Jeftini letovi iz Srbije do Centralnoafričke Republike - Avio karte Srbija Centralnoafrička republika - eSky.rs\nAvio karte iz Srbije do Centralnoafričke Republike\nPretražite letove iz Srbije do Centralnoafričke Republike\nProverite najbolje prilike za letove iz Srbije do Centralnoafričke Republike\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije do Centralnoafričke Republike na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije do Centralnoafričke Republike?\n✔ Ako rezervišem let iz Srbije do Centralnoafričke Republike, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije do Centralnoafričke Republike?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Srbije do Centralnoafričke Republike uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Niška televizija » Mladi nam odrastaju u virtualnom svetu (VIDEO)\nObjavljeno 27.01.2015. 14:11\nUprkos tome što se na Svetog Savu prisećaju vrlina srpskog prosvetitelja, čini se da su i deca i njihovi roditelji u praksi zaboravili na njih. Za razliku od nekadašnjih generacija, prema rečima neuropsihijatra dr Biljane Vučković, i mlađi i stariji su se okrenuli sebi, međusobno otuđili i posvetili, umesto u realnosti, životu u virtualnom svetu.\nČesto čujemo kako su, za razliku od nekadašnje, današnja deca otuđena, nevaspitana, loša. Neuropsihijatar Biljana Vučković opovrgava tu pretpostavku i uverava da su deca ista kao i ranije. Vučkovićeva smatra da i roditelji i prosvetni radnici moraju da promene svoj odnos prema deci ukoliko želimo da nam nove generacije izrastaju u bolje ljude.\nJedan od razloga zašto su nekadašnje generacije zdravije odrastale je i taj što je, prema rečima psihijatra, onda bilo manje izazova poput tehnoloških dostignuća, pa su najmlađi slobodno vreme provodili u priči i igranju, a ne pred ekranima televizora ili računara.\nLiturgija u Hramu svetog cara Konstantina i carice Jelene (VIDEO)


Rukometni klub PartizanSezona 2008/2009 Archives - Rukometni klub Partizan\nŠampionska titula je konačno u Humskoj, od srede, 03. juna 2009. godine i revijalne utakmice sa reprezentacijom Super lige i PEHAR i medalje. Posle šest godina pehar se vratio u vitrine Partizana. [...]\nU sredu, 3. juna u hali ŠUMICE od 18:00 časova igra se meč RK Partizan SI&SI – Reprezentacija Super lige. Pre početka utakmice, održaće se ceremonija dodele ŠAMPIONSKOG PEHARA i medalja. (more…) [...]\nPobedom protiv Tarkett-a u poslednjem kolu, RK Partizan je osvojio titulu šampiona Srbije! U najuspešnijoj sezoni u poslednjih 15 godina, izmakla je dupla kruna zbog povrede ključnih igrača u finišu sezone. (more…) [...]\nRukometna halabuka oko ishoda večitog derbija prošle nedelje (Partizan - Zvezda 30:23), koji je doveo Partizan nadomak titule, rezultirala je konferencijom za medije na stadionu Partizana... (more…) [...]\nPartizan u derbiju “pregazio” Zvezdu\nU najvažnijoj utakmici sezone, pokazali su rukometaši Partizana SI&SI da su najjači kada je najvažnije. Od prvog minuta Crno beli su stavili do znanja da Zvezdaši nemaju šta da traže na [...]


Partizanu preti čak gašenje - Smedia\nPartizanu preti čak gašenje\n25.03.2018 | 11:20\nSRC Banjica foto: Z. Jovanović\nŠOK, neverica, zabrinutost za budućnost. U Vaterpolo klubu Partizan su pre neki dan bili zaprepašćeni kada im je na sastanku kod predsednika opštine Voždovac Aleksandra Savića saopšteno da mogu da budu samo zakupci na bazenu Banjica, kojim sada upravlja USC "Voždovac"! A crno-beli su još 1992. od IO Opštine Savski venac dobili plivalište na trajno upravljanje i korišćenje.\n- Partizan neće potpisati taj blanko ugovor, jer sebe smatra vlasnikom - ističe generalni direktor Partizana Tatijana Rakas. - Naime, Viši privredni sud u Beogradu je još 1994. doneo rešenje da se SRC "Banjica" sa svom imovinom izbriše iz registra i da se to prenese na naš klub, tako da smo...


Uhapšen muškarac koji je za 100.000 eura naručio ubistvo brata u Bihaću | Krupljani.BA\nUhapšen muškarac koji je za 100.000 eura naručio ubistvo brata u Bihaću\nPolicijski službenici FUP-a uhapsili su danas muškarca inicijala R. B.(1964.) iz Bihaća koji se dovodi u vezu sa krivičnim djelom podstrekavanje na ubistvo.\nPolicija je na dvije lokacije pretresla stambene objekte i vozila koje koristi osumnjičeni.\nKako je saopćeno iz policije, on je angažaovao određene osobe sa područja Hercegovačko-neretvanskog kantona, koje su trebale da za novčani iznos od 100.000 eura likvidiraju njegovog brata inicijala D. B. i da nanesu teške povrede njegovom sinu inicijala N. B. koje će za posljedicu imati određeni stepen invaliditeta.\nUhapšeni muškarac će biti ispitan u službenim prostorijama FUP-a, te će uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu u zakonskom roku biti predat Tužilaštvu Unsko-sanskog kantona. Nastavljaju se aktivnosti na realizaciji ove operativne akcije, saopćio je FUP.


