Znaci da bi trebalo da ostanete i potrudite se da veza opstane - WANNABE MAGAZINE\nZnaci da bi trebalo da ostanete i potrudite se da veza opstane\nMudrost je znati kada treba da uložite dodatni napor, a kada treba da se povučete – ili pobegnete – i da se ne obazirete na pomisao da ste možda mogli još nešto da uradite, da ne dozvolite da vas žaljenje i slabost zadrže u toksičnom odnosu. Ovo su znaci da stvari među vama mogu da funkcionišu i da je mudrije ostati i potruditi se, nego držati se povređenosti i uvređenosti i zbog ega izgubiti ljubav.\nOboje ste u stanju da priznate gde ste pogrešili i da se izvinite\nBez toga veza inače ne uspeva – ako niste svesni svojih grešaka i ne umete da tražite oproštaj, onda nećete umeti ni da se korigujete, ni da napredujete u odnosu, vrtećete se u krugu nerazumevanja i povređivanja. Ali ako vidite gde grešite, sposobni ste da shvatite partnerova osećanja i da vidite svoje ponašanje iz njegove pozicije – i ako partner ume to isto – onda imate nešto vredno, što vredi čuvati i razvijati.\nOboje ste spremni da uložite napor\nČesto, napor na održavanju veze i sav emotivni posao u njoj, radi samo jedan od partnera i najčešće je to žena. Žene umeju da preuzmu na sebe svu odgovornost za funkcionisanje odnosa, a muškarci umeju da i ne pokušaju da deo te odgovornosti preuzmu na sebe. Tako zajednički, umesto zdravog odnosa u kome oboje rastu i razvijaju se, stvaraju izvor problema, koje nema ko da reši, a koji se vremenom samo produbljuje. Ukoliko ste oboje svesni da je neophodno da oboje ulažete u svoj odnos i da svako treba da se potrudi – kako ume, kako želi i kako partner traži od njega, vi onda imate zrelost i svesnost, koja može da izgradi stabilno i duboko zajedništvo.\nŽelite iste stvari u životu\nTo je ono bitno pitanje zajedničkih vrednosti i ideala, koje se u praktičnom i svakodnevnom životu pretvara u pitanje zajedničkih interesa. Ako vaš partner želi da se povuče na selo i gaji biljke i životinje, a vi se užasavate ideje o farmerskom životu i želite da vodite što urbaniji, organizovaniji i luksuzniji način života, onda se razilazite u suštinskim vrednostima, u potrebama ispoljavanja svog bića. Ali, ako oboje želite da putujete, ili da stvorite dom i skrasite se, ili ste veoma ambiciozni i gradite karijeru – onda ste jači zajedno i jedno drugo možete da podržite i pomognete u ostvarenju snova.


Novac za izbore obezbijeđen kroz nametnute zakone | Republika Srpska\nNaslovna Bosna i Hercegovina Novac za izbore obezbijeđen kroz nametnute zakone\nNovac za izbore obezbijeđen kroz nametnute zakone\nKristijan Šmit, visoki predstavnik kojeg Republika Srpska ne priznaje, osim odluke o obezbjeđivanju sredstava za održavanje izbora u oktobru ove godine, nametnuo je i izmjene Izbornog zakona BiH kao i Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine, kojima se omogućava da u budućnosti više ne može doći do toga da Centralna izborna komisija BiH nema novca za održavanje izbora.\nNametnutim zakonima u suštini se onemogućava blokada obezbjeđivanja sredstava za buduće izbore jer je izmjenama Izbornog zakona propisano da u slučaju kada nema budžeta za tu fiskalnu godinu u kojoj se održavaju izbori, novac bude obezbijeđen iz akumuliranog viška prihoda preostalog nakon pokrića rashoda iz prethodnih fiskalnih godina, iz sredstava tekućih rezervi ili sredstava iz bilo kojeg drugog izvora ili kategorije prihoda.\n“Nijedna odredba ovog člana ne smije se tumačiti na način na koji se sprečava raspodjela sredstava prije isteka roka”, navodi se u nametnutim izmjenama Izbornog zakona, u kojima je rok do kada se moraju obezbijediti sredstva ostao 15 dana.\nU preambuli odluke o nametanju Izbornog zakona BiH, Šmit navodi da je rok od 15 dana kada su institucije BiH trebale obezbjediti sredstva odavno istekao te da izražava žaljenje što su nadležni organi svoju nespremnost da postupe u skladu s obavezama iz Izbornog zakona opravdavali time da, između ostalog, postoje tehničke poteškoće.\nKada je riječ o nametnutnim odredbama Zakona o finansiranju institucija BiH, u suštini, ukoliko ministar finansija i trezora BiH nije u mogućnosti ili neće da izvrši zahtjev CIKa za finansiranje izbora u propisanom roku, to će morati da uradi zamjenik ministra finanansija i trezora BiH i to narednog dana po isteku roka.\nŠmitove nametnute odluke komentarisali su i u Ambasadi Ruske Federacije u BiH, gdje su podsjetili da je njegovo djelovanje neligitimno bez odgovarajuće rezolucije Savjeta bezbjednosti UNa te da njegove odluke nisu obavezujuće.\n“Što se tiče suštine zadnje od njih koja se odnosi na održavanje izbora posljednja granica cinizma je prevaziđena. Nikad dosad međunarodni zvaničnici nisu tako besramno zadirali u tuđi novčanik, iako se, iskreno govoreći, ova akcija organski uklapa u piratsku logiku kolektivnog Zapada, što jasno pokazuje nezakonita ograničenja prema Rusiji”, navedeno je u saopštenju Ambasade Ruske Federacije u BiH, dodajući da je Šmit apsurdno postupio jer su stranke u BiH išle ka kompromisu po ovom pitanju.\nNaveli su da se neće iznenaditi i ako politička linija tzv. međunarodne zajednice dovede do toga da sama izabere lokalne predstavnike u strukturama vlasti.\nSam Šmit rekao je da je osoba koja drži riječ i da će tako biti u budućnosti te da ono što kaže Ambasada Rusije i nije nešto što će ostati u udžbenicima istorije, istovremeno naglašavajući da je od turiste postao ekspert za BiH.\nGovoreći o nametnutim odlukama, posebno o odluci da se CIKu obezbijedi svih 12,5 miliona KM, Šmit je rekao da se moglo desiti da glasački listići ne dođu na vrijeme te da je morao donijeti tu odluku.\n“Svima poručujem da svi oni koji s političke strane žele izvući poen za sebe i svoju političku stranku, ova odluka nije ništa drugo osim podrške izborima, sve ostalo je fantazija”, rekao je Šmit.\nO budžetu i finansiranju izbora juče je bilo riječi i na sjednici Predsjedništva BiH, koje je usvojilo budžet, a nakon koje je istaknuto da je obezbijeđeno 12,5 miliona KM za održavanje opštih izbora kao i povećanje plata zaposlenih u institucijama BiH.\n“Sada kada smo usvojili budžet, Savjet ministara će moći da realizuje tu stavku”, rekao je Dodik, naglašavajući da je nametnuta odluka Šmita o finansiranju izbora bila nepotrebna i potpuna šarada.\n“Očigledno da nije imao strpljenja i da je pokušao da u pravni i finansijski sistem BiH unese nered”, rekao je Dodik.\nDodik je rkeao i da je Šmit apsolutno nepostojeća osoba u pogledu funkcije koja se zove visoki predstavnik te da ga treba deportovati iz zemlje na način kako to predviđa zakon koji se bavi strancima u BiH.\n“Dejtonski sporazum poznaje poziciju visokog predstavnika i njegovo osoblje, kasnije se to pokušalo nametnuti kao pitanje koje je vezano za OHR, koji u institucionalnom smislu nema nikakve nadležnosti i treba ga zatvoriti”, rekao je Dodik.


Prema podacima sa sajta foruma, prijavilo se najviše kompanija iz Srbije - 175, Severne Makedonije - 79, Albanije - 28, BiH - devet i manji broj firmi iz drugih zemalja, kao što su Austrija, Tajvan, Poljska i Grčka.\nNa ekonomskom forumu će učestvovati predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, predsednik Vlade Albanije Edi Rama i predsednik Vlade Severne Makedonije Zoran Zaev, koji će predstaviti političku i ekonomsku viziju integrisanog regiona.\nRazvojna agencija Srbije je najavila da su kao deo aktivnosti događaja planirani i poslovni susreti privrednika iz regiona nakon oficijelnog foruma.\nInicijativa "Mini Šengen" vodi ka uspostavljanju zajedničkog regionalnog tržišta, koje kao prelazni oblik, treba da približi region EU i ubrza put ka punopravnom članstvu.\nZajedničko tržište Zapadnog Balkana zasniva se na principima slobodnog protoka ljudi, roba, usluga i kapitala, upravo kao i jedinstveno tržište EU.\nPristupanje inicijativi otvoreno je i za ostale privrede Zapadnog Balkana.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je juče da će na regionalnom ekonomskom forumu u Skoplju biti promenjeno ime inicijative "Mini Šengen", biti potpisana tri sporazum, kao i da će na graničnim prelazima biti napravljene "brze trake" za brži prolaz ljudi iz regiona, kao što postoje posebne trake za ljude iz EU na ulazu u evropske zemlje.\n- Radili smo na tri dokumenta i verujem da ćemo ih potpisati u Skoplju, to su važna dokumenta o trgovini, radnim dozvolama i u međusobnoj podršci u slučaju požara, poplava i drugih katastrofa, što je u interesu naših naroda, rekao je Vučić novinarima u Kragujevcu.\nOn je kazao da će se na ekonomskom forumu sastati sa premijerima Severne Makedonije i Albanije i veruje da će mnogo toga uraditi za ekonomski napredak celog reigona i naše zemlje.\n- Trudićemo se i još stvari da dogovorimo za one koji pripadaju zemljama malog Ssengena, kojem će dati ime jer nemamo veze sa Ssengenom. Pokazaćemo da možemo da idemo još dalje. Ako imamo šest ili osam traka za ljude koji dolaze iz EU, imaćemo specijalne trake za ljude iz regiona ili ove tri zemlje da mogu brže da prolaze, da ljudi vide korist - da mogu brže da prolaze nego oni koji dolaze iz EU, naveo je Vučić.


UKRAO ŠOU: Tramp u centru pažnje na preskupoj proslavi Dana nezavisnosti | Ekspres.net\nAmerički predsednik Donald Tramp bio je domaćin proslave Dana nezavisnosti u Vašingtonu, tokom koje je odao počast vojsci, što su njegove pristalice pozdravile, dok su ga protivnici kritikovali zbog toga što je sebe stavio u centar pažnje na dan praznika koji je posvećen jedinstvu.\nObraćajući se ispred spomenika podignutog u čast Abrahama Linkolna, Tramp je priču o Americi nazvao “najvećim političkim putovanjem u ljudskoj istoriji” i tokom programa, koji su obeležile patriotske teme, pozvao Amerikance da ostanu “verni našem cilju”.\nTrampov govor su iz prvih redova pratiti njegova porodica i bliski saradnici, članovi administracije, vojske i svi oni kojima je Bela kuća dala VIP karte za taj dogadjaj.\nPovezane vesti – Sporazum sa Kinom će ići u korist Amerike\nGlas Amerike ističe da se očekuje da će troškovi proslave, uključujući i pripreme za dogadjaj, održan u četvrtak uveče, iznositi nekoliko stotina miliona dolara.\nDan nezavisnosti ili obeležavanje Četvrtog jula, državni je praznik koji slavi donošenje Američke deklaracije o nezavisnosti 4. jula 1776. godine, kojom je proglašena nezavisnost od Velike Britanije.\nTramp je ceremoniju, čije je bio domaćin, nazvao “Šou života”.\nDok su američki predsednici u prošlosti tradicionalno ostajali po strani i posmatrali Amerikance kako obeležavaju godišnjicu sticanja nezavisnosti na svoj način, on je direktno preuzeo rukovođenje proslavom.\nUmesto da priča o stvarima koje prave podele među Amerikancima, Tramp je pričao o onome što ih ujedinjuje.\nTags administracijaamerički predsednikDan nezavisnostidonald tramp\nTRAMP: Niko u ime SAD ne može da priča sa Iranom, Makron šalje “pomešane signale” JOŠ NIŠTA: Tramp kao najbogatiji kandidat ni dolar nije uložio u kampanju TRAMP SE RUGA GRETI TUNBERG: Deluje kao srećna devojčica. Baš lepo za videti ZELENSKI NIJE JEDINI: Tramp tražio “uslugu” i od australijskog premijera


Atlantsko vijeće je američki istraživački centar osnovan 1961. godine u okviru Sjevernoatlantskog saveza (NATO). Vijeće rukovodi sa 10 regionalnih centara i funkcionalnih programa, koji se odnose na međunarodnu sigurnost i globalnu ekonomiju. Sjedište Atlantskog savjeta nalazi se u Washingtonu.\nSavjetnica člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika za vanjsku politiku, Ana Trišić Babić, prošle sedmice boravila je u Parizu gdje je učestvovala na konferenciji pod nazivom “Preispitivanje evropske integracije Zapadnog Balkana u novom geopolitičkom kontekstu”.\nDvodnevnu konferenciju je organizovao Atlantsko vijeće (Atlantic Council), inače američka nevladina organizacija s najbližim mogućim vezama s NATO-om.\nPored Atlantskog vijeća, među organizatorima konferencije bilo je još nekoliko fondacija, kao što su BFPE i Fondacija za otvoreno društvo, koje je osnovao ili finansira kontroverzni američki milijarder mađarsko-jevrejskog porijekla, George Soros.\nNa konferenciji su iz Bosne i Hercegovine, osim savjetnice Milorada Dodika, također prisustvovali i zamjenik ministra vanjskih poslova Josip Brkić, prof. Nedžma Džananović-Miraščija i federalni zastupnik Irfan Čengić.\nOtkud Trišić Babićeva na događaju o čijim organizatorima njen stranački šef i poslodavac u Predsjedništvu BiH Milorad Dodik iznosi, najblaže rečeno, krajnje negativne stavove, pokušali su saznati i novinari banjalučkog portala Srpskainfo, no bezuspješno jer se nije javljala na telefonske pozive.\nIz BiH učestvovali Josip Brkić, Nedžma Džananović, Ana Trišić-Babić i Irfan Čengić\nInače, zanimljivo je istaći i da je u julu 2019. Atlantsko vijeće, jedan od organizatora konferencije kojoj je prisustvovala savjetnica člana Predsjedništva BiH, od ruskog generalnog tužioca proglašen za nepoželjnu organizaciju u Rusiji, državi s kojom Milorad Dodik javno održava najbliže prijateljske odnose. Identičan stav ruske vlasti su 2015. zauzele i prema Fondaciji za otvoreno društvo, kao i drugim organizacijama koje finansira Soros.\nPodsjetimo, Ana Trišić-Babić je svojevremeno smatra da je jedan od vanjskopolitičkih ciljeva BiH članstvo u NATO-u. Krajem 2010. godine sadašnja Dodikova savjetnica za vanjsku politiku je predaju nacrta ANP-a ocijenila kao prvi korak svake zemlje koja je otpočela Akcijski plan za članstvo (MAP) u Sjevernoatlantskom savezu.\n“Izrada ANP-a pokazuje čvrstu opredijeljenost BiH za integraciju u NATO i posvećenost procesu. To je demonstracija volje BiH da preuzme još veće obaveze, potpuno razumijevajući uslov iz Talina. Ali dok se isti ne ispuni, BiH ne želi gubiti vrijeme”, kazala je tada Trišić-Babić, referišući se na uslov koji je podrazumijevao rješavanje pitanja vojne imovine.


