeni sudski postupak za servis u Ljubljani, koji je trajao 15 godina, rešen je pre tri meseca u korist Zastave, po tužbi za nadoknadu od 2,3 miliona evra.\nOvu presudu, međutim, još mora da potvrdi slovenački Vrhovni sud, kazao je Srejović.\nProdaja salona automobila u Zagrebu 2006. godine odigrala se po specifičnoj proceduri, budući da je taj Zastavin objekat, posle raspada Jugoslavije, bio u posedu hrvatskih bezbednosnih službi.\nObjekti u Makedoniji, čuveno Zastavino odmaralište na Ohridu i servise u Kumanovu i Skoplju prodati su privatnim licima, naveo je Srejović.\n"Najveće šanse da se domognemo svoje imovine postoje u BiH. U Sloveniji i Crnoj Gori to je gotovo beznadežan postupak. Međutim, paralelno sa procesom sukcesije, mi vodimo sudske sporove", rekao je Srejović, dodajući da su sve tužbe podnete u saradnji i uz saglasnost naših državnih organa.\nOn je naveo da, ukoliko presude ne budu donete u korist Zastave, kao poslednja opcija ostaje sud u Strazburu.\nGrupu "Zastava vozila" u sudskim sporovima u Sloveniji, Crnoj Gori i BiH zastupaju tamošnje advokatske kancelarije sa kojima je, kako je naveo Srejović, dogovoreno da budu plaćene tek po okončanju procesa.\nSrejović je naveo da salon automobila u Sarajevu ima oko 1.300 kvadratnih metara i da Zastava smatra da vredi oko 1,4 miliona evra.


Ogranak Kolubara - Lazarevac - Racionalizacija javnih nabavki u EPS-u\nRacionalizacija javnih nabavki u EPS-u\nU Direkciji Rudarskog basena „Kolubara”, u Lazarevcu, danas je održan sastanak direktora komercijalnih poslova i upravljanja i kontrole nabavki na nivou JP „Elektroprivreda Srbije”.\nPredstavnike ovog sektora iz svih privrednih društava i centrale EPS-a, u ime domaćina pozdravio je Milorad Grčić, direktor RB „Kolubara”, najvećeg privrednog društva srpske elektroprivrede. Ispred „Kolubare” sasatanku je prisustvovao Igor Smiljković, pomoćnik direktora za komercijalne poslove.\nU obraćanju medijima, Mladjan Malešević, direktor Direkcije za upravljanje i kontrolu nabavki na nivou EPS-a, istakao je da je da je sastanak održan sa ciljem da se izvrši optimizacija i racionalizacija kompletnih nabavki na nivou EPS-a i svih 12 privrednih društava.\n– Namera je da se izvrši optimizacija, racionalizacija sprovodjenja i objedinjavanje sredstava kako bismo obezbedili efikasnije sprovođenje javnih nabavki. „Kolubara” se izdvaja po svom obimu, proizvodnja od 30 miliona tona uglja godišnje je za respekt i neophodno je posebnu pažnju posvetiti potrebama „Kolubare”. U poslednjem kvartalu 2012. godine u „Kolubari” su već sprovođene nabavke po novim merama i obezbedjene su velike uštede – naglasio je Malešević i najavio kontinuitet održavanja ovakvih sastanaka sa ciljem da se predstavnici komercijalnih poslova svih privrednih društava upoznaju sa kompletnim procesom rada u EPS-u, od otkopavanja uglja do potrošnje električne energije, kako bi bolje razumeli potrebe drugih privrednih društava.


UPOM: Adjuvantna terapija čuva živote obolelih od melanoma i štedi novac državi - Radio Luna\nPočetna Slobodno vreme Zdravlje UPOM: Adjuvantna terapija čuva živote obolelih od melanoma i štedi novac državi\nPredsednik Udruženja pacijenata obolelih od melanoma (UPOM) Savo Pilipović izjavio je da bi adjuvantna terapija, koja se još ne nalazi na listi lekova koje pokriva Republički fond za zdravstveno osiguranje (RFZO), mogla da spasi mnoge živote, ali i da uštedi novac državi.\nPilipović je agenciji Beta rekao da se ova terapija prima u trećem stadijumu bolesti, pre nego što melanom metastazira, i to 12 meseci.\n“Polovina obolelih koji adjuvantnu terapiju prime za tih godinu dana, ne udje u fazu metastatskog melanoma, za razliku od sadašnjeg procesa lečenja koji se primenjuje tek kada se bolest proširi i koji je jako dug i naporan za pacijente”, objasnio je predsednik UPOM-a.\nPilipović je rekao da se nada da će se ova terapija naći na listi lekova RFZO-a u narednom periodu, jer je veoma skupa i pacijenti sebi ne mogu da je priušte.\nGovoreći o prevenciji koja je u fokusu kampanje borbe protiv melanoma, Pilipović je istakao da dolazi leto i da bi gradjani trebalo da se uzdrže od izlaganja suncu i odlaska u solarijume.\n“Solarijumi su u Srbiji zabranjeni za mladje od 18 godina, dok stariji moraju dati pristanak, ali se to retko poštuje”, kazao je Pilipović.\nPrema njegovim rečima Udruženje će uskoro izaći sa dva zahteva za Ministarstvo zdravlja prvi je da inspekcijske službe budu ažurnije i proveravaju da li se poštuje pravilnik o upotrebi solarijuma, a drugi je potpuno ukidanje solarijuma za sve gradjane.\nUPOM je nedavno u Beogradu promovisao i knjigu pod nazivom “Tamna strana sunca priče o melanomu”, u kojoj su priče pacijenata i lekara o borbi sa melanomom, a koja će uskoro biti predstavljena i u drugim gradovima Srbije.