Rešenje za evidenciju radnog vremena i kontrolu pristupa - TACad\nRešenje za evidenciju radnog vremena i kontrolu pristupaTACad Hostovano rešenje za kontrolu pristupa i evidenciju radnog vremena TACad omogućava vam da efikasnije upravljate radnim vremenom i podignete nivo bezbednosti unutar vašeg preduzeća, uz minimalne troškove i bez potrebe za kompleksnom administracijom sistema.\nModerno poslovno okruženje sve više zahteva fleksibilno i pametno upravljanje jednim od najbitnijih resursa jedne kompanije – Radnim vremenom. TACad predstavlja inteligentno rešenje za evidenciju radnog vremena i kontrolu pristupa.\nElektronska evidencija i analiza utrošenih sati, uz funkcionalnosti planiranja odsustva, pozitivno utiču na efikasnost planiranja i realizacije svakodnevnih poslovnih aktivnosti. Sa druge strane kontrola pristupa i monitoring zaštićenih zona, uz preciznu evidenciju posetilaca podiže nivo bezbednosti na sasvim novi nivo.\nTACad Hosting rešenje podrazumeva hostovanje kompletnog aplikativnog dela sistema na serverima E-Smart Systems-a što garantuje najviši nivo bezbednosti podataka i omogućava profesionalno administriranje i kod sistema sa malim brojem korisnika.Na lokaciji korisnika instaliraju se samo terminali za evidenciju radnog vremena, odnosno kontrolu pristupa i neophodne kijentske aplikacije koje putem interneta komuniciraju direktno sa TACad Hosting serverom.\nZahvaljujući Cloud infrastrukturi koja korisnicima omogućava efikasnije, jednostavnije i samim tim jeftinije korišćenje IT resursa, TACad hosting servis dostupan je svojim korisnicima u bilo kom trenutku i sa bilo koje lokacije što sistem čini izuzetno fleksibilnim i skalabilnim u skladu sa potrebama korisnika.\nModularni pristup dizajniranju softvera omogućuje korisniku da sistem prilagodi svojim trenutnim potrebama. TACad softverska platforma sastoji se od nekoliko softverskih modula, namenjenih za upotrebu i administriranje sistema.\nKroz TACad Admin Host Client aplikaciju korisnik vrši inicijalna podešavanja sistema, kao što je import zaposlenih u sistem, definisanje radnih šema i prava pristupa. Takođe tokom eksploatacije sistema korisnik može samostalno generisati izveštaje, ažurirati podatke o zaposlenim i vršiti monitoring uređaja u sistemu...\nTACad Web access je web aplikacija kroz koju svi korisnici mogu pristupiti sistemu, i u zavisnosti od dodeljenih prava generisati izveštaje i obrađivati odsustva za sebe ili grupu zaposlenih koja mu je dodeljena.\nTACad Portir Host Client je aplikacija kroz koju služba obezbeđenja vrši evidenciju posetilaca i izdavanje privremenih kartica zaposlenima. Putem ove aplikacije obezbeđenje ima trenutni uvid u prisutnost zaposlenih, kao i registracije koje se vrše na terminalima. Hardverska platforma X-Station Terminal za evidenciju radnog vremenaZahvaljujući kompaktnom i modernom dizajnu Suprema X station terminal u potpunosti odgovara zahtevima modernog poslovnog ambijenta. Izbor različitih kategorija odsustva vrši se putem ugrađenog 3,5 inčnog displeja osetljivog na dodir. Uređaj takođe poseduje četiri hardverska tastera za brzi izbor događaja, integrisan čitač beskontaktnih kartica i kameru sa algoritmom za prepoznavanje lica.\nX-pass Kontroler za kontrolu pristupa\nX pass je integrisan uređaj za kontrolu prisutpa koji objedinjuje čitač bezkontaktnih kartica i kontroleru u komapktnom kućištu prefinjenog dizajna. Uređaj zadovoljava IP65 standard (otporan na mehanička oštećenja i atmosferske uticaje), a napajanje se vrši putem mrežne infrastrukture (POE), što omogućava brzu i laku implementaciju i administraciju sistema u bilo kom okruženju.\nTehnologije identifikacije Za jednoznačnu identifikaciju zaposlenog u sistemu koristi se beskontaktna tehnologija identifikacije ili biometrijske karakteristike zaposlenog kao što je otisak prista ili karakteristike lica. Kod bezkontaktne identifikacije korisnik se identifikuje prinošenjem svoje kartice čitaču za registraciju. U TACad sistemu, podržani su svi tipovi standardnih bezkontaktnih tehnologija kao što su Mifare, DesFire, iClass, EM4000, Prox...


Četiri i po miliona evra kroz novi program za lokalni razvoj – EU PRO | Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 23.05.2018. 0\nEvropska unija (EU) je opredelila 4,5 miliona evra za podršku preduzetnicima i preduzetnicama i mikro i malim preduzećima, najavljeno je juče u Aranđelovcu prilikom zvaničnog predstavljanja novog programa EU za lokalni razvoj.\nEU PRO ima za cilj da doprinese sveukupnom privrednom i društvenom razvoju 99 lokalnih samouprava u Regionu Šumadije i zapadne Srbije i Regionu južne i istočne Srbije. Javni poziv koji je objavio EU PRO za podršku mikro i malim preduzećima otvoren je do 6. jula 2018. godine, a pravo učešća imaju preduzetnici i preduzetnice, mikro i mala preduzeća registrovana u 99 opština i gradova uključenih u program, koja se bave proizvodnjom ili pružaju IT usluge, a osnovana su između 1. januara 2013. i 31. decembra 2017. godine.\nEU PROEvropska UnijaJadranka Joksimović


ZAŠTITA OD POPLAVA Proširenje i uređenje korita reke Jablanice kod Priboja - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / ZAŠTITA OD POPLAVA Proširenje i uređenje korita reke Jablanice kod Priboja\nSrdjan Stamenkovic 22/05/2018\tDRUŠTVO, Leskovac Ostavi komentar\nU selu Priboj, počeli su radovi na proširenju korita reke Jablanice, koje finansira Preduzeće “Srbijavode“.\nBuldozeri i druga mehanizacija izvlače na obalu velike količine mulja i peska, koje su se tokom proteklih decenija, nataložile u reci.\nKorito reke će sa 2o, biti prošireno na 25 metara I to u dužini od jednog kilometra, a radovi bi trebalo da budu završeni za 45 dana, ističe gradonačelnik Goran Cvetanović, dodajući kako je ugovor sa vlasotinačkom ‘’Mehanizacijom’’, vredan 15 miliona dinara.\n-Svi smo svedoci majskih poplava i štete nastale tokom proteklih godina. Evo i sinoć se na Leskovac sručila jaka kiša, ali nas nije zatekla nespremne, jer smo u vodotokove drugog reda mnogo ulagali. Čistili smo ih i proširivali, smanjujući mogućnost za ozbiljnija izlivanja vode na najmanju moguću meru. Reka Jablanica je vodotok prvog reda i spada u nadležnost Preduzeća Srbijavode. Ono izdvaja značajna sredstva da se sav nagomilani materijal, ispod mosta i u dužini od jednog kilometra, izvadi iz korita, čime se ono širi i spremno je da primi veću količinu vode.\nU poslednjih pet godina u čišćenje, proširenje i uredjenje kanala na svojoj teritoriji, grad Leskovac je usložio 4o miliona dinara, a za te namene u budžetu je planirano šest miliona dinara.\n– Ono što mogu da kažem jeste da su ekipe, na čelu sa većnikom zaduženim za vanredne situacije, Dejanom Cakićem i šefom odeljenja za privredu i poljoprivredu, Bobanom Sokolovićem, proteklih sedam dana radili na sanaciji štete u Pečenjevcu, gde je sada kanal očišćen i uredjen, kao i ulice, izjavio je gradonačelnik, koji je najavio nastavak sličnih radova i u Čekminu, delimično poplavljenom u nedavnom olujnom nevremenu, koje je zahvatilo Leskovac.\nTagovijablanica poplava srbijavode\nPrethodni Svečanom sednicom Skupštine opštine obeležen Dan opštine Medveđa\nSledeći MEMORIJALNA UTAKMICA VETERANA Dubočica pobedila Partizan