- Dragi narode, zajedno sa predsednicom Vlade Anom Brnabić, mnogim ministrima, ali i sa svim ljudima u oblasti farmacije i medicine doneli smo nekoliko važnih odluka. Država će uložiti 18 miliona evra u kapacitete za punjenje i pakovanje vakcina, za grip, tetanus i vakcine protiv virusa korona. Za naš Torlak još 20 miliona evra, za uređenje prostorija i obnovu fasada, uredićemo i parkove i pristupne puteve. Od Torlaka hoćemo da napravimo najveću fabriku vakcina u Evropi - naveo je predsednik.\nPredsednik je saopštio i da Srbija ulazi u proces proizvodnje četvorolovalentne vakcine za grip.\n- Velike novosti, najradosnija vest. Od danas pokrećemo postupak, radimo biznis plan, i ulazimo u proces proizvodnje četvorolovalentne vakcine za grip. Verujem da ćemo za nekoliko meseci da završimo. Napred Torlak, napred Srbija! - rekao je Vučić.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić ocenila je da je danas u Briselu imala konstruktivne sastanke sa evropskim parlamentarcima na kojima je razgovarala, između ostalog, o reformama koje su potrebne da Srbija sprovede na putu ka EU.


Vladimir Putin u ulozi šofera (galerija) - Auto Republika\nRuski predsednik provozao je egipatskog kolegu na autodromu u Sočiju, koji je ujedno dom i trke Formule 1.\nPutin je El-Sisija provozao stazom u svojoj predsedničkoj limuzini, modelu Aurus Senat. Bilateralni susret dvojice šefova država u Sočiju uključivao je i prikazivanje blindiranog sedana, ali nije se očekivalo da će za volan sesti Putin. Ipak, ruski predsednik ugostio je Egipćanina tako što je lično preuzeo upravljanje vozilom, dok je El-Sisi sedeo na suvozačevom sedištu.\nPored Aurusovog modela Senat, dvojica lidera imali su priliku da razgledaju i model Arsenal, minivan istog proizvođača. Oba automobila nalaze se u službenoj upotrebi u Rusiji, a čini se i da su Egipćani zainteresovani za iste.\nProizvođač Aurus trenutno vrši opitne testove za jedan SUV model koji bi trebalo da se u ponudi nađe krajem 2019. ili početkom 2020. godine.\nDo sada smo imali priliku da vidimo Putina kako vozi avion, malu podmornicu, bolid Formule 1, šta je za njega jedna limuzina…\ntags: Aurus AUrus Senat izdvojeno rusija vladimir putin\nprevious Produžena garancija General Motorsa\nnext Lyft smatra da ljudima više ne trebaju automobili\nZar i kod Vas politika?


Advokatski tim: Prava naših klijenata treba da štite institucije BiH\nPravni zastupnici turskih državljana, čije izručenje traži Republika Turska, smatraju kako prava njihovih klijenata, prije svih, trebaju da štite institucije Bosne i Hercegovine, a da su oni (pravni zastupnici) tu "da pruže dokaze da oni (klijenti) nisu pripadnici nikakve terorističke organizacije, da se protiv njih ne vodi nikakav postupak i da se oni u potpunosti zakonito i legitimno već godinama nalaze u BiH".\nObjavljeno 15.07.2019 15:41\nAdvokat Nedim Ademović danas je na pres-konferencij u Sarajevu naveo "da je situacija s turskim državljanima ispolitizirana te da postoji veliki politički pritisak da institucije BiH te slučajeve riješe, ne na pravni, na način u skladu sa zakonima i Ustavom BiH i međunarodnim standardima, nego da se riješe kroz političke dogovore između dvije države".\nOpisujući razloge za nastalu situaciju, naveo je da je R Turska za vrijeme vanrednog stanja (nakon pokušaja državnog udara u julu 2016.) donijela zakonske dekrete kojima su stotinama hiljada turskih državljana "ukinuti pasoši", te da je Turska tražila od Interpola da se na desetine turskih državljana stavi na tzv. crvene potjernice kako bi im se onemogućilo kretanje, odnosno bili primorani da budu deportovani.\n- BiH je već u dva navrata odlučivala o deportaciji turskih državljana i Sud BiH je donio presudu kojom je utvrdio principe po kojima se BiH mora ponašati - ustvrdio je Ademović, podsjećajući da se radi o slučajevima u kojima je Sud BiH odlučio negativno (odbio izručenje), rukovodeći se činjenicom da međunarodna zajednica, prije svega, UN nisu prihvatile stav Turske da FETO-pokret proglase terorističkom organizacijom.\nDodao je, kako se s pravnog gledišta, pripadnost takvom pokretu ne može inkriminizirati, te po tom osnovu tražiti nečija deportacija.\n- U takvoj situaciji, potrebno je da R Turska u svakom pojedinačnom slučaju dostavi jasne/nedvojbene dokaze da je neko konkretno izvršio neko krivično djelo protiv demokratskih procesa i demokratske vlasti u R Turskoj, zbog čega bi onda takvi postupci bili opravdani - kazao je Ademović.\nU tom je kontekstu podsjetio da su se na međunarodnom nivou - Kosovo, Moldavija i Azerbejdžan več suočili s presudama Evropskog suda za ljdska prava u Strasbourgu, zbog toga što se nisu ponašale po međunarodnim standardima, istovremeno, izražavajući nadu da BiH neće dozvoliti sličan scenario.\nNaveo je da se BiH mora opredijeliti - da li će slijediti zahtjev R Turske da se njihovi klijenti izruče, ili će slijediti pravne standarde na osnovu kojih to neće dozvoliti i na osnovu kojih će i dalje smatrati da su njihovi pasoši u potpunosti validni kao što to tretiraju sve evropske zemlje, uz opasku da BiH mora slijediti međunarodne standarde.\nU prilog iznesenoj tezi, Ademović je podsjetio na presude Suda u Strasbourgu, u kojima je taj sud jasno obrazložio "da je protivno principima demokratije i pravne države da ljudi imaju bilo kakve posljedice zbog toga što se politički progone u drugim državama".\nAdvokatica Senka Nožica podsjetila je kako su njihovi klijenti (turski državljani) porodični ljudi, koji u BiH borave duži niz godina te da su, uglavnom, zaposleni u sektoru obrazovanja.\n- Niti jedan od naših klijenata, a ni mi kao punomoćnici nismo dobili bilo kakav dokument uz zahtjev za deportaciju - kazala je Nožica, navodeći da se trenutno vode postupci pred Službom za poslove sa strancima, te da se njihovi klijenti nalaze na nekim listama koje su objavljene u Turskoj i koje su dostavljene Ministarstvu sigurnosti BiH, a u kojima se navodi da je određenom broju turskih građana poništen pasoš.\nUpozorila je kako protiv njihovih klijenata nije vođen niti jedan postupak ni u BiH, ni u Turskoj za bilo kakvu nezakonitu radnju koja bi bila osnov za poništenje njihovih pasoša.\nPojašnjavajući aktuelnu pravnu situaciju, Nožica navodi kako se trenutno vodi postupak za ukidanje boravišnih dozvola njihovim klijentima, te da je Služba za poslove sa strancima pri Ministarstvu sigurnosti BiH dobila spomenutu listu imena s brojevima pasoša i datumima proglašenja pasoša nevažećim, bez bilo kakvog dokaza o razlozima njihovog proglašenja nevažećim.\nPrecizirala je kako će u ovisnosti od postupanja nadležnih institucija, odnosno u slučaju da Ministrastvo sigurnosti odbije žalbe punomoćnika, njihovi klijenti biti prisiljeni da traže azil, a da su pravnom timu na raspolaganju pravni instrumenti - tužba pred Sudom BiH (kojom se protive izručenju klijenata), apelacija za zaštitu ljudskih prava u Ustavnom sudu BiH i u konačnici apelacija pred Sudom u Strasbourgu.\n- Mi se spremamo za najgori scenario - kazala je Nožica, navodeći da drugi set postupaka podrazumijeva traženje političkog azila po osnovu Zakona o kretanju i boravku stranaca u BiH.\nNavela je kako su njihovi klijenti u vrijeme, kada je došao zahtjev s njihovim imenima da im se uskrati boravak u BiH zato što su im pasoši nevažeći, pribavili iz Turske potvrde kako se protiv njih ne vodi nikakva istraga te da nije podignuta nikakva optužnica, što, kako je kazala, potvrđuje da se radi o građanima sa svim pripadajućim pravima.\nIstovremeno, poručila je da će advokatski tim pokrenuti postupke za zaštitu njihovih prava i insistirati na fer postupku..., konstatirajući kako se ne radi o političkom, nego pravnom procesu, te da će sve učiniti da u okviru pravne države BiH zaštite interese spomenutih turskih državljana.


Niška televizija » Živa ograda opasnost za pešake i vozače (VIDEO)\nObjavljeno 14.11.2014. 12:05\nBezbednost u saobraćaju u Nišu je, prema podacima saobraćajne policije, u poslednjih godinu dana, znatno poboljšana. Činjenica je da su stalne akcije kontrole i pojačano prisustvo sobraćajne policije na ulicama grada dale rezultate, zaista je pohvalno, ali šta nam je činiti kada bezbednost pešaka ugrožavaju prirodne prepreke?\nŽiva ograda u ulici Pariske komune ugrožava bezbednost učesnika u saobraćaju. Ekipa Niške televizije, u nameri da reši ovaj problem, obratila se onima koji su za to i nadležni.\nNi nakon nekoliko pokušaja, nismo uspeli da stupimo u kontakt sa predsednikom skupštine stanara u zgradi u čijem se dvorištu živa ograda nalazi, ali su nam stanari rekli da su upoznati sa ovim problemom, i da se slažu da on treba da se reši. Kako bismo bili sigurni, a zarad bezbednosti dece i svih onih koji ovde prelaze ulicu, kontaktirali smo i Komunalnu inspekciju GO Medijana.\nKako su se sve nadležne strane složile da visina ove žive ograde ugrožava bezbednost dece, ali i starijih pešaka, dobili smo obećanje da će ona biti potkresana čim pre, a da će Niška televizija biti blagovremeno obaveštena o tome.