Putin: Asad spreman da raspiše vanredne izbore - 04.09.2015, Sputnik Srbija\nPredsednik Ruske Federacije Vladimir Putin rekao je, govoreći na prvom Istočnom ekonomskom forumu, da je sirijski lider Bašar el Asad spreman da raspiše... 04.09.2015, Sputnik Srbija\n18:15 04.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nPredsednik Ruske Federacije Vladimir Putin rekao je, govoreći na prvom Istočnom ekonomskom forumu, da je sirijski lider Bašar el Asad spreman da raspiše vanredne izbore u zemlji radi konsolidacije snaga u borbi protiv terorizma.\nU Siriji treba da dođe do političkih promena. O tome razgovaraju strane zainteresovane za borbu protiv terorističke organizacije Islamska država. Rusija razume potrebu za političkim promenama u Siriji koje je potrebno sprovoditi paralelno sa borbom protiv Islamske države, rekao je ruski predsednik Vladimir Putin.\n„Asad pristaje na to, čak i na održavanje vanrednih parlamentarnih izbora“, rekao je Putin.\nOn je naveo da u ovom trenutku Rusija ne namerava da učestvuje u vojnim operacijama protiv Islamske države. On je naglasio da sirijske izbeglice ne beže od Asada već od „kalifatom“.


Upotreba plastičnih kesa u Srbiji smanjena za 80 odsto - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Upotreba plastičnih kesa u Srbiji smanjena za 80 odsto\n4Piše: Danas Online 03. jula 2020. 09.59\nOvog dana, hiljade organizacija širom sveta skreću pažnju javnosti da jednokratne plastične kese koje čovek koristi u proseku 25 minuta, ostaju u životnoj sredini narednih sto do pet stotina godina koliko im je potrebno da se raspadnu, a u tom periodu emituju otrovne materije koje zagađuju ekosisteme, vodotokove, zemljište, vodu koju pijemo i hranu koju jedemo.\nKako je objašnjeno, čestice mikroplastike koje pronalaze svoj put preko morskog ekosistema do ljudske trpeze, ostavljaju nesagledive posledice po čitav živi svet, uključujući čoveka.\nMinistarstvo zaštite životne sredine je od svog osnivanja prepoznalo problem prekomerne upotrebe plastičnih kesa koje svojim sastavom čine veliku opasnost za životnu sredinu, i uticalo na donošenje mera koje su navele građane, na dobrovoljnoj osnovi, a zatim i pravnim propisima, da drastično smanje njihovu upotrebu, navodi se u saopštenju.\nKampanjom koju je pokrenulo Ministarstvo u saradnji sa trgovinskim lancima, smanjena je upotreba plastičnih kesa za 80 posto, što znači da je smanjeno i njihovo odlaganje u životnu sredinu i štetan uticaj na životnu sredinu i prirodu.\nMinistarstvo u saradnji sa drugim zainteresovanim stranama radi na sistemskom uređenju upravljanja plastikom i plastičnim otpadom.\nOvim pravnim dokumentom, navodi Ministarstvo, biće uređena ova oblast i biti postavljeni okviri i standardi za celu Srbiju, što će pomoći gradovima i opštinama da još lakše izrade planove za smanjenje i izbacivanje iz upotrebe jednokratnih plastičnih kesa u svojim lokalnim zajednicama.\nU toku je i rad na transponovanju Direktive EU o jednokratnoj plastici, što će našu zemlju približiti evropskim standardima, kao i rad na promeni sistema upravljanja ambalažnim otpadom i uvođenju depozitnog sistema čime će se ambalaža i plastika preusmeriti iz životnog okruženja i prirode u reciklabilni proces.\nPodsticajem građana na vraćanje ambalaže kroz depozitni sistem biće drastično smanjen procenat plastike u prirodi, stoji u saopštenju.\nZnačajna uloga građana i njihova odgovornost za što manje korišćenja jednokratnih plastičnih kesa u svakodnevnom životu i za njihovo pravilno odlaganje, čini ih ključnim partnerom u ovom procesu.\nIako se tvrdi da je povećana tražnja za plastičnom ambalažom tokom pandemije virusom Kovid 19, nestanak velikih količina plastike iz prirode koje je nagomilala civilizacija i savremeni način života, od velikog je značaja za ukupan kvalitet življenja i opstanak bogatstva biljnog i životinjskog sveta.\nAktuelna planetarna borba protiv virusa Korona stavlja u fokus i stanje životne sredine kao civilizacijsko pitanje važno za zdravlje ljudi.\nSvet ima šanse da iz krize izazvane pandemijom korona virusa izađe bolji ukoliko, pored solidarnosti, humanosti i odgovornosti, pokaže razumevanje i mudrost da ne ponavlja iste greške, i hrabrost da otvoreno preispituje najznačajnije probleme današnjice u koje se ubraja i zaštita životne sredine, poručuje Ministarstvo.\nEkologija, Plastične kese, Životna sredinaBeograd\n03. jula 2020. u 10.22\nHahaha, sada ih prodaju, svugde, i kako je to smanjena upotreba.\nRazlika je samo u tome sto se sad i na njima drpa od ljudi kaže:\nKakva laz, ako je upotreba kesa smanjena za 80% ja cu ovih 20 sto su jos u opticaju da pojedem…\nAko se ispostavi da ti je mnogo ja ću da ti pomognem