ICG: Slabo pravosuđe usporava razvoj Kosova\nDve godine posle proglašenja nezavisnosti, Kosovo se i dalje bori sa neujednačenom vladavinom zakona i slabim pravosuđem, navodi se u današnjem saopštenju Međunarodne krizne grupe.\nU saopštenju se ističe da vlada u Prištini, EULEX i šira međunarodna zajednica, treba zajednički da se bore protiv korupcije, sprovedu reformu pravosuđa, imenuju veći broj sudija i tužilaca i unaprede njihovu obuku.\nSlabe pravosudne institucije omogućuju porast organizovanog kriminala i korupcije, ističe Međunarodna krizna grupa. Loše vođenje dokumentacije dovodi do nekažnjivosti pojedinaca, najviši policijski zvaničnici su lojalni političarima i spori u primeni savremenih metoda, a sudovi su toliko pretrpani da je mnogima uskraćena pravda, navodi se u saopštenju Međunarodne krizne grupe.\nU severnom delu Kosova, koji je pod srpskom kontrolom, upravo zbog spornog statusa nedostaje funkcionalni krivično-pravni sistem. EULEKS bi trebalo da predloži kompromis i imenuje srpske i albanske sudije, a međunarodna policija bi morala da dejstvuje protiv počinilaca najtežih krivičnih dela na tom području, ističe se u saopštenju.\n„Praktično niko sa kojim smo razgovarali na terenu ne oseća da sadašnja kosovska vlada podržava vladavinu zakona i pojedinci misle da njena nespremnost da se uhvati u koštac sa korupcijom, pokazuje njen odbojni stav prema stranim investicijama“, kaže Sabine Frejzer, direktorka Evropskog programa Međunarodne krizne grupe. „Čak ako je to samo prividno, Kosovo više ne može da čeka na sprovođenje vladavine zakona, ako hoće da ima uspešnu ekonomsku i političku budućnost“, zaključuje Frejzer.


Načelnik opštine Ljubiša Ćosić rekao je novinarima u pauzi zasjedanja da je budžetom za narednu godinu planirano oko 1.101.000 KM za kapitalne investicije, a ta suma najvećim dijelom biće utrošena u izgradnju obdaništa, završetak radova na Domu zdravlja, nabavku vozila za Komunalno preduzeće, izgradnju dječijeg igrališta.\nĆosić je naglasio da je i za narednu godinu najveći dio budžeta planiran za budžetske korisnike – Kulturni centar, Boračku organizaciju, Crveni krst i ostalo, dok je za subvencije privredi i poljoprivredi planirano 100.000 KM.\nZa podršku pronatalitetne politike planirano je 25.000 KM, za sufinansiranje zapošljavanja pripravnika 80.000 KM i 65.000 KM za stipendije studentima.\n“Budžet je više potrošačkog nego razvojnog karaktera, ali ćemo i u idućoj godini nastaviti trend radova na infrastrukturnim projektima i izmirenja obaveza budžetskim korisnicima”, rekao je načelnik.\nDanas je usvojen i rebalans budžeta za ovu godinu od 7.540.000 KM što je za oko dva miliona više u odnosu na plan od 5.580.000 KM.\nNačelnik Ćosić rekao je da su glavni razlog povećanju budžeta donacije viših nivoa vlasti.\nSkupština je na današnjoj sjednici razmatrala i prijedlog odluke o načinu i uslovima prodaje neizgrađenog građevinskog zemljišta površine 72.000 metara kvadratnih Agenciji za istrage i zaštitu /SIPA/ BiH.\nĆosić je naglasio da je proces prodaje ovog zemljišta počeo još prije četiri godine, pravobranilac BiH to zemljište je bio uknjižio jedan kroz jedan na BiH, ali je opština uspjela da zemljište uknjiži u svoje vlasništvo.\n“Mislim da je dobro da se tu gradi baza specijalne policije Sipe, jer im je i sjedište ovdje”, rekao je Ćosić i dodao da je potrebno da se uredi ta zelena površina, koja je sada klizište, za šta je predviđeno oko 800.000 KM.\nĆosić je naglasio da će se o ovom pitanju provesti javna rasprava među stanovništvom, a upoznao je i vrh Republike Srpske koji je dao podršku.\nPrema njegovim riječima, sa stanovišta bezbjednosti ovo je bolje za građane i ni u kom slučaju neće ugroziti njihovu bezbjednost i zdravlje.\nOn je naglasio da nije primarni cilj opštine da naplati 445.000 KM za zemljište, već da taj prostor uredi, te pojasnio da su ova sredstva planirana rebalansom budžeta za ovu godinu.\nOn ističe da je cijena šest KM po kvadratu, a ne 20 KM kolika je cijena gradskog građevinskog zemljišta u trećoj zoni, jer vještak geološko građevinske struke tvrdi da postoji opasnost od klizišta, uz obavezu ulaganja u potporne zidove.\nKlub odbornika SDS-a glasao je protiv budžeta za narednu i rebalansa za ovu godinu.\nOdbornik SDS-a Slavko Tošović istakao je da su bili protiv budžeta za narednu godinu, jer su odbijeni svi njihovi, kao i 130 amandmana koje su uputili građani sa javne rasprave.\nTošović je dodao da je za budžet za narednu godinu realno da ne prelazi pet miliona KM.\nOn je naglasio da su u rebalans budžeta ubačena i sredstva od prodaje zemljišta, iako ta odluka još nije donesena i ne zna se da li će biti realizovana. Srna\nTagovi: budzetistocno novo sarajevoljubisa cosicrebalans


Prebukirano lokalno groblje u Brodarevu - Radio Luna\nZa godinu dana u Užicu ključni dokument grada(AUDIO)\nPočetna Zlatiborski okrug Priboj, Prijepolje, Nova Varoš, Sjenica Prebukirano lokalno groblje u Brodarevu\nPrebukirano lokalno groblje u Brodarevu\nNedostatak mesta za sahranjivanje u islamskom groblju na Rosuljama u Brodarevu postaje ozbiljan problem sa kojim se suočavaju žitelji ovog kraja.\nPrema procenama meštana, na mesnom groblju mesta za ukop pokojnika više nema, pa se ovaj problem nameće kao hitan za nadležne organe. Trenutno se izvode radovi na proširenju islamskog i pravoslavnog groblja na Rosuljama, međutim rok za završetak radova je mart mesec.\n– Jedan naš sugrađanim je preminuo danas, sutra treba da ga ukopamo međutim slobodnih grobnih mesta više nema, pa se familija našla u čudu jer ne zna gde da svog najmilijeg ukopa – kaže meštanin Brodareva, koji nije želeo da mu otkijemo identitet.\nŽitelji Brodareva sa zebnjom čekaju završetak radova na proširenju mesnog groblja na Rosuljama. Svedoci su da se prilikom ukopa u postojeće groblje, zbog popunjenosti kapaciteta, neretko dešava da se pronađu posmrtni ostaci davno preminulih, koji nisu bili obeleženi.\nLokacija za proširenje se nalazi preko puta postojećeg muslimanskog i pravoslavnog groblja i zahvata površinu od oko jednog hektra. Projektom je predviđeno da se uradi ograda, staze sa behaton pločama i ivičnjacima, a planirano je i ozelenjavanje tog prostora.\nDigitalni zeleni sertifikat dostupan na portalu eUprava\nObeležili Dan škole u Čajetini\nSrbija i region2090