Sastanak Azija-Evropa: trgovinski deficit EU 244 milijarde evra – evropro info\nSastanak Azija-Evropa: trgovinski deficit EU 244 milijarde evra\nKambodža je 25. i 26. novembra 2021. bila domaćin 13. međunarodnog samita Azijsko-evropskog sastanka (ASEM) u Pnom Penu. Samit je okupio 27 država članica EU, Norvešku, Švajcarsku, Ujedinjeno Kraljevstvo i 21 azijsku partnersku zemlju kako bi razgovarali o nizu oblasti od zajedničkog interesa, uključujući trgovinu robom.\nAzijske partnerske zemlje zajedno su činile 36% ukupne međunarodne trgovine EU u 2020. Tačnije, one su bile odredište 27% izvoza iz EU i poreklo 45% uvoza EU. Deficit u robnoj razmjeni sa ovim partnerima iznosio je 244 milijarde evra u 2020. godini, što je ispod deficita zabeleženog u 2019. (270 milijardi evra) i ispod vršnog deficita od 275 milijardi evra ostvarenog 2008.\nTop 5 trgovinskih partnera EU; Izvor: Eurostat\nU pogledu udela u ukupnoj robnoj trgovini EU-ASEM, prvih pet azijskih trgovinskih partnera sa EU u 2020. godini bili su Kina (45%), Rusija (13%), Japan (8%), Južna Koreja (7%) i Indija (5%). Udeo Kine u ukupnom iznosu povećao se za 10 procentnih poena (pp) od 2010. Nasuprot tome, u istom periodu došlo je do pada udela Rusije (-11 pp od 2010), Japana i Indije (oboje -1 pp).\nTags: Robna razmena, Trgovina EU\nEU: Izvoz proizvoda koji se mogu reciklirati porastao je tokom 2020. godine\nVećina samozaposlenih u EU su muškarci


SRPSKA U AKCIJI Nagradna igra "10 računa izbroji i stan osvoji" OPRAVDALA OČEKIVANJA | Srpskainfo\nSRPSKA U AKCIJI Nagradna igra "10 računa izbroji i stan osvoji" OPRAVDALA OČEKIVANJA\nNagradna igra “10 računa izbroji i stan osvoji”, koju je organizovala Vlada Republike Srpske s ciljem suzbijanja sive ekonomije, do sada je u potpunosti opravdala očekivanja, jer je do sada u Pošte Srpske zaprimljeno više od šesto hiljada koverti za učešće u nagradnoj igri.\nUčešće javnosti i podizanje poreskog morala su među najznačajnijim polugama za suzbijanje sive ekonomije i zbog toga je važno da svaki građanin bude svjestan činjenice da je registrovan promet putem fiskalnog računa zakonska obaveza kojom se puni budžet, finansira školstvo, zdravstvo, podiže životni standard – saopštili su iz Ministarstva finansija Republike Srpske.\nDodaju da je nagradna igra ovakvog tipa uobičajena praksa u Evropskoj uniji i zemljama okruženja kako bi se edukacijom i pozitivnim inicijativama građani motivisali da uzimaju račun.\nFoto: screenshot/ 10racuna.com\n– Da se već sad može reći da je nagradna igra uspjela govori i podatak da ne postoji nijedna pošta u Republici Srpskoj iz koje nisu stizale koverte, što govori o teritorijalnoj zastupljenosti i o tome da je nagradna igra promovisana na pravi način – navode u ministarstvu.\nPrvo izvlačenje nagrada, među kojima su i stanovi, biće održano 22. septembra u direktnom prenosu na Radio-televiziji Republike Srpske, drugo je sedam dana kasnije, pa sve do 13. oktobra kada će biti izvučen dobitnik i posljednjeg stana.\nTrošak poreza na dobitak stana snosiće Vlada Srpske, tako da srećni dobitnici neće biti izloženi dodatnom trošku. Notarska komora Republike Srpske dala je doprinos nagradnoj igri na taj način što će snositi troškove prepisa i knjiženja stana.\nDruštvo nagradna igraporezStan\nNAVEDENI I RAZLOZI U sarajevskoj skupštini podnesena inicijativa za smjenu Sebije Izetbegović\nLINTA O DEŠAVANJIMA U LICI „Veličanstveni ustanak protiv genocidne NDH“\nLINTA PORUČUJE “Srpska nastala da se Srbima ne bi ponovio genocid“\nLINTA O SKRNAVLJENJU HRAMA U ILIJAŠU “Institucije FBiH prećutno učestvuju u progonu Srba”


Univerzitet Crne Gore - Tim BIO-ICT Centra izvrsnosti na IoT forumu u Ženevi\nHome / Media / Press / Vijesti / Tim BIO-ICT Centra izvrsnosti na IoT forumu u Ženevi\nTim BIO-ICT Centra izvrsnosti na IoT forumu u Ženevi\n07.06.2017. Elektrotehnički fakultet\nTim BIO-ICT Centra izvrsnosti, direktor Centra profesor dr Igor Radusinović i profesor dr Milica Pejanović-Đurišić, učestvuje na konferenciji “IoT Week 2017” koju organizuje IoT Forum od 6. d 09. juna 2017. u Ženevi, Švajcarska.\nIoT Week 2017 je najznačajniji i najveći godišnji IoT (Internet of Things) događaj koji je okupio preko petsto eksperata iz različitih sektora kao što su istraživački centri, istraživački projekti, velike kompanije, mala i srednja preduzeća, inovatori, tijela za standardizaciju, političke organizacije, kao i predstavnike Evropske komisije. Program skupa sadrži više od dvesta dešavanja u formi predavanja, radionica, panela, prezentacija i takmičenja u programiranju IoT sistema. Ove godine fokus skupa je na globalnoj interoperabilnosti i identifikaciji IoT uređaja, korišćenju IoT tehnologija za izgradnju digitalnog društva (zaštita životne sredine, poljoprivreda, pametni gradovi, industrija, održiva proizvodnja energije, zdravlje…), standardizaciji IoT tehnologija, zaštiti IoT sistema i ulozi IoT-a u postizanju ciljeva održivog razvoja.\nTokom održavanja skupa predstavnici BIO-ICT Centra izvrsnosti imali su više sastanaka na kojima su predstavili BIO-ICT naučnu i inovacionu platformu, kao i najveća dostignuća prvog Centra izvrsnosti u Crnoj Gori. Pored toga, iskoristili su priliku da IoT zajednicu upoznaju sa LiveGate portalom (www.livegate.ac.me) koji korisnicima omogućava prikupljanje podataka sa IoT čvorišta u realnom vremenu, analizu prikupljenih podataka korišćenjem programskih jezika R i Oktava, kao i kontrolu sistema na daljinu. Uspostavljena je saradnja i dogovoren vremenski okvir za uključivanje infrastrukture BIO-ICT Centra u velike IoT i 5G pilot projekte finansirane kroz EU H2020 program.


Bruto devizne rezerve Narodne banke Srbije na kraju jula iznosile su 12.758,4 miliona evra, što je za 612,4 miliona evra više nego u junu.\nBruto devizne rezerve su u protekloj godini dana (u odnosu na kraj jula 2018. godine) povećane za 1.355 miliona evra (najvećim delom po osnovu intervencija Narodne banke Srbije na domaćem deviznom tržištu neto kupovinom deviza – za 1.735 miliona evra, što je najzdraviji način povećanja rezervi), i to u periodu kada se Republika Srbija neto razdužila po osnovu deviznih kredita i deviznih hartija od vrednosti za 1.851,5 miliona evra.\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju jula iznosile su 10.794 miliona evra, što je za 652 miliona evra više nego na kraju prethodnog meseca.\nU potpunosti su izmirene sve obaveze prema Međunarodnom monetarnom fondu (stendbaj aranžman iz 2009. godine) – Srbija je po osnovu stendbaj aranžmana iz 2009. godine iz deviznih rezervi otplatila 1.588,8 miliona evra. Takođe, taj aranžman koštao je državu Srbiju dodatna 91,2 miliona evra po osnovu troškova aranžmana. Otplata glavnice započeta je avgusta 2012. godine, a završena aprila 2016. godine, od kada Srbija više nema obaveza prema Međunarodnom monetarnom fondu;\nGrađanima je isplaćeno 1.207,8 miliona evra po osnovu stare devizne štednje;\nSmanjen je devizni dug Republike Srbije po osnovu kredita i hartija od vrednosti na domaćem i međunarodnom finansijskom tržištu (neto 236,8 miliona evra).\nRast bruto deviznih rezervi Narodne banke Srbije i u julu je ostvaren u ambijentu u kojem je država dodatno smanjila svoje devizne obaveze (neto 82,0 miliona evra) po osnovu deviznih kredita i hartija od vrednosti, što je doprinelo daljem smanjenju javnog duga i poboljšanju njegove valutne strukture. Povećanje bruto deviznih rezervi u julu u najvećoj meri je rezultat neto priliva po osnovu aktivnosti Narodne banke Srbije na međubankarskom deviznom tržištu (635,0 miliona evra), kao i efikasnog upravljanja deviznim rezervama, donacija i drugim osnovima (u ukupnom iznosu od 69,6 miliona evra). Navedeni prilivi višestruko su nadmašili odlive iz deviznih rezervi po osnovu pomenutog razduženja države, devizne obavezne rezerve usled uobičajenih aktivnosti banaka i drugim osnovima (u ukupnom neto iznosu od 183,8 miliona evra). Na povećanje deviznih rezervi u julu uticao je pozitivan efekat tržišnih faktora u neto iznosu od 91,6 miliona evra.\nU julu je dinar prema evru nominalno ojačao za 0,1%, dok je od početka ove godine zabeležena nominalna aprecijacija dinara prema evru od 0,4%. U uslovima aprecijacijskih pritisaka, radi ublažavanja prekomernih kratkoročnih oscilacija kursa, Narodna banka Srbije je u julu intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 645 miliona evra, što je drugi najveći iznos intervencije tokom jednog meseca (nakon juna 2019) od kada se beleže ovi podaci.


Haos od ranog jutra: Veliki sukobi u Jerusalimu, bezbednosne snage upozoravaju – Otvoreno\nIzvor: 10.05.2021, 11:02 20.3k Views\nPolicija je danas odlučila da zabrani Jevrejima da uđu u područje Hramske gore u Jerusalimu, a bila je spremna i da razmatra da li da dozvoli planiranu paradu izraelskih nacionalista, usled upozorenja bezbednosnih snaga da bi “marš zastava” mogao da dovede do dalje eskalacije nasilja, preneo je “Tajms of Izrael”, dodajući da su počeli neredi.\nVeliki sukobi su počeli jutros na Hramskoj gori, kada je policija upala u to područje nakon što se na hiljade Palestinaca okupilo tamo tokom noći, a za to vreme su skupljali kamenje i razno ručno izrađeno oružje, javlja list.\nNa ovom mestu se nalazi džamija Al-Aksa, treće najsvetije mesto u islamu, a Jevreji ga poštuju kao svoje najsvetije mesto, gde su stajala oba biblijska hrama, dodaje “Tajms of Izrael”.\n“Nakon bezbednosne procene koju smo nedavno doneli, policijski načelnik Kobi Šabtai je odlučio da u ovom trenutku ne dozvoli posete Hramskoj gori”, navela je policija u današnjoj izjavi i zabrana se odnosila na ulazak Jevreja.\nPeter Handke dobio spomenik i „Veliku nagradu Ivo Andrić“


In Store | inFokus | Začini: Suvi začini najprodavaniji u srednjim i velikim radnjama\nNa teritoriji Srbije, u periodu od maja 2019. do aprila 2020, na tržištu suvih začina, količinski posmatrano, segmentacija izgleda ovako: univerzalni začini ili kondimenti čine 76%, fiksevi 10%, miksevi 1% paprika 8%, biber 2%, a ostatak koji se odnosi na mono začine učestvuje sa 3%. Vrednosno posmatrano cifre su sledeće: univerzalni začini učestvuju sa 36%, fiksevi 19%, miksevi 2%, paprika 16%, biber 12%, a preostali mono začini učestvuju sa 15%\nRetailZoom Retail Audit mesečni izveštaji prikazuju informacije o prometu proizvoda na tržištu maloprodaje, po regionima kao i po kanalima prodaje, rast i pad tržišta, značaj asortimana, trend prodaje, udele na tržištu, uvid u distribuciju i cenu. Podaci su dobijeni ekstrapolacijom na osnovu panela koji obuhvata sledeće tipove prodajnih objekata: supermarkete i hipermarkete (>300m2), srednje i velike radnje (od 40 do 300m2) i male radnje (<40m2)), čija geografska rasprostranjenost omogućava reprezentativnu sliku celog tržišta. Podatke na osnovu kojih se izrađuju izveštaji dostavljaju elektronski svi maloprodajni lanci i samostalne radnje iz RetailZoom panela.\nPodaci kompanije RetailZoom se odnose na količinsko i vrednosno učešće suvih začina na maloprodajnom tržištu Srbije u periodu od maja 2019 do aprila 2020. godine, dakle proteklih godinu dana. U toku posmatranog perioda, u regionu sever je generisano 32,8% prodatih količina, u Beogradu 19,3%, u regionu zapada 18,6% prodatih količina, a preostale dolaze sa regiona istok.\nAko posmatramo komadnu prodaju ove kategorije, region Beograda nosi 21,2% prodaja, sa zapada dolazi 19,7% prodatih komada, iz regiona istok 28,3%, a ostatak “nosi” sever.\nNajveće količine suvih začina su u ovom periodu prodate kroz kanal srednjih i velikih radnji (41,6% količinski, 41,5% vrednosno), sledi kanal malih radnji sa 30,2% količinski i 26,7% vrednosno, dok hiper/supermarketi učestvuju sa 28,2% količinski i 31,9% vrednosno.\nNa teritoriji Srbije, prema istraživanju kompanije Retail Zoom u proteklih godinu dana (u periodu od maja 2019 do aprila 2020.godine) na tržištu suvih začina, količinski posmatrano, segmentacija izgleda ovako: univerzalni začini ili kondimenti čine 76%, fiksevi 10%, miksevi 1% paprika 8%, biber 2%, a ostatak koji se odnosi na mono začine učestvuje sa 3%. Vrednosno posmatrano cifre su sledeće: univerzalni začini učestvuju sa 36%, fiksevi 19%, miksevi 2%, paprika 16%, biber 12%, a preostali mono začini učestvuju sa 15%.\nVodeće proizvođači u kategoriji suvih začina su: Aleva, Moravka, Nestle, Podravka i Polimark (po količinskom tržišnom učešću, rangirani po abecednom redu), dok su vrednosno posmatrano, vodeći proizvođači: Aleva, Nestle, Podravka, Vitamin Horgoš i kumulativno proizvođači privatnih robnih marki. (rangirani po abecednom redu).\nRetailZoom je kompanija koja se bavi istraživanjem tržišta, analizom podataka i konsultantskim uslugama. Postoji od 2011. godine i trenutno posluje u preko dvadeset zemalja sveta.. Iako je kompanija internacionalna, akcenat je na lokalnim timovima profesionalaca koji dolaze sa strane istraživačkih agencija ali i sa strane samih proizvođača i maloprodajnih lanaca, kako bi se na najbolji način razumele potrebe klijenata. Cilj kompanije je da poboljša poslovanje svojih klijenata dostavljajući im rešenja vezana za ponašanje kupaca prilikom kupovine, programe vernosti kupaca, analize promocija putem letaka, basket analize, prediktivne analize, kao i detaljan uvid u maloprodaju – analizu distribucije, udela na tržištu, promocija, cena…