Marvina Hahosa (75) iz Gejnsvila na Floridi ubio je veliki kazuar, ptica koja se smatra najopasnijom na svetu. Iako je brzo posle napada prevezen u bolnicu, muškarac je izdahnuo, a smrt ze zavela kao nesrećni slučaj.\nOn je na svojoj farmi gde je gajio egzotične životinje, imao dva velika kauzara, pored kojih su se nalazile i druge retke i skupocene ptice.\nPrema zahtevu pokojnika, sve životinje sa njegove farme biće prodate na velikoj aukciji stoke u Medisonu na Floridi. Ove reči je potvrdila i aukcijska kuća u objavi na Fejsbuku.\n- Jedna od njegovih želja je bila da se njegove životinje što pre prodaju na aukciji - pisalo je između ostalog u postu.\nKako je navedeno, kupci će znati istoriju ptice, odnosno, činjenicu da je ubila Marvina. Takođe, svako ko bude želeo da kupi velikog kazuara, moraće da priloži prilikom aukcije odgovarajuću dozvolu za to, pošto se prema statutu komisije za očuvanje i divljih životinja Floride, onda kategoriše kao divlja životinja klase II, odnosno, kao životinja koja može predstavljati opasnost po ljude.\nNajopasnija ptica na svetu ubila čoveka, a evo gde ste sigurno prošli pored nje u BEOGRADU, a da je niste ni primetili\nURNEBESAN SNIMAK Dečak je oduševljeno gledao u JATO NA NEBU, a onda je jedna ptica odlučila da ga "časti" (VIDEO)\nPre nego što dobijete otkaz, uvek postoje određeni znaci upozerenja ne to. Kako da sprečite kraj vašeg boravka u firmi i na šta konkretno da obratite pažnju, pogledajte u videu.


Angažovanje advokata – ponovo samo pravo, a ne obaveza « Blog o socijalnom uključivanju\nAngažovanje advokata – ponovo samo pravo, a ne obaveza\nU tekstu „Angažovanje advokata – vaše pravo ili obaveza“ koji je objavljen na Blogu o socijalnoj inkluziji dana 5.4.2012. godine, kritikovana je odredba člana 85. stav 1. Zakona o parničnom postupku („Sl. glasnik RS“ br. 72/2011), sa obrazloženjem da dovodi do ograničavanja prava na pristup pravdi.\nNaime, navedena odredba Zakona o parničnom postupku („Sl. glasnik RS“ br. 72/2011) predviđala je sledeće:\n„Stranke mogu da preduzimaju radnje u postupku lično ili preko punomoćnika, koji mora da bude advokat”.\nTo je praktično značilo da osobe koje iz bilo kog razloga nisu u mogućnosti da preduzimaju radnje u postupku lično, a ne poseduju dovoljno novčanih sredstava za angažovanje advokata, što je veoma čest slučaj u Srbiji, ostaju bez prava da preduzimaju bilo kakve radnje u parničnim postupcima, tj. oduzima im se pravo na sudsku zaštitu u sporovima iz građanskopravnih odnosa. (Prema ranijem zakonskom rešenju, punomoćnik stranke moglo je da bude svako poslovno sposobno lice, pod uslovom da se ne bavi nadripisarstvom.)\nNovonastali problem ilustrovan je u prethodnom blogu na ovu temu na primeru nepokretne starije osobe, koja je tužena od strane nekog javnog komunalnog preduzeća za neveliki dug od, recimo 2000 dinara, pri čemu bi minimalni troškovi angažovanja advokata, po tadašnjoj advokatskoj tarifi, do okončanja takvog postupka, iznosili 15000 dinara. Takva osoba ne bi mogla lično da preduzima radnje pred sudom, u smislu pristupa na ročišta, a sporna odredba novog Zakona o parničnom postupku nije joj dopuštala da ovlasti svog bračnog druga, potomka, rođaka, prijatelja ili bilo koje drugo lice da ga zastupa u tako jednostavnom postupku. Jedinu zakonom dozvoljenu mogućnost predstavljalo je angažovanje advokata, što je podrazumevalo velike novčane izdatke.