Uhapšeno šest osoba zbog droge i nedozvoljenog držanja oružja | Beogradske vesti\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Vlade Republike Srbije saopštilo je da su pripadnici policije u Beogradu i Novom Sadu, u zajedničkoj akciji, zaplenili nekoliko komada oružja, municiju, približno pet kilograma amfetamina i uhapsili šest osoba.\nZbog postojanja osnovane sumnje da su izvršili krivično delo nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija, osumnjičenima je određeno zadržavanje do 48 sati i oni će, uz krivičnu prijavu biti privedeni Višem javnom tužilaštvu u Beogradu.\nPolicijski službenici u Novom Sadu su uhapsili M. V. (1989) iz Novog Sada i S. P. (1990) iz Beočina, zbog postojanja osnovane sumnje da su izvršili krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPretresom stana u kojem osumnjičeni neprijavljeno borave, policija je pronašla približno pet kilograma amfetamina, manju količinu marihuane i tablete sa liste psihoaktivnih supstanci.\nOsumnjičenima je određeno zadržavanje do 48 sati i biće privedeni, uz krivičnu prijavu, višem javnom tužiocu u Novom Sadu, navodi se u saopštenju.\nPosted in Beograd - Vesti Beograd, Beogradske vesti, CRNA HRONIKA, GRADSKE VESTI BEOGRADTagged #crna hronika\nMinistarstvo zdravlja Vlade Republike Srbije saopštilo je da su u Srbiji u poslednja 24 časa potvrđena 254 nova slučaja zaraze koronavirusom, na osnovu 8.768 testiranih uzoraka. Od poslednjeg preseka preminulo je još šest osoba, dok se u bolnicama širom naše zemlje na respiratorima nalazi 87 pacijenata. U Srbiji je ukupno […]\nSutra Beogradski noćni market u Studenskom parku\nTuča ginekologa u Ćupriji\nOxford Street : Mislili su da je teroristički napada a sve je navodno počelo zbog dva muškaraca\nDačić dočekao Lavrova na Aerodromu “Nikola Tesla”\nBesplatne obuke klizanja, hokeja i umetničkog klizanja na Adi


Srbijanski mediji: Ratko Mladić mora na operaciju\nU izvještaju ljekara iz lokalne bolnice navodi se da Mladić ima nedostatak gvožđa, nizak hemoglobin i dijagnostikovanu anemiju, što ima značajan uticaj na njegovu fizičku i mentalnu sposobnost, prenose srbijanski mediji\nRatni zločinac Ratko Mladić mora na operaciju debelog crijeva. On je iz pritvora u Sheveningenu bio prebačen u lokalnu bolnicu, gdje mu je rađena kolonoskopija, koja je potvrdila da mora da se operiše da bi se odstranilo to što je uočeno kao problem, kako bi se spriječilo da se razvije u maligni tumor.\nOve informacije objavljene su na sajtu Mehanizma u Hagu u podnesku koji su Mladićevi branioci priložili u petak, reagujući na informacije koje su dobili u vezi s pregledima i analizama generalovog zdravstvenog stanja, a koji su rađeni u decembru 2019. i januaru 2020. godine. Iako su neki dijelovi redigovani i skriveni od javnosti, ono što je objelodanjeno je da medicinska služba očekuje da se operacija zakaže za četiri do šest nedjelja, što bi moglo biti već tokom marta, pišu Novosti.\nU izvještaju ljekara iz lokalne bolnice navodi se da Mladić ima nedostatak gvožđa, nizak hemoglobin i dijagnostikovanu anemiju, što ima značajan uticaj na njegovu fizičku i mentalnu sposobnost. Takođe, navode da zbog tih problema i Mladićeve slabosti ne mogu odmah da ga operišu, jer bi postojao visok rizik od smrti na operacionom stolu. Zbog toga je potrebno neko vrijeme da mu se stanje stabilizuje. Međutim, njegovi branioci navode da od Sekretarijata suda nemaju informacije da li Mladić sad prima terapiju gvožđa.\nZbog svega toga odbrana traži da se bivši general VRS-a i ratni zločinac iz pritvora hitno prebaci na hospitalizaciju u bolnicu.\nTakođe, jedan dio nalaza iz lokalne bolnice koji su rađeni u decembru ukazuje da Mladić ima nove probleme vezane za spoznajne kapacitete. Navedeno je da ima probleme s pamćenjem i orijentacijom. Branioci navode da je nesporno da se ti problemi uočavaju već duži period i da je neophodna hitna reakcija Žalbenog vijeća.\n“Tražimo da Vijeće naredi Sekretarijatu da odbrana i druga strana formiraju svoje ljekarske timove koji će sa svom potrebnom opremom da pregledaju Mladića, urade istraživanja i da medicinski eksperti daju ocjenu njegove sposobnosti”, navodi se u podnesku branilaca.\n“S obzirom na ozbiljnost situacije neophodno je da se i medicinski i pravno procijeni njegova sposobnost da učestvuje u suđenju. Odbrana smatra da bi trebalo odložiti usmenu raspravu po žalbama, koja je zakazana za 17. i 18. mart, dok se Mladić ne operiše i oporavi i dok se ne završi procjena njegove sposobnosti.”