Prvi čovjek EPCG: Gradnja Drugog bloka TE više nije prioritet | Ekonomist\nPrvi čovjek EPCG: Gradnja Drugog bloka TE više nije prioritet\nIzgradnja drugog bloka Termoelektrane Pljevlja u ovom momentu nije prioritet za Elektroprivredu (EPCG) koja je ušla u veliki investicioni ciklus sa ciljem diversifikacije proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, prije svega vjetra i sunca, kazao je u intervjuu Dnevnim novinama predsjednik Odbora direktora državne energetske kompanije Đoko Krivokapić.\nOsim o drugom bloku i ekološkoj rekonstrukciji kompleksa u Pljevljima, Krivokapić je govorio i o najavljenom poskupljenju struje, poslovnim rezultatima EPCG i drugim projektima, te istakao da prve kilovat-sate sa solarne elektrane na Briskoj Gori očekuje krajem 2021.godine.\n– Ukoliko bismo rezultate prvog kvartala tekuće godine upoređivali sa izuzetnim rezultatom koji smo ostvarili u istom periodu 2018, mogao bih kazati da nijesmo zadovoljni sa ostvarenim. Poslovni prihodi EPCG u prvom tromesječju 2019. su iznosili 90,4 miliona eura, dok je neto dobit kompanije ostvarena u iznosu od 10,7 miliona eura. I pored standardno dobre pripremljenosti i stabilnog funkcionisanja proizvodnih objekata, zbog lošije hidrološke situacije, ukupno ostvarena proizvodnja električne energije u prvom kvartalu 2019. iznosila je 845 gigavatsati, što je za 12,7 odsto ili 123 gigavatsati manje u odnosu na planiranu i 34,4 odsto ili 443 gigavatsati manje u odnosu na uporedni period prošle godine – dodao je on.\nImajući u vidu hidrologiju koja je bila značajno ispod prosjeka, počev još od novembra 2018. godine, Kovačević je zadovoljan kako ostvarenom proizvodnjom tako i poslovnim rezultatom ostvarenim u prvom kvartalu.\n– Priprema cjelokupne dokumentacije za projekat izgradnje solarne elektrane u Ulcinju je u završnoj fazi i ona će uskoro biti i predmet odobrenja organa kompanije, Odbora direktora i Skupštine akcionara EPCG, nakon čega očekujemo da će doći do osnivanja i registracije projektne kompanijeprivrednog društva sa sjedištem u Crnoj Gori. Dakle, sa renomiranom kompanijom Sterling&Willson Ltd, inače svjetskim liderom u oblasti izgradnje solarnih elektrana, u toku su pregovori o EPC Ugovoru o projektovanju, nabavci opreme i izgradnji objekta – navodi on.\nProjekat podrazumijeva izgradnju elektrane snage 250 MW i realizovaće se u dvije faze.\n– Realizacija prve faze počeće odmah nakon osnivanja i registracije projektne kompanije i stupanja na snagu odgovarajućih ugovora. Vrijednost prve faze projekta sa izvođenjem radova iznosi oko 45 miliona eura, ali podrazumijeva dodatno i izgradnju nedostajuće energetske infrastrukture neophodne za priključenje elektrane, dok vrijednost kompletnog projekta premašuje 200 miliona eura. Uzimajući u obzir sve planirane aktivnosti očekujem da već sljedeće godine počnemo radove u okviru prve faze, tako da prve kilovat-sate sa Briske gore uz očekivanu dinamiku izvođenja radova možemo očekivati već krajem 2021.godine – smatra Kovačević.\nTakođe, sa kompanijom Ivicom holding iz Beča, koja je učestvovala i u projektu izgradnje vjetroelektrane Krnovo, u maju prošle godine potpisali su Memorandum o razumijevanju u vezi sa realizacijom projekta izgradnje vjetroparka Gvozd u nikšićkoj opštini.\n– Trenutno smo u pregovorima na usaglašavanju ugovora o razvoju projekta sa pripadajućim ugovornim uslovima. Planirana instalisana snaga tog objekta je oko 50 MW uz godišnju proizvodnju od oko 140 gigavatsati električne energije, dok je procijenjena vrijednost investicije oko 70 miliona eura. Projekat će se realizovati iz kreditnih sredstava, koja će se najvećim dijelom obezbijediti kod međunarodnih finansijskih institucija. Napominjem da će se ovaj objekat raditi bez primj ene podsticajnih cijena, odnosno uz primjenu tržišnih cijena. Očekivano vrijeme za realizaciju projekta uključujući i simultanu eksproprijaciju je do 42 mjeseca. Početak izgradnje, koja bi trajala 18 mjeseci, planiran je najkasnije do početka 2021. godine – otkrio je Krivokapić.\nOčekujemo veoma brzo i raspivanje tendera za realizaciju ekološke rekonstrukcije Termoelektrane Pljevlja, a izvođenje radova treba da bude realizovano od 2019. do 2021. godine.\n– Idejni projekt je urađen. Posebno ohrabruje činjenica da je i njemačka kompanija STEAg u korespodenciji sa našim rukovodiocima Termoelektrane ukazala da je potencijalno moguće povećati instalisanu snagu elektrane do nivoa od 300 MW što je znatno veća snaga od postojeće, koji iznosi 225 MW. Naravno da će ova potencijalna mogućnost u narednom periodu na adekvatan način i u odgovarajućoj proceduri biti testirana – naveo je on.\nRealizacija projekta ekološke rekonstrukcije postojećeg bloka Termoelektrane Pljevlja, shodno idejnom projektu koji je urađen procjenjuje se na iznos od oko 45 miliona eura.\n– To će omogućiti nastavak rada termoenergetskog kompleksa u Pljevljima (TEP-RUP) i obezbijediti ispunjavanje obaveza i poštovanje najstrožijih parametara zaštite životne sredine predviđenih najnovijom Odlukom EU 2017/1442 iz 2017. godine. Projekat obuhvata, sa revitalizacijom deponije Maljevac od 20 miliona eura, izgradnju sistema za odsumporavanje, sistema za denitrifikaciju, unapređenje rada elektrofilterskog postrojenja kao i izgradnju sistema za tretman otpadnih voda. Posebno naglašavam da će uporedo sa ekološkom rekonstrukcijom biti obezbjeđen i izvor toplotne energije za toplifikaciju Pljevalja – dodao je on.\nUpitan da li to znači da se odustaje od izgradnje drugog bloka, Krivokapić odgovara da taj projekat, nakon raskida ugovora sa Škoda Praha i njihove nemogućnosti da obezbijede finansiranje izgradnje drugog bloka Termoelektrane, a što je bila obaveza, ipak u ovom momentu nije prioritetan za EPCG.\n– Sagledavajući sve okolnosti, a podsjetiću da smo u međuvremenu sa više kompanija zainteresovanih za učešće u izgradnji ovog postrojenja obavili dosta detaljne razgovore, zaključili smo da oprezno moramo pristupiti ovom projektu, posebno u svijetlu mogućeg povećanja snage postojećeg bloka i svih benifita koje bi to donijelo. Veoma brzo, a nakon situacije sa českom kompanijom pokrenuli smo projekat ekološke rekonstrukcije prvog bloka sa ciljem ispunjavanja evropskih standarda i omogućavanja nesmetanog rada kako same Termoelektrane, tako i produženje rada cjelokupnog kompleksa TEP-RUP, koji ukupno generiše 1.200 zaposlenih, za bar još 20 godina. Imajući u vidu sve navedene okolnosti, cjelishodnost izgradnje drugog bloka svakako zahtijeva ozbiljnu dodatnu analizu – naveo je Krivokapić.\nPrema njegovim riječima, dosta teško je pretpostaviti dešavanja na tržistu električne energije jer ono zavisi od mnogo faktora.\n– Postoje periodi kada zbog određenih poremećaja dolazi do skokova na berzi u odnosu na cijenu snabdijevanj a kraj njih potrošača. Svakako, kratkoročno to ne može uticati na naše cijene jer se sa krajnjim potrošačima formiraju dugoročni ugovori. Generalno gledano cijena električne energije u Crnoj Gori i zemljama regiona postepeno ide ka tržišnoj u mjeri u kojoj se pojavljuje nova konkurencija i smanjuje monopol regionalnih energetskih kompanija. Upravo niska cijena energije je razlog zbog čega još nema novih snabdjevača na maloprodajnom tržištu u Crnoj Gori. EPCG nudi potrošačima, zbog ograničenja propisanih Zakonom o energetici, nižu cijenu pa je za ostale snabdjevače to trenutno neisplativo. Ipak, porastom trgovine, likvidnosti i broja učesnika na tržištu može se očekivati da će u bliskoj budućnosti te cijene biti izjednačene sa tržišnim u skladu sa procesom liberalizacije i deregulacije, ali uz neophodan senzibilitet na standard građana – zaključuje Krivokapić.


U Varešu još dvije strane firme žele vaditi rudu - zenicainfo.ba\nNaslovnica Aktuelno U Varešu još dvije strane firme žele vaditi rudu\n30/11/2020 - 20:11\n“Već sada se osjete blagodati prvog projekta koji je pokrenula firma Adriatic Metals, čiji je plan otvoriti rudnik olova, cinka i barita za manje od dvije godine. Naime, stručna radna snaga na istraživanjima dolazi izvana, međutim, pomoćni radnici su iz Vareša. Korist se već osjeti i na smještajnim kapacitetima, ugostiteljski objekti imaju više posla…, a tek su u toku istraživanja ovog rudnika”, navodi Marošević.\n“Uz otvaranje ovog rudnika, ako dođe do realizacije i druga dva, imat ćemo ogromnu potražnju za rudarskom strukom i općenito obrtima. Naime, svaki rudar za sobom povlači još od osam do devet radnih mjesta, a problem je što već godinama sve manji broj djece upisuje obrtničke škole te je taj kadar deficitaran. Mislim da je već vrijeme mlade usmjeravati na struke koje će nam otvaranjem rudnika biti potrebne”, poručuje Marošević.\n“Ovo je bilo složen postupak dovršen marljivo sa svih strana i popločava put za buduća odobrenja potrebna za izgradnju projekta Vareš”, navode iz kompanije.\n“Uz to, firma sa zadovoljstvom objavljuje da je preliminarna vodna dozvola za područje projekta Rupice (podzemni rudnik i s njim povezana infrastruktura) također zaprimljena od Agencije za vode rijeke Save. Ova dozvola nužan je korak u postupku dobivanja okolišne dozvole za Rupice, koja je na završnoj reviziji, nakon završetka javne rasprave”, kažu iz kompanije.\n“Ovo jasno pokazuje snažnu podršku koju imamo sa svih nivoa vlasti u BiH i radujemo se nastavku naše bliske saradnje s Vladom, lokalnom zajednicom i komercijalnim dioničarima”, kazao je.\nPrethodni članakPromet industrije u oktobru veći za 2,6 posto


Predsedavajući OEBS-a i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić danas je osudio najnoviju eskalaciju nasilja u istočnoj Ukrajini, i pozvao sve strane da se vrate za pregovarački sto u potrazi za političkim rešenjem konflikta u okviru Trilateralne kontakt grupe, kao i da u potpunosti poštuju sporazume iz Minska. "To je jedini način da se okonča patnja nedužnih civila," rekao je Dačić.\n"Upotreba sile je nedopustiva. Posebno sam zabrinut zbog upotrebe zabranjenog teškog naoružanja i nediskriminativnog granatiranja civilnih objekata, što je teško kršenje sporazuma iz Minska," rekao je.\n"Sve strane moraju da se suzdrže od upotrebe sile, i da se strogo pridržavaju primirja i drugih ključnih odredaba sporazuma iz Minska, uključujući momentalno povlačenje teškog naoružanja."\nPredsedavajući je takođe istakao značaj sigurnosti i bezbednosti posmatrača OEBS-ove Specijalne posmatračke misije u Ukrajini (SPM). "Dalja ograničavanja slobode kretanja posmatrača ne mogu se ničim opravdati. Ona predstavljaju ozbiljnu prepreku sprovođenju i nadziranju održivog primirja," rekao je Dačić.