\nDakle, donošenjem ovakvog zakona, Narodna skupština Republike Srbije propisala je da plaćanje advokatskih usluga više ne predstavlja samo pravo, već i obavezu svih građana koji nisu u mogućnosti da lično preduzimaju radnje u postupku. Da li je to bilo u najboljem interesu prosečnih građana, ili nekog drugog, retoričko je pitanje koje ne bi trebalo ni postaviti.\nUvođenje obaveze građanima koji ne mogu da preduzimaju parnične radnje lično da plaćaju advokatske usluge kritikovano je od strane velikog dela stručne javnosti, kao i organizacija za zaštitu ljudskih prava. Ustavnom sudu Republike Srbije podnet je veći broj inicijativa za ocenu ustavnosti i saglasnosti sporne odredbe novog Zakona o parničnom postupku sa potvrđenim međunarodnim ugovorima.\nU velikom broju inicijativa za ocenu ustavnosti i saglasnosti navedene norme sa potvrđenim međunarodnim ugovorima izneti su primeri lica koja zbog bolesti, nepokretnosti ili starosti nisu u mogućnosti da preduzimaju radnje lično, već su vodila parnice uz pomoć prijatelja, a usled novog zakonskog rešenja gube svako pravo na zaštitu pred sudovima u parničnom postupku, s obzirom da zbog lošeg imovnog stanja ne mogu priuštiti advokata. U pomenutim inicijativama ukazano je i na nesrazmerne i neopravdano visoke troškove advokata u jednostavnim postupcima koje pokreću javna komunalna preduzeća protiv svojih dužnika.\nNa sednici održanoj 23.5.2013. godine, Ustavni sud doneo je odluku IUz-51/2012 kojom se, između ostalog, utvrđuje da odredba člana 85. stav 1. Zakona o parničnom postupku („Sl. glasnik RS“ br. 72/2011), u delu koji glasi: „ ,koji mora da bude advokat“ nije u saglasnosti sa Ustavom i potvrđenim međunarodnim ugovorom.\nU obrazloženju svoje odluke, Ustavni sud navodi niz argumenta, uključujući i sledeće:\n„Propisanim ograničenjem u članu 85. stav 1. Zakona o parničnom postupku u izboru punomoćnika, tako što on „mora da bude advokat“, ne obezbeđuje se efektivno pravo na pristup sudu, već se ograničava članom 67. Ustava zajemčeno pravo građana da pravnu pomoć mogu dobiti ne samo od advokata, već i od službi pravne pomoći osnovanih u jedinicama lokalne samouprave“;\n„Uslov da stranku, ukoliko sama ne preduzima radnje, mora zastupati advokat, može predstavljati teško podnošljiv teret, tako da ne samo teorijski, nego i praktično i efektivno može da dovede u pitanje stvarnu zaštitu imovinskih i drugih prava velikog broja lica“;\n„Ustavni sud konstatuje da stranka ako ne može samostalno da preduzima radnje u postupku ne može bez advokata da lako pristupi sudu, čime se dovodi u pitanje princip jednakih šansi za pristup sudu, odnosno princip jednostavnog pristupa sudu“;\n„Ograničenje iz člana 85. stav 1. u delu: „ ,koji mora da bude advokat“, predstavlja ograničenje koje nije legitimno, proporcionalno ni nužno“;\n„Predstavlja vid posredne diskriminacije građana po osnovu imovnog stanja“;\n„Ne postoji proporcionalnost između ograničenja prava na pristup sudu i cilja koji se time želi postići, budući da bi, po nalaženju Ustavnog suda, ograničenje bilo proporcionalno cilju zaštite stranaka od nekvalifikovanih punomoćnika, samo kada bi pravo na pravnu pomoć preko advokature i službe pravne pomoći u lokalnoj samoupravi bilo ne samo garantovano, već i obezbeđeno i onim licima koja nisu u stanju da sama snose troškove zastupanja“;\n„Ustavni sud nalazi da je sa stanovišta ustavnog načela o jedinstvu pravnog poretka, odredba člana 85. stav 1. u delu: „ ,koji mora da bude advokat“ u koliziji sa odredbama Zakona o radu kojim se na sistemski način uređuju prava zaposlenih i ostvarivanje tih prava, a među kojima je i pravo zaposlenog da njegove interese u postupku pred sudom štiti i zastupa sindikat“.\nOdredba člana 85. stav 1. Zakona o parničnom postupku, u delu koji glasi: „ ,koji mora da bude advokat“ prestala je da važi dana 5.6.2013. godine, kada je odluka Ustavnog suda IUz-51/2012 objavljena u „Službenom glasniku Republike Srbije“.\nNa ovaj način, Ustavni sud je potvrdio svoju ulogu nezavisnog državnog organa koji štiti ustavnost i zakonitost, kao i ljudska i manjinska prava i slobode. Angažovanje advokata ponovo je samo vaše pravo, a ne obaveza.