Početna » Ekonomija » Page 2272\nZa srpski nju dil još četiri milijarde dinara\nNema zastoja u finansiranju programa koji se realizuju iz Nacionalnog investicionog plana. Uredbom o privremenom finansiranju, koja je usvojena u decembru prošle godine, predviđeno je da se za finansiranje programa iz NIP iz budžeta izdvoji 15,46 milijardi dinara. Međutim, izuzetno lepo vreme u protekla dva meseca omogućilo je da se izvede više radova nego što je planirano i ta razlika pokrivana je iz budžetske rezerve.\nPiše: M. 23. 2. 2007.\nRendgen za sumnjivi prtljag\nU prethodne tri godine Uprava carine uspešno je radila na modernizaciji i transformaciji službe, a ti napori naišli su i na podršku Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država. Rezultat te saradnje je 12 puta veća naplata carinskih dažbina, zaplenjeno je sedam puta više narkotika i tri puta više naftnih derivata i cigareta.\nPrinudni rad za prezadužene Slovence\nU Sloveniji, kao i u većini evropskih država, uskoro će najverovatnije prezaduženi građani moći da proglase stečaj, piše ljubljanski Dnevnik. Slovenačko ministarstvo pravosuđa priprema zakonsko rešenje po kojem će građani i preduzetnici koji nisu u stanju da plate nagomilane dugove moći da proglase „lični stečaj“.\nProsečna zarada isplaćena u januaru iznosila je 24.122 dinara, što je prema važećem deviznom kursu 303 evra. U odnosu na decembar 2006. godine prosečna zarada niža je za 14,66 odsto, odnosno za 15,08 odsto ako se uzme u obzir i stopa inflacije, saopštio je Republički zavod za statistiku.\nTelekom Slovenije kupio pobedu?\nSlovenačka štampa opširno piše o tome da je Telekom Slovenije dobio licencu za mobilnu telefoniju na Kosovu, ali i o sumnjama austrijskog Mobilkoma u ispravnost tog tendera. „Poslovna sreća u trci za operatera mobilne telefonije GSM okrenula se u korist Telekoma Slovenije i njegove.\nOve godine znatno manje oranica pod suncokretom\nU Vojvodini je prošle godine suncokretom bilo zasejano 174.000 hektara, prosečan rod iznosio je 2,15 tona po hektaru, a cena je bila 175 evra po toni. Ove godine, prema proceni Stevana Maširevića iz Zavoda za uljane kulture novosadskog Instituta za ratarstvo, površine pod suncokretom biće znatno manje, možda čak i za 40 odsto.\nVelelepna zdanja umesto planinskih kuća\nUprava Nacionalnog parka Tara upozorila je na „pravu eksploziju divlje gradnje“ u ovom parku, i to uoči usvajanja regulacionih planova za pojedina područja u toj oblasti. „Bespravno je izgrađeno čak osamdeset objekata, a samo od 10. oktobra do 20. novembra prošle godine, evidentirano je još 17 takvih objekata“, tvrdi Dušan Milovanović, direktor ovog Nacionalnog parka, na području opštine Bajina Bašta.\nNBS: Rok za podnošenje finansijskih izveštaja 28. februar\nNarodna banka Srbije će od ponedeljka (26. februara), početi da objavljuje prve rezultate prijema i obrade godišnjih finansijskih izveštaja firmi i preduzetnika za 2006. godinu. Rok za dostavljanje finansijskih izveštaja za prošlu godinu ističe 28. februara, a NBS je na Internet strani www.\nFadip iz Bečeja na tenderu\nAgencija za privatizaciju Srbije objavila je juče tender za prodaju 45,3 odsto akcijskog kapitala fabrike za proizvodnju delova i opreme od gume Fadip u Bečeju. Kako se navodi u oglasu objavljenom u Politici, kupac je obavezan da ponudi cenu za svih 100 odsto akcija preduzeća, pošto će Akcijski fond Srbije pozvati male akcionare da se pridruže portfelju Fonda radi formiranja većinskog paketa.\nRADOJKOVIĆ: Pregovaramo sa lou kost kompanijama\nJedan od čelnika Jat ervejza, koji je želeo da ostane anoniman, rekao je FONETU da nema saznanja da je bilo koja lou kost kompanija zainteresovana za letove sa niškog aerodroma. On je objasnio da su letovi do Beča i Štutgarta ukinuti zato što je bilo malo putnika, tako da su ti letovi bili nerentabilni.\nKOŠTUNICA: Obezbedićemo finansiranje iz budžeta\nPremijer Srbije Vojislav Koštunica izjavio je da će Vlada Srbije, zbog zastoja u formiranju nove vlade, učiniti sve da se isplate korisnicima budžeta, i posle isteka privremenog finansiranja, odvijaju na odgovarajući način, koji neće ići na štetu građana. „Mi ćemo sigurno voditi računa o građanima Srbije i biće pronađeno rešenje koje ni na koji način neće njih pogoditi kada je reč o svim onim primanjima koja se obezbeđuju kroz budžet Srbije“, rekao je Koštunica na konferenciji za novinare nakon razgovora sa bugarskim predsednikom Georgijem Prvanovim.\nPripreme za privatizaciju koštale državu osam milijardi evra\nOko hiljadu društvenih preduzeća trebalo bi, do kraja ove godine da okonča proces privatizacije, a većina se već nalazi u nekoj od faza tog postupka. Problem su stotinak firmi koje, uprkos pozivu Ministarstva privrede, nisu pripremile potrebnu dokumentaciju, mada očekujemo da će i one ovih dana taj posao privesti kraju.\nPiše: M. 22. 2. 2007.\nTelekom Srbija instalirao kontakt centar vredan 2,3 miliona evra\nPreduzeće Telekom Srbija instaliralo je kontakt centar vredan 2,3 miliona evra, koji će omogućiti korisnicima da informacije dobiju na jednom mestu, izjavio je juče direktor Sektora za brigu o korisnicima Dragan Jovanović. On je na konferenciji za novinare u Beogradu kazao da će pokretanjem tog centra oko tri miliona korisnika Telekomovih usluga dobijati potpunije informacije za kraće vreme, a da će naročito biti unapređena postojeća usluga viza servisa.\nDanas u Pančevu počinje Prva privredna izložba\nU pančevačkom hotelu Tamiš danas počinje Prva privredna izložba, tako da posle stotinak godina pauze, ovaj grad ponovo postaje mesto u kojem će se organizovati privredni sajmovi. „Cilj ove dvodnevne manifestacije je promocija preduzetništva, malih i srednjih preduzeća u Opštini Pančevo.\nBanka Inteza nudi povoljne kredite beogradskim firmama\nBanka Inteza u Srbiji saopštila je juče da je olakšala uslove za dodelu kredita beogradskim preduzetnicima i malim i srednjim preduzećima koje odobrava u saradnji sa Skupštinom Beograda. Kako se navodi u saopštenju, za kredite od 3.000 do 10.000 evra uz efektivnu kamatnu stopu od 2,7 odsto godišnje, od sada, mogu da konkurišu preduzeća i preduzetnici koji posluju najmanje dve godine i ostvaruju prihod od 960.\n1 … 2.271 2.272 2.273 … 2.302