POMOCH BRISELA OD 144 MILIONA EVRA - Srbsko-bos Info desk - www.morel.si\nBeograd, 23. oktobar 2006. (MOREL/FoNet) - Ministar za ekonomske odnose Srbije sa inostranstvom Milan Parivodich i ssef delegacije Evropske komisije u Srbiji ZZozep LJoveras\npotpisali su danas finansijski sporazum KARDS 2006, kojim se Srbiji daje novccana pomoch od 144 miliona evra. Parivodich je na konferenciji za novinare rekao da je Srbiji neophodna pomoch EU, kako bi ona postala moderna evropska zemlja. "Srbija je spremna da tokom pregovora o procesu stabilizacije i asocijacije sprovede pravne i trzzissne reforme, izvrssi duboke svojinske promene i usvajanjem novog Ustava jasno raskine sa ostacima komunisticcke prosslosti i snazzno zakoracci putem izgradnje otvorene i konkurentne privrede", istakao je Parivodich. Realizacijom projekata koje finansira EU, prema reccima Parivodicha, podsticce se demokratski preobrazzaj Srbije. Parivodich je dodao da je danas potpisana poslednja transsa iz KARDS programa, ssto predstavlja zavrssni paket pomochi po ovom programu i prelazak na novi IPA program, kojim se nastavlja pomoch EU Srbiji. On je dodao da je Srbija od poccetka primene KARDS programa dobila 1,124 milijardi evra. "Kroz godissnje programe pomochi EU zalazzemo se za sprovodjenje kljuccnih evropskih pitanja, ubrzanje procesa stabilizacije i asocijacije, bolje uslove za zzivot nassih gradjana i ispunjenje nasseg najvecheg politicckog cilja -\nevropske integracije Srbije", rekao je Parivodich. SSef delegacije Evropske komisije u Srbiji ZZozep LJoveras naveo je da che 144 miliona evra biti ulozzeno u demokratsku stabilizaciju, drzzavnu upravu i izgradnju institucija i ekonomski i socijalni razvoj. LJoveras je naglasio da che EU nastaviti da pomazze Srbiji, kako bi ona postala punopravni cclan Unije. ZZelja je Evropske komisije, kako je istakao LJoveras, da se ssto pre nastave pregovori sa Srbijom o potpisivanju sporazuma o stabilizaciji i pridruzzivanju, kada se ispune svi neophodni uslovi.\nLJoveras je ocenio da se Srbija suoccava sa kompleksnim politicckim izazovima u predstojechem periodu, ali to ne bi trebalo da uspori dalji proces evropskih integracija\nSrbije. Prema reccima LJoverasa, Evropska komisija che 8. novembra objaviti izvesstaj o napretku Srbije u procesu pridruzzivanju EU u proteklih godinu dana. "Danassnje potpisivanje sporazuma simbolizuje stalnu posvechenost EU pruzzanju podrsske Srbiju u procesu njenog pridruzzivanja EU", zakljuccio je LJoveras. (kraj)


wordpress-seo - Stranica 44 od 77 - Leutar.net\n11. jula 2018. Leutar 0\nU Memorijalnom centru u Potočarima danas će biti održana komemoracija stradalim Bošnjacima kojom će biti obilježeno 23 godine od srebreničke tragedije. Predsjednik Organizacionog odbora za obilježavanje ove komemoracije Nermin Alivuković […]\n2. jula 2018. Leutar 0\nSjednica Izvršnog odbora MMF-a na kojoj se trebalo odlučivati o tranši za BiH u iznosu od 150 miliona maraka odgođena je, potvrđeno je za N1 u Ministarstvu finansija RS. Razlog […]\nOd sutra jeftinije gorivo na pumpama u Federaciji!?\nMinistar trgovine Federacije BiH /FBiH/ Zlatan Vujanović izjavio je nakon sastanka sa predstavnicima naftnih distributera da će gorivo na nekim pumpama u FBiH već od sutra biti jeftinije. Vujanović je […]\n11. juna 2018. Leutar 0\nPrva je ovu lažnu vijest plasirala Novinska agencija “Srna” u članku objavljenom 6. juna pod naslovom: U Republici Srpskoj najjeftinije gorivo u Evropi U svom kratkom članku “Srna” je iznijela […]\n« 1 … 43 44 45 … 77 »


PRIMITIVIZAM I NEPOSTOJANJE ELEMENTARNE KULTURE: Skandal u Herceg Novom, vandali iščupali sadnice mimoze u Kmenarima | Novosti.RS\nFoto: Pres služba opštine Hreceg Novi\nOpština Herceg Novi, koja je ovu akciju organizovala u sklopu Praznika mimoze, najoštrije osuđuje "vandalski čin bahatih pojedinaca."\nIz lokalne uprave saopšteno je da uništavanje mladih sadnica mimoze pokazuje "primitivizam, nesavesnost, nepostojanje elementarne kulture i osećaja za lepo."\nČupanje novih stabala cveta koji je simbol Herceg Novog, govori o tome da su počinioci usmereni protiv interesa i dobrobiti svog mesta, grada i svih sugrađana, nvedeno je u saopštenju uz obećanje da će uprkos svemu Opština ostati uporna u nameri da obnovi fond stabala mimoze i zelenilom ulepša javne površine.\nSadnja novih stabala mimoze nesporno je interes grada,jer je minulih decenija on značajno osiromašen, a akcija koja je pokrenuta ima punu podršku svih onih koji vole Herceg Novi.\nKad su zasađene mimoze\nmimoze sadnice mimoze Herceg Novi vandalizam vandali


Ministarstvo spoljnih poslova tvrdi da Srbija ne izvozi oružje Mjanmaru\nVesti Autor:Beta22. feb. 202220:463 komentara\nMinistarstvo spoljnih poslova Srbije saopštilo je da Srbija ne izvozi oružje Mjanmaru i da je odluka o obustavi eventualnih isporuka naoružanja i vojne opreme toj zemlji doneta u martu prošle godine.\nCINS i BIRN: Srbija izvezla rakete vredne 4,7 miliona evra Mjanmaru nakon puča\n22. feb. 2022 26\nIzvestilac UN: Rusija, Kina i Srbija i dalje snabdevaju oružjem huntu u Mjanmaru\n22. feb. 2022 4\nPovodom izjave specijalnog izvestioca UN za Mjanmar Tomasa Endrjuza koji je naveo da je Srbija jedna od država koje isporučuju oružje sadašnjim vlastima te zemlje, ministarstvo je saopštilo da je blokiralo više zahteva za transport naoružanja Mjanmaru i novih zahteva za izvoz oružja i vojne opreme.\nU saopštenju je navedeno da je nakon puča u Mjanmaru, Srbija veoma pažljivo razmotrila novonastalu situaciju u toj zemlji i u martu prošle godine donela odluku da se isporuke naoružanja ovoj zemlji ne rade ni po ranije zaključenim ugovorima, niti po novim zahtevima za izvoz.\n"Izveštaj specijalnog izvestioca, u kojem se izmedju ostalog, govori o ulozi Srbije u snabdevanju Vojske Mjanmara oružjem, u svom najvećem delu je baziran na spekulacijama i neimenovanim izvorima, a ne na međunarodno verifikovanim činjenicama", navelo je ministarstvo.\nSrbija smatra da nije prekršila nijednu odredbu međunarodnih konvencija čiji je potpisnik, kao i nijedno opšteprihvaćeno pravilo međunarodnog prava, dodaje se u saopštenju i ističe da Srbija na transparentan način ispunjava sve svoje međunarodne obaveze iz oblasti trgovine naoružanjem i vojnom opremom.\nEndrjuz je danas izjavio da su Rusija, Kina i Srbija nastavile da hunti u Mjanmaru isporučuju oružje koje je od vojnog puča u toj zemlji korišćeno za napade na civile.\nOn je pozvao na hitno sazivanje Saveta bezbednosti UN povodom situacije u Mjanmaru i dodao da bi trebalo "usvojiti rezoluciju koja bi u najmanju ruku zabranila transfere oružja koje vojska Mjanmara koristi da napada i ubija civile".\nMinistarstvo spoljnih poslovaMjanmarnaoružanje


Ostale vesti, 09.08.2012, 10:55 AM\nGoogle je juče započeo testiranje nove funkcije pretrage koja će omogućiti korisnicima Gmail naloga prikazivanje linkova ka emailovima u rezultatima pretrage.\nZa korišćenje ove funkcije korisnici će morati da budu prijavljeni na svoj Google nalog, a rezultati Gmail pretrage će biti vidljivi jedino njima.\nNova funkcija je pokušaj Google-a da rezultate pretrage učini sveobuhvatnijim jer bi se odgovori na neke upite možda mogli nalaziti i u korisnikovim emailovima, kažu u kompaniji.\nGoogle je ranije već ponudio korisnicima koji su prijavljeni na Google naloge opciju Search Plus Your World koja podrazumeva kombinovanje personalnih rezultata sa linkovima ka javnim veb stranicama. Korisnici koji personalizuju rezultate pretrage na ovaj način vide objave svojih Google+ kontakata, fotografije iz Picasa albuma i linkove iz Reader-a.\nBiće zanimljivo videti kakva će biti reakcija na ovu funkciju Gmail pretrage kada ona bude dostupna svima. Kompanija je i ranije bila na meti kritika zbog privatnosti Gmail korisnika. U vreme kada je Gmail servis pokrenut 2004. godine mnogi su kritikovali odluku Google-a da korisnicima Gmail-a prikazuje oglase čiji se odabir oslanja na sadržaj email poruka. Nekoliko godina kasnije, Gmail se opet našao u centru jednog od najvećih fijaska kompanije kada je reč o zaštiti privatnosti korisnika kada je sada već ugašena društvena mreža Buzz bez saglasnosti korisnika u javne kontakte korisnika uključila sve Gmail kontakte. I ova funkcija bi iz istih razloga mogla biti osporavana.\nZbog toga Google ovoga puta oprezno testira novu funkciju koju će za sada moći da koristi samo milion od ukupno 425 miliona korisnika Gmail servisa koji se prijave za testiranje ovakve pretrage na stranici http://g.co/searchtrial.\nU Google-u su izrazili volju da se među rezultatima pretrage prikazuju podaci drugih email servisa kako bi se izbegle optužbe da Google zloupotrebljava svoju poziciju lidera internet pretrage za favorizovanje svojih drugih servisa. Iz Microsoft-a su već odgovorili da ne planiraju da podaci njihovog veb mail servisa budu dostupni u Google pretrazi. U kompaniji Yahoo nisu imali komentar.


Osporavanje testova dlaka na alkohol i drogu | Novine Toronto\nOsporavanje testova dlaka na alkohol i drogu\nLaboratorijski testovi kojima se skoro tri decenije u laboratoriji Maderisk, Motherisk, pri torontskoj Bolnici za bolesnu decu, Hospital for Sick Children, na osnovu analiza dlake na alkohol i drogu, odlučivala sudbina više hiljada dece, napokon su se našli pod lupom i kritikom ne samo javnosti, već i naučnika.\nToronto star je pokrenuo opsežnu istragu o tome, a kako ističu, mnoge odluke se ne mogu preinačiti, niti se sudbine mogu izmeniti.\nIako je i ranije bilo osporavanja ovakve analize, skandal je počeo da izbija 2014. godine, a od naredne godine jedna po jedna provincija počinju da odbacuju ove testove kao relevantne u slučajevima zaštite prava dece.\nOsnivač i bivši direktor Maderiska je dr Gidion Koren, Gideon Koren, koji se povukao iz Bolnice za bolesnu decu za vreme kontrole sudije\nSuzane Lang, 2015. godine. Koren je rekao, u saopštenju u svoju odbranu, da su ovi testovi dlaka bili tačni i pouzdani za dobijanje informacija od značaja za lekarsku negu i bezbednost dece, uz tvrdnju da bi u tim slučajevima i inače došlo do oduzimanja dece ili uskraćivanja prava na posete .


Juče je u Novom Sadu otvoren prvi tržni centar izraelske kompanije "Big Si", najveći tržni centar u Vojvodini - Retail Serbia\nJuče je u Novom Sadu otvoren prvi tržni centar izraelske kompanije "Big Si", najveći tržni centar u Vojvodini\nU Novom Sadu je juče otvoren prvi tržni centar izraelske kompanije „Big Si Srbija“.\nPored mnogobrojnih gradjana svečanom otvaranju prisustvovali su i ambasador izraela u Beogradu, Josef Levi, potpredsednik vlade i ministar odbrane Aleksandar Vučić i naravno vlasnik kompanije „Big Si“ Ejtan Barzeu.\nObjekat se nalazi u industrijskoj zoni blizu novosadske mlekare u Novom Sadu i prostire se na 40 000 kvadratnih metara, a u njegovu izgradnju uloženo je oko 50 miliona evra. Ovaj centar je najveći tržni centar u Vojvodini, a sa sobom je doneo mnoge poznate marke poput supermarketa „DIS“, „Njujorker“, „Home Center“... koje do danas nisu bile prisutne na ovom području.\nPored toga što nam donosi mnogobrojne čuvene svetske brendove, ovaj tržni cenatar će pružiti mogućnost za otvaranje novih radnih mesta, tačnije za početak biće zaposleno 500 radnika.\nOvaj objekat se sastoji od 10 000 kvadtanih metara namenjenih za maloprodajni objekat, u kojem će se naći vrlo bogata ponuda visokokvalitetne domaće i strane robe, 30 000 kvadrtanih metara koji su namenjeni za šoping mol koji će biti otvoren sledeće godine.\nKompanija „Big Si“ je do sada na srpskom tržištu uložila oko 70 miliona evra i vlasnik je lokacija u Beogradu, Jagodini i Šapcu koje planira da u bliskoj budućnosti razvije.\nKompanija „Big Si“ je deo internacionalne grupacije „Big šoping centar“ koja pored Izraela posluje i u SAD, Indiji i Srbji, u svom vlasništvu ima 48 projekata od kojih su 41 otvorenih tržnih centara, a sedam su u izgradnji.