„TENIS” ODABRAO OKOLINU ZRENJANINA ZA POČETAK SVOG BIZNISA U SRBIJI (FOTO) – Zrenjanin\n„TENIS” ODABRAO OKOLINU ZRENJANINA ZA POČETAK SVOG BIZNISA U SRBIJI (FOTO)\n21/10/2016 25/10/2016 List Zrenjanin\nNemački „Tenis” prvu svoju farmu u Srbiji podići će u okolini Zrenjanina, čulo se juče, 20. oktobra, prilikom posete Kikindi premijera Srbije Aleksandra Vučića. Sličnu informaciju danas ponavlja „Blic”, pozivajući se na izvore bliske zastupnicima nemačke kompanije. Ove dnevne novine pišu da se „Tenis” opredelio za Zrenjanin i okolinu zbog dobre infrastrukture, kvaliteta zemljišta i kadra koji bi mogao da odgovori standardima nemačke kompanije.\nGde će tačno u srednjem Banatu odnosno u okolini Zrenjanina biznismen Klemens Tenis početi svoj posao, juče novinarima nije hteo da kaže ni Branislav Nedimović, ministar poljoprivrede. Ministar Nedimović će se, po saznanjima „Blica” u ponedeljak u Beogradu sastati sa nemačkim kraljem mesa i pokušati da dogovori detalje svoje srpske investicije vredne približno 400 miliona evra.\nKako izveštavaju ovdašnji Internet portali, u Sečnju ne sumnjaju da će „Tenis”, baš u ovoj opštini otvoriti svoj prvi objekat. Predsednik opštine Predrag Milošević Karasi obelodanio je da je to osnovni razlog što je ova lokalna samouprava nedavno dobila podsticajna sredstva u iznosu od 170 do 190 miliona dinara. Po Predragu Miloševiću Karasiju, ta investicija Klemensa Tenisa će omogućiti otvaranje između 150 i 200 novih radnih mesta. U skorašnji dolazak „Tenisa” u Sečanj veruju i tamošnji aktivisti Pokreta „Dosta je bilo”. Za razliku od predsednika opštine oni se, međutim, nimalo nisu obradovali pomenutoj vesti. Za utorak, 25. oktobar, istomišljenici Saše Radulovića iz opštine Sečanj zakazali su konferenciju za štampu na kojoj će govoriti o tome koliko će se „Tenisov” dolazak loše odraziti na lokalne poljoprivrednike i poslovne rezultate njihova gazdinstva.\nIz predstavništva kompanije „Tenis” za Balkan koje se nalazi u Sloveniji, nadomak Maribora, do danas nismo dobili odgovor na pitanje o planovma pomenute nemačke kompanije za naš deo Banata.\n← SRPSKI RATNI VETERANI – Borba za isplatu dnevnica\nTEHNIČKI FAKULTET: Učimo da programiramo →


Trotoar - novo alternativno mesto za izlazke - TO SAM JA\nTrotoar – novo alternativno mesto za izlazke\n06. jun, 2020 7:16 am\nNaši pločnici nisu glamurozni, ali u vreme kada su otvoreni prostori najbezbedniji, oni su naš rezervni položaj, ne samo zbog virusa, već i zbog sećanja na bezbrižnu mladost\nZdravstvena kriza vratila nas je na trotoare sa kojih smo se povukli kada nam se učinilo da smo odrasli, primili prvu platu, kupili auto ili jednostavno mislili da smo prerasli pločnik na kojem se, po nepisanom pravilu, u sumrak okupljalo društvo iz kraja.\nKada su došli u centar naše pažnje, najpre kao jedino mesto za izlazak, a zatim i kao bezbedna alternativa gradskom prevozu, iznenada smo pomislili kako bi mogli da budu širi, da bismo na trotoaru mogli da se ispričamo sa prijateljicom, pa čak i da bi sada bilo bolje da su letnje bašte kafea malo veće.\nMale oaze zelenila pored trotoara primetili smo tek u vreme kada nam je izlazak bio prostorno ili vremenski ograničen\nTrotoari su odavno teritorija pešaka, ali malo je verovatno da su izgrađeni zato da se duge haljine ne bi valjale po blatu i da bi obe čizme ostale na nogama. Izvesnije je da su napravljeni kako bi se konji i kola lakše kretali ulicama, a možda i kao ustupak trgovcima, da bi imali gde da izlože robu.\nSmatra se da je neka preteča pločnika postojala još u antičkom Rimu, a ima različitih mišljenja o tome gde su se pojavili prvi savremeni trotoari: u Londonu, Parizu ili Americi.\nMnoge gradske pločnike u svetu krasi izuzetan dizajn, međutim bilo je i individualnih doprinosa da se privuče pažnja prolaznika\nOve uhodane staze za pešake nekada su pravljene od razlčitih materijala, danas su uglavnom od asfalta ili betona, a humani lik daju im drvoredi, cvetne žardinjere, maleni parkovi sa par klupa, institucija ćoškarenja i, naravno, živopisne letnje bašte.\nMale oaze zelenila pored pločnika primetili smo tek u vreme kada nam je izlazak bio prostorno ili vremenski ograničen. Zaklinjali smo se da će ubuduće ovi neveliki parkovi možda biti naše mesto za predah od užurbanog života.\nNa teritoriji za pešake, pod budnim okom majki, učili smo „vožnju” bez L-tablica\nTrotoari su oživeli kad su proradile letnje bašte koje smo počeli da posmatramo drugim očima. Prvi put postao nam je važan raspored stolova i stolica. Zanimljivo, čak i mobilijar naših kafea ukazuje da smo veoma druželjubivi i da volimo da se gledamo dok razgovaramo, za razliku od Parižana koji stolice, pa i pogled, uglavnom okreću ka prolaznicima.\nMnoge gradske pločnike u svetu krasi izuzetan dizajn, međutim bilo je i individualnih doprinosa da se privuče pažnja prolaznika. Njujorški juvelir Vilijam Bartman, na primer, ugradio je svojevremeno veliki sat u trotoar ispred radnje kako bi privukao kupce. Međutim, trotoar kojem se svi „klanjaju” nalazi se na Bulevaru slavnih u Holivudu. Milioni posetilaca svake godine spuštaju glavu i pogled nadole, prema zvezdama ugrađenim u pločnik, na kojima su ispisana imena slavnih.\nNaši trotoari nisu glamurozni, ali u vreme kada su otvoreni prostori najbezbedniji, oni su naš rezervni položaj, ne samo zbog virusa, već i zbog sećanja – upravo na njima smo pod budnim okom majki učili „vožnju” bez L-tablica, a tu nismo bili sami čak ni kad društvo s ćoška nije moglo da se okupi.