Džeb Buš - Sputnjik Srbija\nKandidati za predsednika SAD aktivno koriste temu odnosa Vašingtona i Moskve jedni protiv drugih, piše list „Forin polisi“, prenoseći ocene američkih eksperata za međunarodne odnose.\nJedan od pretendenata za kandidata Republikanske stranke na predsedničkim izborima u SAD Džeb Buš je saopštio da se povlači iz kampanje, nakon što je doživeo još jedan poraz na unutarstranačkim izborima, ovaj put u Južnoj Karolini.\nTramp i Buš u klinču oko Rusije\nPredsednički kandidat iz redova republikanaca Donald Tramp i bivši guverner Floride Džeb Buš su u toku televizijske rasprave upali u žestok klinč kada je u pitanju spoljna politika SAD prema Rusiji.\nTramp: Da sam predsednik, bio bih prijatelj sa Putinom\nAmerički biznismen i potencijalni kandidat Republikanske stranke na predstojećim predsedničkim izborima u SAD Donald Tramp izjavio je da bi imao pozitivnije rezultate u odnosima sa Kinom i Rusijom od aktuelne vlasti, a da je predsednik, bio bi prijatelj sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom.\nI Donalad Tramp u trci za predsednika SAD\nAmerički milijarder Donald Tramp danas je najavio da će se, u okviru Republikanske stranke, kandidovati za predsednika SAD na izborima koji će biti održani 2016. godine.\nUlazak u izbornu trku Džeba Buša, brata Džordža Buša mlađeg, otvara mogućnost novog duela porodičnih dinastija koje su trideset godina vladale američkom politikom.


Predsednik Demokratske stranke (DS) u Beloj Crkvi Željko Crnogorac izjavio je danas da je na odbornike te stranke i Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) bačen suzavac kako ne bi prisustvovali sednici vanredne skupštine opštine.\nCrnogorac je agenciji Beta kazao da se policija ne odaziva pozivima da dodje u Opštinsku upravu Bele Crkve, a da opštinsko obezbedjenje nije dozvolilo odbornicima DS-a i LSV-a da prisustvuju sednici.\n„Obezbedjenje se nalazi i unutra i napolju i ne dozvoljavaju odbornicima da udju u zgradu opštine“, rekao je predsednik DS-a i odbornik te stranke u skupštini opštine Bela Crkva. On je poručio predsedniku Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandru Vučiću da odmah danas raspiše izbore. „Hoćemo demokratiju i u Beloj Crkvi. Nećemo da nas niko bije. Mi imamo pravo da kažemo svoje mišljenje za skupštinskom govornicom i to pravo smo davali i Vučiću kada je bio u opoziciji“, kazao je Crnogorac. Vanredna sednica skupštine u Beloj Crkvi počela je danas u 10 časova i sazvana je na inicijativu opozicione SNS. U toj opštini na vlasti je koalicija predvodjena DS, LSV i Jedinstvenom Srbijom, čiji je potpredsednik nedavno prešao u SNS.\n09:46: Istomin: Pobedio sam Novaka, čoveče…mama, uspeli smo!


Puna podrška Miloradu Dodiku i Željki Cvijanović\n"Pozitivne snage Srpske"\nPredsjednik i premijerka podržavaju naš rad, zbog čega smo ponosni - poručili su predstavnici "Pozitivnih snaga Srpske" nakon sastanka sa Miloradom Dodikom i Željkom Cvijanović. U pokretu ističu da ih rukovodstvo Srpske već godinama prati i pomaže im.\n"U toku su neke naše kampanje, koje se prije svega odnose na kulturnu, prosvjetnu i duhovnu obnovu, i imamo punu podršku i od predsjednika Republike Srpske i predsjednice Vlade u odvijanju i realizaciji tih kampanja", istakao je Aleksandar Sajić, predsjednik pokreta "Pozitivne snage Srpske".\nLogično je da podržavamo organizacije pune mladih i uspješnih ljudi, koje žele da doprinesu konkretnim radom, a ne da sjede skrštenih ruku i samo kritikuju - poručila je premijerka.\nPredsjednik Srpske je istakao da bi "Pozitivne snage" trebalo da budu podržane i finansijski, a ne samo deklarativno.\n"Oni su nova vrijednost na političkom i javnom nebu Republike. Mislim da je veoma važno da postoji jedna ovakva organizacija, i sve ono što su učinili dosada da bi animirali ljude apsolutno treba da bude podržano", istakao je Milorad Dodik, predsjednik Republike Srpske.\n"Ako bi se njihove aktivnosti svele samo na da smo vidjeli uspješne pozorišne predstave, organizovane u selima, da se priđe djeci koja nikada nisu imali priliku da takvo nešto vide - samo to je dovoljno da kažemo da je ovo pokret uspjeha koji je ispunio svoju misiju definitivno", istakla je Željka Cvijanović, predsjednik Vlade Republike Srpske.\nDodik i Cvijanovićeva su ocijenili da se društvo u Srpskoj kreće u pozitivnom pravcu i da institucije i pokreti poput ovog treba da djeluju zajednički. Saradnji - na obostrano zadovoljstvo - nadaju se i u budućnosti.\nPozitivne snage Srpske Milorad Dodik Željka Cvijanović


Novi poziv za MLADE BRAČNE PAROVE; Ovo su uslovi za one koji žele da KUPE STAN u Trebinju\nGradska uprava ponovo je objavila javni poziv za kupovinu stana u zgradi za mlade bračne parove koje se gradi u Zasad polju.\n-Posle ponovljenog poziva u maju, kada su promenjeni neki kriterijumi, bilo je dosta zainteresovanih, ali neki nisu uspeli da dobiju kredit od banke. Ovaj poziv ponovo objavljujemo jer su se u nekim slučajevima promenili uslovi za dobijanje kredita. Takođe, bilo je mladih koji su bili skeptični da li će se zgrada uopšte graditi i kojim tempom, pa nisu konkurisali. Kad su videli da je ona već ozidana, javljaju nam se oni koji žele da na ovaj način reše stambeno pitanje – objašnjava gradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić.\nPoslednji javni poziv ima iste uslove kao i onaj objavljen u maju ove godine. U majskom pozivu izmenjeni su finansijski uslovi, pa umesto prvobitnih ukupnih mesečnih primanja do 1.200 KM po paru, ona su od 800 do 1.500 KM.\nKorisnici ovog programa su bračni parovi do 38 godina koji imaju državljanstvo BiH, a jedan od njih mora imati prebivalište u Trebinju najmanje pet poslednjih godina.\nUslov je i da podnosilac zahteva u svom vlasništvu ili suvlasništvu nema stambenu jedinicu.\nParovi prikom prijavljivanja na ponovljeni javni poziv moraju podneti i uverenje o zaposlenju uz potvrdu da je poslodavac uplatio doprinose za radnike, kao i izvod iz centralnog registra kredita.\nDodatno se boduju zahtevi dece poginulih i umrlih boraca i RVI od prve do četvrte kategorije. Najviše bodova dobijaju mladi do 24 godine, kao i oni koji imaju primanja od 800 KM.\nOsim promene finansijskih uslova u dosadašnjim javnim pozivima menjana je i starosna granica mladih bračnih parova, koja je povećana sa 32 na 38 godina, kao i to da je dovoljno da jedan bračni partner ima prebivalište u Trebinju u poslednjih pet godina.\nOvim programom trebinjska gradska uprava je po prvi put omogućila kupovinu stana po znatno nižoj ceni od tržišne onima koji tek zasnivaju porodicu.\nKako je ranije najavljeno, rok izgradnje zgrade za mlade bračne parove je dve godine, a ukupna vrednost projekta 2,8 miliona KM.\nU gradskoj upravi su objasnili da je izabran izvođač radova koji je ispunjavao njihove uslove o visini cene stana, a da se građevinarima isplatilo ući u ovaj posao jer imaju obezbeđenu prodaju.\nZgrada za mlade bračne parove sa 40 stanova je u prvoj građevinskoj zoni u bilizini centra grada. Cena kvadrata stana je 1.250 KM.\nzgrada za mlade parove\nČetrdeset mladih bračnih parova useliće u novu zgradu već idućeg ljeta (Video)