Slovenački premijer: Među izbeglicama ima bezbednosno opasnih - 19.09.2015, Sputnik Srbija\nSlovenački premijer: Među izbeglicama ima bezbednosno opasnih\nSlovenački premijer Miro Cerar upozorio je danas da među onima koji su na granicama šengenskog prostora ima migranata, izbeglica, ali i ljudi koji bi mogli... 19.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropa, svet, slovenija, miro cerar, evropska unija (eu)\n09:00 19.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© AP Photo / Markus SchreiberIzbeglice ispred kordona slovenačke policije n granici Hrvatske i Slovenije\nSlovenački premijer Miro Cerar upozorio je danas da među onima koji su na granicama šengenskog prostora ima migranata, izbeglica, ali i ljudi koji bi mogli predstavljati bezbednosnu pretnju.\nOn je rekao da će njegova država postupati strogo po šengenskim pravilima u većoj izbegličkoj krizi.\n„Osim izbeglica i ekonomskih migranata sigurno ima i onih koji su potencijalna sigurnosna opasnost. Moramo iskazati solidarnost s Evropom, ali smo spremni na iznenadne situacije i veliku navalu izbeglica kakva se dogodila Austriji, Nemačkoj i Mađarskoj“, rekao je je Cerar za ljubljansko „Delo“, prenosi Hina.\nU Sloveniju je tokom jučerašnjeg dana, po nepotpunim podacima slovenačke policije, ušlo oko hiljadu ilegalnih izbeglica preko šengenske granice koju Slovenija deli s Hrvatskom.\nU vezi predstojećeg samita Evropske unije o izbegličkoj krizi sazvanog za iduću nedelju, Cerar je rekao da bi Slovenija mogla da primiti 850 izbeglica i da kvote moraju biti na dobrovoljnoj bazi.\n„No, ako se dogodi da u Sloveniju uđe više hiljada izbeglica, onda bi nas upravo kvote mogle spasiti“, rekao je za „Delo“ Cerar, dodavši da bi u tom slučaju izbeglice i migrante koje Slovenija ne bi mogla izdržati preselili po drugim državama.


Protiv konkurencije DDoS napadima Protiv konkurencije DDoS napadima – Personal magazin\nDva od pet preduzeća (43 odsto) koja su bila žrtve DDoS napada veruju da njihovi konkurenti stoje iza tih napada. Prema istraživanju kompanije Kaspersky Lab i B2B International, kompanije češće…\nDva od pet preduzeća (43 odsto) koja su bila žrtve DDoS napada veruju da njihovi konkurenti stoje iza tih napada. Prema istraživanju kompanije Kaspersky Lab i B2B International, kompanije češće smatraju da su njihovi rivali krivci nego sajber kriminalci.\nPrema studiji kompanije Kaspersky Lab iz 2016. godine o IT bezbednosnim rizicima*, razlog zbog kojeg bivaju sprovođeni DDoS napadi jeste najverovatnije industrijska sabotaža, u većoj meri nego politička zavera ili lične osvete protiv poslovanja. Samo jedna od pet žrtava napada (20 odsto) krivi strane vlade i organizacije tajnih službi; u istoj proporciji (21 odsto) sumnja na nezadovoljne bivše radnike.\nPrilikom procene globalne slike, više od polovine žrtava DDoS napada (56 odsto) u Aziji i Pacifiku krivi konkurente, a više od četvrtine krivi strane vlade (28 odsto). Međutim, samo trećina preduzeća (37 odsto) u zapadnoj Evropi sumnja na prljavu igru svojih konkurenata, dok petina (17 odsto) krivi strane vlade.\nPosmatrajući veličnu poslovanja, utvrđeno je da manja preduzeća imaju veće šanse da posumnjaju da je njihova konkurencija odgovorna za DDoS napade. Kad je reč o predstavnicima malih i srednjih preduzeća, 48 odsto njih sumnja na konkurenciju. Nasuprot tome, ispitanici iz velikih kompanija u većoj meri okrivljuju bivše radnike i strane vlade.\n,,Jasno je da preduzeća osećaju da su njihovi IT sistemi i privatni podaci pod opsadom sa svih strana“, rekao je Kiril Ignajev (Kirill Ilganaev), šef Kaspersky DDoS zaštite u kompaniji Kaspersky Lab. ,,Dok DDoS napadi postaju tako česti i pogubni, mnogi misle da dolaze od konkurencije, jer oni traže načine da izbace svoje rivale iz akcije i kao rezultat toga kradu klijente. Sa takvom podmuklom taktikom samo se povećavaju, neophodno je da preduzeća poboljšaju svoju igru kako bi ostala zaštićena i neprobojna za napad. “\nKako bi pomogla preduzećima da se brane od DDoS napada – bez obzira na poreklo napada – Kaspersky DDoS zaštita obezbeđuje kompletno, integrisano rešenje koje obuhvata sve što je potrebno preduzeću da smanji opasnost od DDoS napada. To rešenje pomaže preduzećima da rade neometano, štiteći ih od veoma složenih i velikih napada.\n*,,Korporativni IT-bezbednosni rizici’’ jeste godišnje istraživanje koje je sprovela kompanija Kaspersky Lab u saradnji sa B2B International. U 2016. godini pitali smo više od 4.000 predstavnika malih, srednjih (od 50 do 999) i velikih preduzeća (1000+) iz 25 zemalja o njihovim stavovima o IT bezbednosti i stvarnim incidentima sa kojima su morali da se suočavaju.\nProtiv konkurencije DDoS napadima was last modified: March 3rd, 2017 by Redakcija\nSvetska carinska organizacija nagradila kancelariju Microsofta u Srbiji


Otac 13 godina planirao poklon za maturu za svoju ćerku\n28.06.2012 16:06 Tweet\nTekst Otac 13 godina planirao poklon za maturu za svoju ćerku Ćerka se rasplakala kada je dobila poklon koji joj je tata u tajnosti spremao celih 13 godina.\nPresmešna igra psa i mačke (VIDEO) Ne može se protiv dečijih razloga: Urnebesan razgovor sa dvogodišnjakinjom (VIDEO) Muž budućnosti: Reklama koja je razbesnela mnoge (VIDEO) Brajan Martin je svojoj ćerki Breni kupio poklon za maturu, slikovnicu za decu, pre trinaest godina za samo 20 dolara.\nOno što je poklon učinilo posebnim i istinski neprocenjivim je što je od tada u toj slikovnici svaki vaspitač, učitelj i nastavnik koga je Brena susrela tokom odrastanja zapisao svoje komentare i komplimente. ***Ima samo 13 godina, a već je jedan od najboljih kuvara u zemlji (VIDEO)\nSvo vreme njen otac je uspevao ga to sakrije, a taj "dirljiv, nostalgičan i pažljiv" poklon Brenu je rasplakao kad ga je napokon dobila. "Uspeo je da sačuva ovu tajnu 13 godina, a očigledno su za to znali svi oko mene", napisala je Brena koja je bila tako dirnuta da je priču o poklonu zajedno s fotografijama objavila na internetu, što je inspirisalo brojne mlade roditelje širom sveta koji komentišu da će učiniti istu stvar. Tata se također priključio komentarima: "Ne mogu da verujem da je Brena ovo objavila... oduvek je bila svetlo mog života. Ovo je bio samo mali znak pažnje pomoću kog sam joj to pokazao", napisao je.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: "SAD žrtvuju partnerstvo sa Turskom"\nERDOGAN O AMBASADORU 12. 10. 2017. 16:46 >> 16:17 3\nERDOGAN O AMBASADORU\n"SAD žrtvuju partnerstvo sa Turskom"\nTurski predsjednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da SAD žrtvuju partnerstvo sa Turskom zbog odluke "drskog" ambasadora Džona Basa o supenziji izdavanja viza.\nPredsjednik Turske je kritikovao Vašington zbog naoružavanja kurdskih boraca u Siriji, koje Ankara smatra teroristima, dok SAD blokiraju prodaju oružja turskim bezbjednosnim snagama. Dodao je da njegova zemlja neće oklevati da prestane sa kupovinom američkog oružja.\nOn je takođe optužio "ostatke" administracije bivšeg američkog predsjednika Baraka Obame da ometaju veze Turske i novog predsjednika Donalda Trampa.\nSAD su obustavile izdavanje neimigrantskih viza u svojim diplomatskim predstavništvima u Turskoj poslije hapšenja jednog konzularnog službenika, što je dovelo do toga da ubrzo i Turska obustavi izdavanje viza u Sjedinjenim Državama.


Multimedijalni risiver velike snage za plovne objekte DSX-M80 | Sony RS\nBluetooth® risiver za plovne objekte velike snage\nSnaga od 4 x 100 W, kuda god da krenete\nUživajte u dubokom i jasnom zvuku sa moćnog pojačala sa opcijom opterećenja zvučnika od 2 oma bilo da ste na moru ili u avanturama u prirodi. Pored antikorozivnog premaza i završnog sloja otpornog na UV zračenje, nedavno dodata rezervna memorija čuva vaša prilagođena podešavanja i postavke bez upotrebe stalnog izvora napajanja. Zato će, kad budete spremni za sledeću avanturu, biti spremna i vaša muzika.\nPrilagođavanje i kontrola pametnim telefonom\nObjedinite multimedijalni risiver i pametni telefon, uz kontrolu glavne jedinice nad izabranim aplikacijama i lako podešavanje i prilagođavanje audio sistema za vozilo direktno sa pametnog telefona.\nGlasovna kontrola za Android™\nKoristite glasovnu kontrolu da biste dobijali uputstva, slali poruke i reprodukovali numere na Android™ pametnom telefonu.\nPovedite Siri na more\nUživajte u korisnim funkcijama pametnog telefona bez skretanja pogleda s puta. Glasovna kontrola vam omogućava da upravljate muzikom, dobijate uputstva u realnom vremenu i komunicirate s kontaktima – sve to putem jednostavnih govornih komandi.\nSnaga od 4 x 100 W uz\nbeskompromisan kvalitet zvuka\nRazne opcije za prilagođavanje omogućavaju vam da audio doživljaj podesite po želji. Pomoću opcije „Niskotonac direktno i opterećenje zvučnika od 2 oma“, niskotonac možete da povežete direktno sa ugrađenim pojačalom klase D, zajedno sa više zvučnika, da biste dobili dubok zvuk koji ispunjava prostor.\nZa razliku od konvencionalnih glavnih jedinica, DSX-M80 ima ogromnu energiju pojačala, pa može istovremeno da pokreće niskotonac i ceo sistem automobilskih zvučnika, uključujući prednje i zadnje zvučnike. Birač opterećenja od 2 oma pruža veliku snagu bez oštećenja pojačala i zvučnika.\nPredizlazi od 5 V\nSlušajte zvuk na svoj način\nAplikacija za pametne telefone Sony | Music Center objedinjuje audio sistem i pametni telefon i omogućava kontrolu nad izvorima glavne jedinice, kao i izabranim aplikacijama na pametnom telefonu. Dostupno je daljinsko upravljanje raznim postavkama, uključujući jačinu zvuka, balans, iščezavanje, EXTRA BASS™ i 10-pojasni ekvilajzer, kao i podešavanje konfiguracija osvetljenja, položaja sedenja i niskotonca. Dodatna komponenta „Napredne postavke audio sistema za automobil“ omogućava vam i da uživate u dodatnim kontrolama za detaljno prilagođavanje zvuka.\nTalasi svetlosti koji se sinhronizuju sa ritmom\nSačuvajte prilagođavanja. Čak i kada nemate stalni izvor napajanja, možete da čuvate postavke zvuka, memorisane radio-stanice, Bluetooth® veze, prilagođavanje volana i drugo.\nUživajte u dubokom i jasnom zvuku sa moćnog pojačala uz opciju opterećenja zvučnika od 2 oma, bilo da ste na moru ili u avanturama u prirodi. Pored antikorozivnog premaza i završnog sloja otpornog na UV zračenje, nedavno dodata rezervna memorija trajno čuva vaše prilagođene postavke bez izvora napajanja, što znači da će vas muzika pratiti na svakoj avanturi.\nIzlaz za napajanje od 4 x 100 W maks. (45 W RMS) sa opcijom za opterećenje zvučnika od 2 oma\nRezervna memorija čuva prilagođene postavke kad ne postoji stalni izvor napajanja\nGlasovna kontrola uz Siri Eyes Free i Android™\n1PMC je preporučena maloprodajna cena kompanije Sony; stvarnu prodajnu cenu određuje prodavac a ne kompanija Sony.


Nova stranka bira novo stranačko rukovodstvo - NOVA stranka\n19.05.2017 Press služba 0\nDelegati Nove stranke iz cele Srbije izabraće novo rukovodstvo stranke na Izbornoj konferenciji u subotu, 20. maja 2017.\nNeposrednim tajnim glasanjem, delegati će, u ime svojih teritorijalnih organizacija, izabrati predsednika stranke, a za tu funkciju kandidat je još uvek aktuelni predsednik Zoran Živković. Za četiri potpredsednička mesta nadmetaće se pet kandidata: Mira Petrović (specijalistkinja pedijatrije), Ivona Stojanović (politikološkinja), Milenko Vujić (programer), Ivan Jovanović (građevinski inženjer) i Aleksandar Stanković (konsultant).\nNa Izbornoj konferenciji delegati će izabrati i predsednika Saveta, generalnog sekretara, kao i člana Statutarne komisije i člana Nadzornog odbora. Za poziciju predsednika Saveta kandidovala se Vesna Rakić-Vodinelić (profesorka prava), a kandidat za generalnog sekretara je Đorđe Nakić (politikolog za međunarodne odnose).\nPored izbornog procesa, na Konferenciji će biti definisani strateški ciljevi Nove stranke i aktivnosti za naredni period. Prioritet jeste priprema za beogradske izbore, te će članstvo NOVE dogovoriti načelnu formu delovanja kako bi se konkretnim organizacionim i kadrovskim aktivnostima pristupilo odmah po završetku Izborne konferencije.\nPrethodna vest\tJezik moći: Stari savski most Sledeća vest\tIzabrano rukovodstvo Nove stranke