SAD partner Zapadnom Balkanu\nPredstavnici zemalja Jadranske povelje sa potpredsednikom SAD Pensom\nRusija je pokušala da destabilizuje Zapadni Balkan, kao i da utiče na rezultat parlamentarnih izbora u Crnoj Gori, te da njeni agenti napadnu parlament i čak ubiju premijera i tako razuvjere crnogorski narod da ne ulazi u NATO, kazao je potpredsjednik Sjedinjenih Američkih Država, Majk Pens, na sastanku Jadranske povelje u Podgorici.\n“Rusija je nastojala da destabilizuje region i odvoji ga od ostatka Evrope. Moskovski agenti su htjeli da ubiju premijera i obustave put Crne Gore u NATO. Zapadni Balkan ima samo svoje pravo da odlučuje o svom putu, i SAD će biti uz Crnu Goru”, poručio je Pens.\nOn je istakao će američki predsjednik Donald Tramp nastaviti da podržava put zemalja regiona evroatlantskom putu.\n“Naš cilj je da sve zemlje balkanske inicijative uđu u NATO. Predsjednik Tramp će potpisati zakon kojim će se kodifikovati sankcije Rusiji i mi ćemo tražiti da Rusija promjeni akcije koje su dovele do sankcija. Zapad neće nikad prekršiti svoje vrijednosti i u posljednjih 15 godina koračali smo ka miru i prosperitetu”, rekao je Pens.\nOn je kazao da će SAD biti partner svim državama Zapadnog Balkana.\nPremijer Duško Marković se u Podgorici, na marginama Samita Jadranske povelje, sastao sa liderima država učesnica Samita. Marković i predsjednica Vlade Srbije Ana Brnabić izrazili su, kako se navodi, zadovoljstvo kvalitetom odnosa dvije države.\n„Izražena je obostrana saglasnost o tome da bi tokom narednih nekoliko mjeseci trebalo održati zajedničku sjednicu dvije vlade u Podgorici ili u Beogradu“, kaže se u saopštenju.\nMarković je, dodaje se, informisao Brnabić o odličnom napretku gradnje prioritetne dionice autoputa Bar-Boljare, i izrazio zadovoljstvo činjenicom da se i u Srbiji radi na kvalitetnom putnom povezivanju sa Crnom Gorom.\nKako se navodi, Brnabić je informisala Markovića da će se, nakon sadašnjeg prioriteta, Srbija odmah fokusirati na pravac ka Crnoj Gori. Na sastanku Markovića sa premijerom Albanije Edijem Ramom razgovaralo se o stanju u pograničnom dijelu Crne Gore. Sa predsjedavajućim Savjeta ministara Bosne i Hercegovine Denisom Zvizdićem postignuta je saglasnost da je crnogorsko članstvo zemlje u NATO-u dobro za cio region. Kako se navodi, istovjetnu ocjenu iznio je i premijer Hrvatske Andrej Plenković.\n„Marković je čestitao premijeru Makedonije Zoranu Zaevu na izbornoj pobjedi i formiranju Vlade rekavši da Crna Gora snažno podržava nastavak procesa evropskih i evroatlantskih integracija Makedonije“, kaže se u saopštenju.\nPredsjednik Kosova Hašim Tači istakao je da između dvije susjedne i prijateljske države nema otvorenih pitanja, i ocijenio da se odnosi razvijaju kvalitetno i na korist građana i Crne Gore i Kosova. Samit Jadranske povelje, do sad najvažniji međunarodni skup u Crnoj Gori, održan je u hotelu Hilton u Podgorici.


Alex Sandro: "Utakmica vrijedna tri boda kao i sve ostale" | Ju1897.net\nAlex Sandro: "Utakmica vrijedna tri boda kao i sve ostale"\nObjavio: DenaMo u 19:44h / Kategorija: Izjave\nJuventusov brazilski bek insistira da je utakmica sa Napolijem samo jedna u nizu i jednako važna kao i sve ostale u okviru šampionata.\n"Utakmica sa Napolijem je važna jednako kao i sve ostale," izjavio je 26-godišnjak za Sky Sport Italia. "Ta utakmica je vrijedna tri boda, iako znamo da se suočavamo sa snažnim i kvalitetnim timom. Bit će ovo dobra utakmica, ali ne i odlučujuća. Napoli ima dobre igrače i vrhunski izgrađen kvalitetan tim. Igrao sam uz Allana u brazilskom juniorskom sektoru, to je inteligentan igrač koji posjeduje visok nivo snage i kvalitete. Bit će ovo susret dva sjajna tima, bit će uzbudljivo kako za igrače, tako i za navijače."\n"Očekujemo vatrenu atmosferu. Napulj dočekuje ovaj susret uz visoku razinu strasti i svi će stajati kao jedan uz svoj tim. Povratak Gonzala na San Paolo? Pored toga što je veliki šampion, Higuain je i iskusan igrač koji se može i zna kako se nositi sa ovakvim situacijama. On je potpuno miran, trenira i priprema se veoma dobro."\n"Nesretni smo zbog Markove ozljede, ali nam je u isto vrijeme jasno da on ima kvalitete da postane igrač svjetske klase. Treba da ostane snažan i strpljiv u ovim trenucima da se vrati jači nego što je bio. Moja pozicija u timu Juventusa? Sviđa mi se mnogo, ali isto tako jak volim da igram i na lijevoj strani veznog reda. Uvijek nastojim napredovati i biti od najbolje koristi za svoj tim, te ukoliko dobijem priliku raditi jednaku stvar i za nacionalni sastav Brazila."