Predlozi TS na nacrt ZOSPI pitanja koja se ne pominju u nacrtu - spikoalicija.rs\nNaslovna Aktivnosti Predlozi TS na nacrt ZOSPI pitanja koja se ne pominju u nacrtu\nPredlozi Transparentnosti Srbija u vezi sa Nacrtom izmena i dopuna Zakona o slobodnom pristupu informacijama, a koja se odnosi na pitanja koja su vezana za odredbe drugih zakona i koja se u jednom delu mogu urediti i kroz izmene ZOSPI.\nNaziv zakona na koji upućujete primedbe, predloge i sugestije: Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja\nOpšti komentari i sugestije u odnosu na Nacrt zakona\nGlavno pitanje u vezi sa ovim Nacrtom izmena i dopuna zakona jeste pitanje šta će njime uopšte biti obuhvaćeno. Naš stav je da bi Nacrt izmena i dopuna zakona morao da sadrži rešenja za ključne probleme koji su uočeni u dosadašnjoj primeni Zakona, bilo da se ta rešenja mogu pronaći u samom Zakonu o slobodnom pristupu informacijama ili u izmenama u drugim propisima.\nU vezi sa izradom ovog zakona podsećamo na sledeće:\nJoš 22.7.2007. u formi građanske inicijative je Skupštini predat predlog izmena i dopuna Zakona, koji Narodna skupština nikada nije razmatrala. On se još uvek nalazi među „predlozima zakona u proceduri“. Taj predlog sadrži neke izmene koje su i dalje potrebne (na primer, da se omogući pravo žalbe Povereniku kada informacije uskrati bilo koji organ, uključujući i šest trenutno izuzetih), dok su druge zastarele usled docnijih izmena zakona. U svakom slučaju, jedino ispravno i odgovorno prema više od 30 hiljada građana koji su podneli predlog, bilo bi da ga Narodna skupština razmotri i pre nego što Vlada Srbije uputi novi predlog izmena i dopuna istog zakona. Stoga predlažemo Ministarstvu da se pre nego što uputi u dalju proceduru ovaj Nacrt, ukaže Narodnoj skupštini na postojanje ovog predloga zakona, kao i na potrebu da se o njemu odluči pre rasprave o predlogu zakona koji će podneti Vlada Srbije.\nUmesto da ovaj predlog bude obnovljen krajem 2012, iz nikad saopštenih razloga, izmene su planirane za tada daleku budućnost (2014, 2016), ali ni ti rokovi nisu poštovani. Tako, zakon nije promenjen ni onda kada je originalno planirano u nacionalnim strateškim dokumentima za period 2013-2018 (Nacionalna strategija za borbu protiv korupcije), niti u rokovima iz Akcionog plana za poglavlje 23 pregovora Republike Srbije sa Evropskom unijom (2016-2018). Inače , kad već govorimo o AP za poglavlje 23, treba imati u vidu da je sama preporuka (prelazno merilo) veoma loše definisana jer vezuje probleme pristupa informacijama za pojedine oblasti, a bez osvrta na ono što se pokazalo kao najveći problem u praksi i što se može pročitati iz izveštaja koje svake godine o primeni ovog zakona podnosi Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti – neizvršavanje obavezujućih odluka Poverenika. Izmene ovog zakona se, takođe u ograničenom obimu, tretiraju i u Akcionom planu za sprovođenje Medijske strategije, AP Inicijative Partnerstvo za otvorenu upravu, i Strategiji reforme javne uprave.\nPrimetno je da obaveze iz Akcionog plana nisu u potpunosti poštovane ni u po drugim pitanjima, pored rokova. Tako je izradi Nacrta trebalo da prethodi analiza primene postojećih normi u pojedinim situacijama (npr. u vezi sa javnim nabavkama). Međutim, Ministarstvo pravde, zaduženo za ovu aktivnost, pribavilo je tu analizu tek nakon što je nacrt praktično već bio pripremljen (2018), a zatim ju je dostavilo Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, kao organu koji je zadužen za narednu aktivnost – pripremu nacrta izmena i dopuna zakona. Činjenica da analiza nije odgovorila zadatku koji je definisan u AP dovela je do toga da se i u revidiranom Akcionom planu za poglavlje 23, koji je usvojen 10. jula 2020, predvidi (tačka 2.2.5.1.) ponovo obaveza njene izrade, a rok je bio treći kvartal 2020. godine. Na osnovu istog Akcionog plana je predviđeno da se u četvrtom kvartalu sada već istekle godine „na osnovu obavljene analize dosadašnje primene Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja“ izmeni ovaj zakon, pri čemu je kao nosilac posla određen Poverenik (za analizu) i Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave (za izmene zakona). Međutim, ova analiza nije izrađena, čime su se državni organi Republike Srbije odrekli mogućnosti da prethodno utvrde kojim pitanjima bi trebalo dati prioritet u procesu izmena i da sagledaju da li je pored Zakona o slobodnom pristupu informacijama potrebno menjati uporedo i neke druge propise. U okviru ove inicijative ukazaćemo na neke od tavkih problema.\nDa je analiza izrađena, kao dobra polazna osnova za nju mogao je da posluži poslednji (ili bilo koji prethodni) godišnji izveštaj Poverenika. Tu su naime vidljivi neki od glavnih problema – neizvršenje konačnih i obavezujućih rešenja (takvih je bilo 281 u 2020) i odsustvo odgovornosti rukovodilaca i organa vlasti zbog takvog urušavanja vladavine prava, odredbe drugih zakona koje ometaju ostvarivanje prava na pristup informacijama, neefikasnost zaštite prava u slučaju kada tražilac ne može da se žali, već samo da vodi upravni spor (npr. situacije kada Vlada Srbije ne postupi po zahtevu). Takođe, izveštaji Poverenika ukazuju jasno na potrebu da se izmene pojedini drugi zakoni.