SEEbiz.eu / RS / Radojičić: Prva faza prve linije metroa počinje da se radi krajem 2020.\nZoran Radojičić beogradski metro Beograd\nDatum objave: 03.02.2019. - 20:03:05\nBEOGRAD - Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić izjavio je da bi prva faza prve linije metroa u Beogradu trebalo da počne da se radi krajem 2020. godine.\n"Projekat je vrlo zahtevan, ali dajemo sve od sebe da on bude realizovan na vreme", izjavio je Radojičić u intervjuu Radio Beogradu.\nNajavio je i reorganizaciju Gradskog saobraćajnog preduzeća Beograd i nabavku između 200 i 300 vozila ove godine, ali i pozvao građane da plaćaju gradski prevoz, čija naplata je sada manja od 30 odsto.\n"Trenutno je u izradi projekat, koji treba da se završi do kraja maja, dok je realizacija predviđena da traje 270 dana", naveo je.\nPrema njegovim rečima, značajan novac je predviđen za ulaganje u zdravstvo- za izgradnju zdravstvene stanice u Borči, završetak dogradnje Doma zdravlja u Obrenovcu, kao i rekonstrukcija više domova zdravlja za koje je u budžetu predviđeno oko 900 miliona dinara.\nRadojičić je najavio i početak izgradnje Dečje klinike "Tiršova 2", navodeći da se trenutno radi studija izvodljivosti, a potom sledi izrada projekta i početak radova.\n"Koncept je da samo najteži pacijenti ostaju u bolnici i da imaju uslove kao u Evropi i svetu. Da deca i njihovi roditelji na raspolaganju imaju jednokrevetne i dvokrevetne sobe, kao i da intezivna nega bude na visokom stepenu organizacije", izjavio je Radojičić.\nPredviđeno je da se radi u naredna 33 meseca. Beograd na vodi napreduje, treba da počne izgradnja četiri nova stambena objekta i centralne kule, ukazao je Radojičić.


sreda, 07. april 2021. 11:22\nPredstava „Ruska smrt – votka i šampanjac” u Kulturnom centru Pančeva\nPredstava „Ruska smrt – votka i šampanjac” savremene ruske dramske spisateljice Irine Vaskovske, u režiji Andree Ade Lazić, biće izvedena u petak, 9. aprila u 19:30, u dvorani Kulturnog centra Pančeva.\nutorak, 16. mart 2021. 12:00\nOtkazani svi programi Kulturnog centra Pančevo\nZbog novih mera Vlade Srbije do daljeg se otkazuju programi Kulturnog centra Pančeva.\nsreda, 10. mart 2021. 19:00\nSolistički koncert Stefana Fuksa u Pančevu\nU dvorani Kulturnog centra u Pančevu biće održan solistički koncert Stefana Fuksa na kontrabasu uz klavirsku saradnju Dušana Egerića.\nsreda, 03. mart 2021. 10:48\nponedeljak, 22. februar 2021. 18:21\nPredstava „Kišne kapi na vrelom kamenju” Beogradskog dramskog pozorišta biće izvedena u Dvorani Kulturnog centra Pančevo u petak, 26. februara u 19:30 časova.\nsreda, 03. februar 2021. 10:04\nutorak, 05. januar 2021. 11:03\nčetvrtak, 01. oktobar 2020. 17:43\n19. Bijenale umetnosti od 31. oktobra do 27. novembra u Pančevu\nDevetnaesta manifestacija Bijenale umetnosti, pod nazivom „Smrt umetnosti, živela umetnost!“ biće održano od 31. oktobra do 27. novembra u više izlagačkih prostora u Pančevu.\nsreda, 23. septembar 2020. 19:00\nKlavirski koncert Ivana Dinića u Pančevu\nKlavirski koncert Ivana Dinića pod nazivom „Maštanje o velikim kraljevskim vratima, uz valcer i balade“ biće održan u sredu, 23. septembra od 19 sati u Dvorani Kulturnog centra Pančeva.


Degradacija proruskih snaga u Srbiji nije u našem interesu\nProcep između Tomislava Nikolića i Borisa Tadića od 4,6 procenata glasova (ili oko dvesta hiljada birača) niko od analitičara ne smatra garantom bezuslovne pobede u drugom krugu izbora. Donekle je razočaran i sam Nikolić, smatrajući da bi mu nešto veće preimućstvo od 7-8 procenata nad glavnim protivkandidatom moglo utvrditi pobedu u drugom krugu.\nOvako će sudbina izbora u Srbiji ostati intrigantna do poslednjeg trenutka. Neposredno tome doprinosi neuobičajena skromnost posmatrača iz zapadnih zemalja, Parlamentarne skupštine Saveta Evrope i Kancelarije za demokratske institucije i ljudska prava OEBS ( ODIHR OEBS) , koji su se postarali da ne komentarišu rezultate prvog kruga, bez obzira na visoke ocene odaziva birača i rada Izborne komisije koje su dala oba pobednika. (Budući da postoji mogućnost da 3. februara Nikolić pobedi, zapadni predstavnici, očigledno, ne žele da u krajnjoj instanci isključe mogućnost da se celi tok izbora okvalifikuje kao „neobjektivan“, falsifikovan i sl.)\nU periodu između dva kruga od najveće je važnosti za koga će se izjasniti i kome će pokazati podršku oni koji nisu prošli dalje. Izuzetno je značajna i pozicija premijera Srbije Vojislava Koštunice, koji stoji iza „bronzane medalje“ prvog kruga, Vojislava Ilića. Međutim, „zlatna akcija“ Koštunici ne obećava samo političke dividende, koliko ne uvek prijatnu političku odgovornost. Budući da mu je to jasno, Koštunica svim silama odlaže izbor i trguje. Zašto su Koštunica i njegovo okruženje stupili u pregovore samo sa Tadićem i njegovim ljudima, a ne i sa Nikolićem i Srpskom radikalnom strankom? Premijer Srbije – bivši protivkandidat Slobodana Miloševića – ne može sebi dopustiti odluku da raskine sa Zapadom, koji Nikolića smatra „ultranacionalistom“, naslednikom Vojislava Šešelja. Uzgred, proces protiv Šešelja, koji se dobrovoljno prijavio u Hag kako bi svoju odbranu preokrenuo u optužnicu, u svojevrsnu analogiju Lajpciškog procesa iz tridesetih godina, prekinut je tokom trajanja izbora – da se Šešelju ne bi dopustilo da svojim besedama iz Haga pomaže svojoj partiji.\nPriča se da je Koštunica stavio tri zvanična uslova svojoj podršci Tadiću: 1) odobravanje prodaje srpske naftne industrije „Gaspromu“ van tendera; 2) Tadićevo odustajanje od ideje ulaska Srbije u NATO; i 3) odbijanje da se odobri punomoć i angažovanje komisije EU, u slučaju definitivne odluke da Unija usvoji „Ahtisarijev plan“ i tako započne seriju priznanja kosovske nezavisnosti. Premijer smatra da će ove tačke predstavljati indulgenciju, koja će opravdati njegov izbor pred sopstvenim elektoratom.\nSenzacionalno odobrenje posla sa „Gaspromom“, dva dana posle prvog kruga, i današnji dolazak Tadića i Koštunice u Rusiju predstavljaju prvu etapu dogovora o podršci Tadiću u drugom krugu.\nSporazumi između Rusije i Srbije po pitanju nafte i gasa bili su predmet žestoke borbe tokom poslednjih nekoliko godina. Razume se, oni odgovaraju dugoročnim ruskim i srpskim nacionalnim interesima. Ali trenutak i politički povod, odabrani za potpisivanje, zahtevaju izuzetno ozbiljnu analizu.\nKako izgleda, i u Rusiji i u Srbiji sporazumi su bili podržani od strane različitih političkih snaga, u tom smislu i od Srpske radikalne stranke. Ali u nizu publikacija ruske štampe uvrežilo se mišljenje da je Kremlj odigrao na Tadića, „koji je otvoren za dogovor“, i na taj način nedelju dana pred izbore odustao od „nemešanja“ i „podjednake udaljenosti“ Rusije od oba kandidata. Pre dve nedelje, srpski mediji već su posumnjali da Rusija simpatiše Tadića – sve na osnovu prosto kurtoazne čestitke, koju je predsednik Rusije uputio predsedniku Srbije povodom njegovog pedesetog rođendana. Sadašnju posetu Tadića i Koštunice predstavljaju kao činjenicu „moskovske izdaje proruskog kandidata Nikolića“.\nKako se meni čini, takva interpretacija ne samo da je neistinita, već i štetna. Glavni razlog promene stava srpskih liberala u korist sporazuma sa Rusijom jeste neviđena popularnost Rusije i predsednika Putina u Srbiji, kao i bojazan od pobede Radikalne stranke, koja se već godinama dosledno bori za produbljivanje rusko-srpskih veza. Da nije bilo, makar i privremene, pobede Nikolića u prvom krugu izbora – ne bi bilo ni sadašnjeg sporazuma srpskih vlasti sa „Gaspromom“. Ništa manje, zastupnici verzije o „izdaji“ ostvaruju cilj. Nikolić se koleba da li da sledeće nedelje putuje u Moskvu na poziv Pravedne Rusije, nakon ovako pretpostavljenog trijumfa Tadića.\nMože se pretpostaviti da će Koštunica svoju, već sazrelu, ali još neobjavljenu odluku da u drugom krugu podrži Tadića, predstaviti kao rezultat posredničkog angažovanja rukovodstva Rusije. Uveren sam da nije u ruskom interesu ovakva zloupotreba njene popularnosti u Srbiji. Tim pre što Tadić – a on to nikada nije skrivao, niti skriva – uopšte ne smatra strateškim ciljem Srbije njeno oslanjanje na odnose sa Rusijom, već njen ulazak u Evropsku uniju. Teško da je to i naš cilj. Depresija, a samim tim i politička degradacija proruskih snaga u Srbiji učiniće u sledećoj etapi mogućim (i to uprkos istorijskim simpatijama prema Rusiji) radikalnu promenu vektora srpske politike. A tada se i sporazumi sa „Gaspromom“ mogu dovesti pod pitanje.\nIzlazak najveće ruske kompanije na obale Save i Dunava svakako je simboličan događaj. Stoga je neophodno isključiti sve konjunkturne, dnevnopolitičke spekulacije na ovu temu, koje ne čine čast ni Rusiji, ni Srbiji.\nIzvestija , 24. 1. 2008. god.\npreveo sa ruskog Nikola Tanasić\nKonstantin Zatulin je poslanik Državne dume RF ispred partije Jedinstvena Rusija, i zamenik predsednika Komiteta za pitanja ZND i veze sa sunarodnicima. Magistrirao je na Istorijskom fakultetu Moskovskog državnog univerziteta „Lomonosov“ i od 1991. godine je bliski saradnik gradonačelnika Moskve J. Luškova.


VojvodinaCafe - Svi noviteti Exit festivala 2013\nSvi noviteti Exit festivala 2013\nVest objavljena: 09.07.2013 10:48\nVreme je da se otkriju nesvakidašnji i zanimljivi performansi i događaji koje organizatori pripremili. Od raznih tipova plesa, preko posebno osmišljenih zona za uživanje do interaktivnih događaja koje će publiku pozvati da aktivno učestvuju u festivalu. State of EXIT zone na kome će biti predstavljen deo društevnog delovanja festivala, smešten na atraktivnoj lokaciji Petrovaradinske tvrđave, kao najviše mesto festivala, simbolično će predstavljati Partenon ovogodišnjeg EXIT-a.\nSmeštena preko puta Reggae bine, ovu zonu činiće Agora stage, SAE institut radionice, Sajam nevladinih organizacija - Place to MOVE, Art Platz, Tesla corner, Azalai i Relay chill zona.\nUz Tesla corner, gde će biti predstavljeni mladi istraživači sa atraktivnim ekperimentima i interaktivne radionice koje će voditi vrhunski predavači sa SAE instituta, jednog od najvećih svetskih fakulteta za oblasti kreativnih industrija, obrazovni deo zone činiće i bina Agora. Biće to prostor za razgovore, prezentacije, dijalog i diskusiju gde se u festivalskoj atmosferi i neformalnom ambijentu govori o temama od društevnog značaja za mlade. U delu State of EXIT zone deo za inspiraciju su Art Platz, svojevrsna izložba na otvorenom koja će predstaviti nezavisne novosadske autore, umetnike i dizajnere, a kojima će se pridruziti i Mladi dizajneri Balkana - predstavnici Miksera iz Beograda kao i Sajam nevladinih organizacija Place to MOVE sa više od 50 organizacija iz regiona koje će tokom četiri festivalska dana predstaviti svoje projekte i programe. Povezujući inspirativni sa muzičkim delom zone, posetioci festivala će imati priliku da čuju muzičare različitih nacija koji u jedinstvenom Azalai muzičkom karavanu kombinuju afričke ritmove uklopljene sa evropskim melodijama i na taj način kroz zajedničku saradnju stvaraju, improvizuju i izvode neponovljiv muzički doživljaj.\nPored navedenih sadržaja i muzičkog programa koji će slediti posle tribina, radionica i prezentacija, State of EXIT zone je obezbedio i prostor za opuštanje i relaksaciju. CK13 biblioteka na otvorenom, razmena ploča i bedževa, zabavljanje sa video igrama koje je razvio nagrađivani novosadski game development studio Mad Head Games, kao i Relay masažu.\nPored State of Exit zone, na tvrđavi ćemo uz aktivnu zabavu imati priliku i da se odmorimo i da uživamo. Jedna od veoma specifičnih chill zona je svakako OTPadni Eureka chill out zona koja će se predstaviti sa novim konceptom chill out zone koja kombinuje interaktivni dekor i svetleći i šareni ambijent. Ovaj sjajni chill stage nalaziće se pored Latino bine, gde će posetioci uživati i u pogledu na Dunav i grad.\nPlesovi koji će definitivno zainteresovati veliki broj publike biće Pole dance koji predstavlja inovativan, provokativan i ukusan nastup devojaka na latino stage-u koje su jedine u Srbiji koje se bave ovim sportom i veoma poseban Baletski performans, koji će takođe publiku ostaviti bez daha.\nPosetioci EXIT festivala će imati priliku i da posete i jednu od najlepših galerija u Novom Sadu tako što će biti organizovan i obilazak Matice srpske pod nazivom Take a brake, feel the art in the Gallery.\nNa EXIT festivalu koji će obilovati različitim sadržajima, predstaviće se i Makeover @EXIT koji će se nalaziti na Crossroad stage-u, gde će svi posetioci imati besplatnu frizuru i šminkanje.\nInteraktivan događaj na koji posebno želimo da skrenemo pažnju posetiocima je svakako Dobro drvo tokom koga će se učesnici i posetioci EXIT festivala iz svih delova sveta uključiti u ideju ozelenjavanja Srbije doniranjem stabala. Ideja je da posle određivanja lokacije, izvođači zasade svoje „Dobro drvo“ i time obeleže početak formiranja EXIT-ove urbane šume. Svi posetioci imaće priliku da doniraju svoje personalizovano stablo koje će biti zasađeno na prostoru urbane šume i koje će ih čekati 2014. godine ili svaki drugi put kada ponovo posete festival.\nUkoliko ste planirali da posetite ovogodišnju EXIT R:EVOLUCIJU, savetujemo vam da požurite i obezbedite svoju kartu. Ne samo da još samo dva dana traje prodaja ulaznica po promo cenama, već se može desiti da ostanete bez karte za jedan od najboljih evropskih muzičkih festivala! Naime, preko 35000 ljudi je već rezervisalo svoje mesto na EXITu, što je oko 80% od ukupnog kapaciteta Petrovaradinske tvrđave, dok se najveće interesovanje očekuje upravo u danima pred nama. Imajući u vidu da je kapacitet EXITa ograničen, pozivamo sve one koji žele da osete jedinstvenu atmosferu EXIT festivala da požure, iskoriste promo cene i na vreme obezbede svoje mesto na festivalu.\nTrenutna cena petodnevne ulaznice iznosi 6990 dinara sve do 9. jula do ponoći, posle čega će dostići finalnu cenu od 11.990 dinara. Jednodnevne ulaznice trenutno su u prodaji po ceni od 2990 dinara takođe do 9. jula u ponoć, dok će na dan festivala ulaznice biti skuplje. Cena ulaznice za otvaranje festivala, u sredu 10. jula, iznosi 1000 dinara i sav prihod od prodaje ovog dana biće usmeren u fond za obnovu i promociju Petrovaradinske tvrđave.