Deo proevropske opozicije treba da odluči o odlasku na drugu rundu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Deo proevropske opozicije treba da odluči o odlasku na drugu rundu\nDeo proevropske opozicije treba da odluči o odlasku na drugu rundu\nL.idija Valtner15.09.2021. 18:30\nU četvrtak bi zainteresovana javnost trebalo da sazna hoće li predstavnici dela proevropske opozicije otići ili ne na sastanke međustranačkog dijaloga o izbornim uslovima uz posredovanje Evropskog parlamenta zakazane za petak 17. i subotu 18. septembar.\nTo zavisi od toga hoće li SSP, DS, PSG, PZP, ZZS i Ne davimo Beograd biti zadovoljni reakcijom posrednika iz EP na njihov predlog sporazum ao slobodnim izborima koji su im dostavili u ponedeljak.\nKako je Danas ranije pisao, postoji mogućnost da neki od predstavnika ovih partija na sastanak ne ode ili pak na dijalog ne dođu lideri nego funkcioneri nižeg ranga.\nO izbornim uslovima i međustranačkom dijalogu, kako nezvanično saznajemo, razgovaralo se i na popodnevnom sastanku predstavnika opozicije i Emanuela Žofre, ambasadora EU u Srbiji, koji je počeo u popodnevnim satima.\nNeki od opozicionara, kako nam je nezvanično rečenom očekivali su i da im ambasador prenese stav posrednika, ukoliko je su stav do sastanka zauzeli posrednici Tanja Fajon, Vladimir Bilčik, Knut Flakenštajn i Eduard Kukan.\nNarodna stranka, koja je takođe poslala svoje viđenje onoga o čemu treba postici dogovor ali to čuva u tajnosti, kao i SDS, Nova stranka i GDF odlučili su da na sastanke idu.\nNa konferenciji za novinare SDS, Nova i GDF rečeno je da oni idu na drugu rundu dijaloga i da ostaju pri svemu što su predložili u martu, kao i da su spremni da podrže i platformu opozicionih stranaka o izbornim uslovima koja je objavljena u utorak, jer se za to zalažu od početka.\nPredsednik SDS Boris Tadić rekao je da žali za propuštenih godinu dana, jer su dve platforme opozicionih stranaka u međupartijskom dijalogu uz posredovanje EP veoma slične.\n“Evropski parlament je definisan okvirima u kojima mogu da rade i upozoravao sam na to, a neke stranke u opoziciji su naš predlog primile sa razočaranjem”, rekao je Tadić na konferenciji za novinare.\n“Dokle god opozicija manifestuje konfuzno ponašanje, potrošili smo vreme. Vučić može da slavi, ne samo ovaj danas izmišljeni praznik, nego i nejedinstvo opozicije”, poručio je Tadić i ponovio apele da se opozicija objedini u zahtevi za izborne uslove.\nOn kaže da režim neće menjati zakon, a predlog je svim opozicionim strankama da se objedine, nezavisno od različitih politika i međusobnih odnosa da bi se kasnije razgovaralo o jednoj listi, jednom kandidatu ili više lista i nenapadanju u slučaju više predsedničkih kandidata.\nTadić je zamolio nezavisne medije da zaista budu nezavisni i ne prave diskriminaciju među opozicijom, pa da „neki budu jednakiji od drugih“.\nOn je istakao da ima „opravdanu sumnju“ da predstavnici vlasti nisu pročitali nijednu platformu i predlog i ne bave se time na adekvatan način.\nPotpredsednik GDF Rade Veljanovski rekao je da ova grupacija opozicionih stranaka ne očekuje da se posrednici EP opredeljuju čiji je predlog ili platforma bolja, jer „znaju s kim imaju posla i na strani opozicije i na strani vlasti“.\n“Vlast želi što manje da prihvati, mi tražimo što više. Nemamo vremena, do kraja septembra, a (Vladimir) Orlić i (Ivica) Dačić su upućeni da odbiju sve”, rekao je Veljanovski. Vlast je ta koja treba da sprovede dogovoreno, a opozicija da kontroliše, rekao je Veljanovski.\nBoris TadićEmanuel Žofremeđustranački dijalog uz strane posrednikeopozicijasporazum o izbornim uslovimaBeograd