Isuzu spremio popuste za sajam automobila u Beogradu - AUTOMOBILI\n09/07/2020 6:35:41 PM\nNASLOVNA / VESTI / Isuzu spremio popuste za sajam automobila u Beogradu\nKompanija TRIO MOTORS DOO iz Novog Sada ovlašćeni je prodavac i serviser vozila marke ISUZU. Na predstojeći DDOR BG CAR SHOW, u hali 4 Beogradskog sajma, izlazi sa čitavim spektrom modela namenjenih i putničkom i komercijalnom programu. Posetiocima sajma biće predstavljeni kamioni N serije, ukupne nosivosti do 3,5 tone, u single i crew konfiguraciji, za čije је upravljanje neophodna samo vozačka dozvola B kategorije.Po prvi put u Srbiji biće prezentovan i specijalni projekat na bazi D-MAX pikapa sa teleskopskom „korpom“, a iznenađenje Sajma i verovatno najinteresantniji eksponat na Isuzu štandu biće atraktivni D-MAX monster truck. Uz to, biće ponuđeni i specijalni uslovi finansiranja u saradnji sa Raiffeisen Leasing, uz atraktivan sajamski popust i do 3.000 evra, praćen bogatim lagerom vozila, koji kupcima obezbeđuje brz rok isporuke.\nTagoviakcije Automobili Beograd bg car show d max isuzu kamioni pikap popusti Sajam automobila sajam automobila beograd Srbija\nSledeće Grand Motors predstavlja osam Ford modela na BG Car Show


PORTAL: Sretko Kalinić upucan u Zagrebu\nJedan od optuženih za ubistvo premijera Srbije Zorana Đinđića Sretko Kalinić ranjen je danas oko 12.45 sati iz vatrenog oružja u zagrebačkom naselju Rakitje. Kalinić je operisan i nije životno ugrožen.\n"Kalinić je hospitalizovan, operisan i van životne opasnosti", naveo je direktor policije Milorad Veljović.\nHrvatska televizija nevanično saznaje da je u blizini mesta ranjavanja Kalinića pronađen mercedes srpskog državljanina Cvetka Simića, čije je telo pre nekoliko meseci pronađeno kod zagrebačkog jezera Jarun\nOn je dodao da je Kalinić pominjao da je u njega pucao Miloš Simović, koji je takođe optužen za ubistvo Đinđića, ali da to nije bio iskaz dat policiji. Veljović je istakao da je za Kalinićem raspisana poternica i da je saradnja srpskih i hrvatskih istražnih organa veoma dobra pa će biti nastavljena i ovom slučaju.\nKako "Blic" saznaje, ranjenom Kaliniću pomogao je jedan od prolaznika koji je pozvao Hitnu pomoć, koja ga je potom prevezla u bolnicu "Sestre milosrdnice".\nPo dolasku policije Kalinić je izjavio da je u njega pucao Simović. Zagrebačka policija traga za Simovićem i pretpostavlja da je sukob izbio zbog novca, saznaje "Blic".\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je za Tanjug da je hrvatska policija uhapsila ranjenog Kalinića. On je rekao da je Kalinić, prilikom hapšenja, kod sebe imao hrvatski pasoš, s lažnim identitetom.\n"Srpska i hrvatska policija već duže vremena koordinirano rade na razmeni operativnih podataka u vezi s lociranjem i hapšenjem preostalih članova zemunskog klana", rekao je Dačić.\nMiloš Simović i Sretko Kalinić osuđeni su, iako u bekstvu od 2003. godine, pred Specijalnim sudom na 30 godina zatvora za ubistvo premijera Zorana Đinđića.\nMilorad Ulemek i Zvezdan Jovanović pravosnažno su osuđeni na po 40 godina zatvora zbog ubistva Đinđića. Vrhovni sud je utvrdio da je Ulemek bio organizator ubistva, a da je Jovanović 12. marta 2003. ispalio hice koji su usmrtili Đinđića i ranili njegovog telohranitelja Milana Veruovića.\nVrhovni sud je ranije, 29. decembra 2008. godine, u drugostepenom postupku potvrdio presude svim optuženim u prvostepenom postupku pred Specijalnim sudom, izuzev Sretku Kaliniću, kome je presuda preinačena sa 35 godina zatvora na 30 godina, Željku Tojagi Žmigiju sa 30 godina na 15 godina i Dušanu Krsmanoviću sa 30 godina na 20 godina zatvora.\nZahtev ombudsmana smeta radu tajnih službi\nUbistvo zbog poruke na "Fejsbuku"\nDobila otkaz u banci jer je previše seksi\nPočinje bezazleno, a posledice su fatalne


Kremlj: Putin i Zelenski o ukrajinskom sukobu u prvom telefonskom razgovoru - Izazov\nKremlj: Putin i Zelenski o ukrajinskom sukobu u prvom telefonskom razgovoru\nNovi magazin 11. jula 2019. 20:17\nRuski predsednik Vladimir Putin i njegov novi ukrajinski kolega Volodimir Zelenski razgovarali su o sukobu na istoku Ukrajine u prvom telefonskom razgovoru, saopštio je danas Kremlj.\nOni su razgovarali o pitanjima vezanim za rešenje sukoba na jugoistoku Ukrajine i zajedničkom radu na vraćanju zatvorenika dve strane, rekao je Dmitrij Peskov, portparol Kremlja, prenose ruske agencije.\nNovi ukrajinski šef države, izabran u aprilu, predložio je u ponedeljak sastanak sa Putinom u nastojanju da se reši kriza između dve zemlje. On je predložio razgovor u kome bi učestvovali i vođe SAD i Velike Britanije.\nKako prenose ruski mediji, ruski predsednik je danas rekao da nikad nije odbio predložene formate, uključujući moguće proširenje razgovora na predstavnike drugih zemalja.\nOdnosi između Ukrajine i Rusije su vrlo napeti od proevropske pobune u Ukrajini u zimu 2013-2014. koja je dovela do pada i bekstva u Rusiju tadašnjeg ukrajinskog predsednika Viktora Janukoviča.\nPosle dolaska prozapadnih snaga na vlast usledilo je rusko pripajanje Krima i izbio je rat između ukrajinskih trupa i proruskih separatista na istoku Ukrajine, u kome je do sada poginulo gotovo 13.000 ljudi.\nKijev i Zapad optužuju Rusiju da vojno podržava pobunjenike što Moskva demantuje.\nSporazumima iz Minska koji su potpisani 2015. godine uz posredovanje Nemačke i Francuske omogućeno je znatno smirivanje sukoba, ali povremeno i dalje izbija nasilje.\nGori policijsko vozilo u Los Anđelesu, molotov-koktel bačen u Njujorku\n„Čovek-kišobran“razbija prozore u Mineapolisu, niko ne zna ko je on\nU Italiji manje zaraženih koronavirusom nego prethodnih dana\nPolicajac gađao novinarku suzavcem tokom TV prenosa\n„Naoružana do zuba“ bešumno će ploviti morima: Kineski mediji o novoj…\nPapa Franja izgovorio posebnu molitvu za kraj pandemije koronavirusa\n„Najljući psi i najopasnije oružje čekaju vas ako krenete na Belu kuću, Tajna…\nInženjeri ugrozili projekat veka: Greške dovele u opasnost gasovod…\nDačić – Turković: Neophodna normalizacija graničnih režima u…\nDrama na nebu: Avion prizemljen pošto je jedan od pilota zaražen…\nVojska u stanju pripravnosti zbog protesta u Mineapolisu\nU Južnoj Koreji najviše novozaraženih među radnicima u skladištu\nItalija: EU će se raspasti ako se prema nama odnosi kao prema gubavcu\n„Naoružana do zuba“ bešumno će ploviti morima: Kineski…\n„Čovek-kišobran“razbija prozore u Mineapolisu, niko ne zna…


Poslovni kursevi i škola engleskog jezika\nPoslovni kursevi engleskog jezika - Audio verzija\nPored toga što se engleski jezik obilato koristi u svakodnevnom govoru u mnogim zemljama širom sveta, vrlo je važna i njegova primena u poslovnom svetu. Posebno ukoliko je neko zaposlen u kompaniji, koja posluje sa inostranim firmama, važno je da zaaposleni imaju određeni nivo znanja engleskog jezika.\nA da bi svaki pojedinac svoj posao obavljao što profesionalnije i kvalitetnije, na raspolaganju su mu poslovni kursevi engleskog jezika. Svako ko bude pohađao nastavu ima mogućnost da unapredi znanje vezano kako za poslovnu korespondenciju na tom jeziku, tako isto i za dokumentaciju, te uopšteno za komunikaciju sa inostranim klijentima. Nema sumnje da će svaki pojedinačni polaznik imati izuzetnu korist od toga, bez obzira u kojoj sferi je zaposlen.\nNajbitnije je da svi koji su zainteresovani za pohađanje ove stručne edukacije imaju na umu da Škola stranih jezika Akademije Oxford naročito pažnju obraća kako na kvalitet nastave, tako isto i na kvalitet nastavnog kadra. U tom smislu, profesori koji su zaduženi za vođenje ovih kurseva, ali i svih ostalih, pohađaju dodatne edukacije, kako bi bili u toku sa svetskim trendovima u nastavi jezika. Potom sve te novine primenjuju u ovoj školi, pa na taj način kandidatima biva omogućeno da što je moguće jednostavnije usvoje predviđena znanja.\nU zavisnosti od toga u kojoj oblasti je neko zaposlen, u principu će zavisiti i na koji način će biti organizovan poslovni kurs engleskog jezika. Pod tim mislimo da se nastava primarno organizuje u formi individualne ili takozvane nastave jedan na jedan. Baš iz tog razloga će kandidat koji bude odlučio da pohađa ovaj kurs na taj način imati mogućnost da u direktnom kontaktu sa profesorom koncipira i program, odnosno teme na koje bi trebalo staviti fokus.\nOsnovni cilj ove stručne edukacije jeste da svaki polaznik stekne dovoljno znanja, koja su vezana za poslovnu primenu engleskog jezika i naravno da ih kasnije samostalno koristi u praksi.\nIako je predviđeno najčešće da se poslovni kurs engleskog jezika organizuje prema pravilima individualne nastave, ukoliko u nekoj od škola bude bilo dovoljno zainteresovanih i prijavljenih kandidata, nastava može biti organizovana i u formi grupne. Upravo od toga zavisi i da li će biti edukacija organizovana u formi mikro, male ili standardne grupe, jer je za svaku od njih predviđen drugačiji broj polaznika. Konkretno, standardna grupa se odnosi na učešće najmanje šestoro kandidata tokom nastave, mikro grupa podrazumeva učešće dvoje ili troje polaznika, dok je mala grupa ona, u okviru koje nastavu treba da pohađa četvoro ili petoro ljudi.\nU slučaju da nadležno lice neke kompanije smatra da bi određenom broju zaposlenih značila škola engleskog jezika, koja je fokusirana na sticanje znanja poslovne primene jezika, može kontaktirati nadležne u ovoj školi jezika i sa njima precizirati detalje oko organizacije. Tom prilikom se nastava organizuje u formi korporativne i zahtevi klijenata se u najvećoj mogućoj meri ispunjavaju, te tako korporativni tip edukacije može čak biti organizovan i u prostorijama kompanije, u kojoj su polaznici zaposleni. Baš iz tog razloga je bitno da se nadležno lice te firme dogovori direktno sa predstavnikom ove škole oko svih detalja.\nSpisak gradova — Poslovni kurs engleskog jezika