Američki mesari tuže državu zbog strogog zakona o životinjama – The PRESTIGE\nNajveća američka grupacija prerađivača mesa tužila je Saveznu državu Kaliforniju kako bi blokirala sprovođenje mjera koje zahtijevaju od poljoprivrednika da osiguraju više prostora za životinje koje se uzgajaju za hranu, javlja Rojters.\nGrupacija North American Meat Institute, čiji je član i Volmart, saopštila je da će sprovođenje Prijedloga 12 naštetiti i proizvođačima i potrošačima, povećavajući njihove troškove.\nTakođe je navela da je mjera, koju je prošle nedelje izglasalo 63 odsto glasača, „prekoračenje“ kojim se krši klauzula o trgovini Sjedinjenih Država.\n„Prijedlog šteti porodicama zbog nametanja viših cijena svinjetine, teletine i jaja, te nepravedno kažnjava uzgajivače stoke izvan Kalifornije, prisiljavajući ih da potroše veliku svotu novca kako bi pristupili kalifornijskom tržištu“, izjavila je predsjednica grupacije Džuli Ana Pots.\nPrijedlog 12, odnosno Zakon o sprečavanju okrutnosti prema domaćim životinjama, postavlja određene minimalne uslove za veličinu prostora u kojima se drže telad, svinje i kokoši nosilje, i brani prodaju teletine, svinjetine ili jaja onih životinja koje su bile zatvorene u premalim prostorima.\nPrema tom zakonu, telad do 2020. godine moraju imati osigurana 4 kvadratna metra prostora, svinje do 2022. godine 2 metra kvadratna, a kokoši do 2020. osigurano 0.009 kvadratnih metara prostora s time da se od 2022. ne smiju držati u kavezima.


U Mužlji otvorene nove prostorije Crvenog krsta\nObjavljeno 09.09.2016. u 13h\nU okviru obeležavanja tradicionalnog Mužljanskog Buča, juče su u dvorištu nekadašnje „Piroš Čizme“ svečano otvorene nove prostorije Mesnog odbora Crveni krst iz Mužlje.\nPozdravljajući prisutne Karolj Salma, predsednik Mesnog odbora se zahvalio članovima Udruženja penzionera, Crvenog krsta, Klubu slikara amatera i svim dobronamernim ljudima na pomoći tokom obnavljanja ovih prostorija, a posebnu zahvalnost je uputio Savetu Mesne zajednice, koji im je i ustupio na raspolaganje ove prostorije.\nNakon nekoliko meseci pauze u delovanju Mesnog odbora, a na zahtev velikog broja meštana, letos je održana izborna skupština, na kojoj su izabrani novi predsednik, potpredsednik i članovi predsedništva, i zacrtani su novi ciljevi ove organizacije.\nPredsednik Karolj Salma je za naš portal izjavio, da će članovi već tokom septembra organizovati akcije dobrovoljnog davanja krvi, podelu odeća i obuće za najugroženije, kao i posetu starijim i bolesnim licima.\nTagovi:crveni krst mužlja, vesti mužlja\nVolonteri Crvenog krsta Mužlja posetili stare i bolesne meštane (FOTO)\nDobra dela volontera Crvenog krsta Zrenjanin decenijama ne jenjavaju


Imate problema sa uličnom rasvetom? Prvo se obratite savetu mesne zajednice - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Savet mesne zajednice Noćaj krajem avgusta meseca Javnom preduzeću „Direkcija za izgradnju Grada Sremska Mitrovica“ uputio je spisak ulica u kojima treba da se popravi ulična rasveta. U naredna dva do tri dana, prema informacijama iz Direkcije, sve svetiljke koje nisu radile biće popravljene ili zamenjene.\nRadovi su počeli nekoliko dana nakon dobijanja spisaka i odvijani su u etapama, pa će tako i poslednje svetiljke biti do kraja nedelje u funkciji.\nKako je za radio Ozon objašnjeno iz JP „Direkcija za izgradnju Grada Sremska Mitrovica“, u čijoj nadležnosti je održavanje ulične rasvete koju za njih obavlja JKP „Komunalije“ problem koji se javlja u seoskim mesnim zajednicama jeste da je po tom pitanju loša komunikacija između meštana i saveta mesne zajednice u smislu da ukoliko građani imaju problem sa uličnom rasvetom ispred svojih domova treba tu informaciju da proslede mesnim zajednicama, a to najčešće ne čine . Nakon dobijanja informacija od meštana obaveza mesnih zajednica je da spiskove sa ulicama i brojevima kuća ispred kojih ulična rasveta ne radi dostavi Direkciji, koja zatim organizuje popravku tih svetiljki.\nEkipa JKP „Komunalije“ zadužena za uličnu rasvetu izlazi na teren i na osnovu spiskova Direkcije, odnosno mesnih zajednica vrši popravku sve popravke, zamene sijalica i dr.\n„Ukoliko građani Sremske Mitrovice imaju problem sa uličnom rasvetom ispred svojih domova, dovoljno je da se obrate savetu mesne zajednice i problem će u najkraćem mogućem roku biti rešen“, objasnila je Dragana Marelj, stručni saradnik za informisanje u “Direkciji za izgradnju grada Sremska Mitrovica”.\nJoš danas moguća prijava za vaučer za odmor u Srbiji\nJOŠ JEDNA ODLIČNA PROMOCIJA: Boris Pingović