\nTokom dugog procesa izrade ranijih nacrta, Transparentnost Srbija je davala komentare kada god je bila pozvana da to učini. To se prvi put dogodilo u novembru 2015, daleko pre nego što je radna grupa uopšte bila formirana, ali oni očigledno nisu bili uzeti u obzir. Proces izmena i dopuna zakona je prethodni put formalno započet javnim konsultacijama o polaznim osnovama 5.2.2018. godine, a javna rasprava o nacrtu izmena i dopuna zakona je bila sprovedena od 22.3. do 19.4.2018. godine. Transparentnost Srbija je, kao i mnoge druge organizacije civilnog društva, pre svega one koje su okupljene u Koaliciju za slobodu pristupa informacijama, u okviru ove javne rasprave dala su niz konkretnih predloga, od kojih je manji broj bio prihvaćen. Sledeći javnosti poznati nacrt zakona nije bio iznet na javnu raspravu priprmeljen je krajem 2018. I na njega smo dali predloge i komentare. Treći nacrt je objavljen na internet stranici Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu 5.11.2019. On je doneo neka poboljšanja u odnosu na prethodne nacrte, ali je takođe sadržao problematične odredbe, od kojih je najvidljiviji bio to što su iz kruga obveznika zakona izuzete „ćerke-firme“, odnosno pravna lica koja osnivaju postojeća javna preduzeća i druga preduzeća u državnom vlasništvu.\nMeđu štetnim predlozima čije usvajanje je sprečeno ovim angažovanjem (predlozi iz 2018, koji su brisani u nacrtu iz 2019) pre svega treba istaći: 1) uvođenje mogućnosti da organi vlasti, nezadovoljni time što im je Poverenik naložio da daju informacije, vode upravni spor protiv Poverenika (posledica je moglo da bude drastično produženje vremena koje je potrebno da se dođe do informacije, a koje je i inače znatno duže od zakonskih rokova); 2) izuzimanje iz kruga obveznika zakona privrednih društava „koja posluju na tržištu“, a u vlasništvu su države (npr. „Elektromreža Srbije“, „Koridori Srbije“, DIPOS „Železnice Srbije“).\nSadašnji nacrt izmena i dopuna Zakona, o kojem je trenutno otvorena javna rasprava je u stvari četvrti dokument te vrste. Naime, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave je okupilo radnu grupu koja je nastavila rad na poslednjem zatečenom nacrtu – onom iz novembra 2019, sa ambicijom da posao ubrzo i završi, kako bi se koliko-toliko poštovali rokovi iz programa Vlade.\nU februaru 2021. godine, dve grupe organizacija građanskog društva reagovale su na vesti o obnovi rada na nacrtu. Nakon kritika koje su uputile organizacije građanskog društva, a posebno tokom dijaloga Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji (NKEU) sa premijerkom u februaru 2021. godine, Ministarstvo je članovima Konventa omogućilo da učestvuju u radu Radne grupe. Dva predstavnika građanskog sektora, među kojima i predstavnik TS, su tokom marta i aprila 2021. godine iznosili predloge članovima radne grupe Ministarstva i o tome obaveštavali ostatak zainteresovane javnosti.\nIako većina tih predloga nije dobila podršku od strane radne grupe, iz objavljenog Nacrta je vidljivo da je ovo angažovanje imalo određenog efekta. Pre svega, to je prihvatanje predloga da se krug organa vlasti proširi i na privredna društva koja su, makar i posredno, u većinskoj javnoj svojini.\nKad je reč o poboljšanjima Zakona koja su figurirala u svim dosadašnjim nacrtima, to je pre svega uvođenje dodatnih obaveza za veliki krug organa vlasti koji ih do sada nisu imali. Na primer, iako su morali da odgovaraju na zahteve za pristup informacijama, mnoge institucije nisu imale obavezu da ih objavljuju pre nego što dobiju bilo kakav zahtev, u okviru informatora o radu. To je, na primer, slučaj sa lokalnim javnim preduzećima i brojnim javnim ustanovama. Drugo što vredi istaći jeste uvođenje u sistem pristupa informacijama novih obveznika Zakona – fizičkih lica sa javnim ovlašćenjima, poput javnih beležnika i javnih izvršitelja.\nAktuelni Nacrt takođe sadrži korisne novine u vezi sa preciziranjem osnova ograničenja „ekonomski interesi“ (tako da se jasno odnosi na interese Republike Srbije), u okviru člana 13 (ukidanje pojedinih neprimerenih osnova za uskraćivanje zbog navodne zloupotrebe prava), zamena izraza „neće tražiocu omogućiti“ rečima „može tražiocu ograničiti“ u članovima 13. i 14. Zakona (ali ne i u članu 9). Takođe su korisna preciziranja za postupanje organa vlasti u članu 16, koja se odnose na tajne podatke. Koristi se mogu očekivati i od uvođenja mogućnosti da Poverenik u određenim slučajevima izriče prekršajne naloge (član 24), od uređivanja postupka prinudnog izvršenja u članu 28a (koje nije dovoljno dobro, ali popunjava aktuelnu pravnu prazninu). Dobro je i propisivanje nadležnosti Poverenika u vezi sa predlozima i nacrtima akata koji su od značaja za ostvarivanje prava na pristup informacijama, kao i pojedina druga preciziranja koja su izvršena u tekstu.\nS druge strane, Nacrt sadrži i pojedine sporne odredbe, od kojih neke prete da ograniče dostignuti nivo prava javnosti da zna, što ih čini ne samo štetnim, nego i neustavnim. Naime , u članu 20. st . 2. Ustava Republike Srbije stoji da se „dostignuti nivo ljudskih i manjinskih prava ne može smanjivati“, a pravo na pristup informacijama je definisano kao ljudsko pravo u okviru člana 51. st. 2. Ustava („Svako ima pravo na pristup podacima koji su u posedu državnih organa i organizacija kojima su poverena javna ovlašćenja, u skladu sa zakonom.“)\nPrethodni tekstPredlog Transparentnosti Srbija za izmene i dopune Nacrta zakona o izmenama i dopunama Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja\nSledeći tekstVlast ograničila pristup informacijama


Dodik "zaokreće" prema Rusiji? - Istinomjer\nDodik "zaokreće" prema Rusiji?\nDodik: "Zaokret" prema Rusiji?\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik, putuje danas u Moskvu, gdje će na poziv partije Jedinstvene Rusije, učestvovati u internacionalnom dijelu kongresa te partije.\nOn je danas u izjavi novinarima u Banjoj Luci kazao da će taj skup iskoristiti kako bi i na “političkom planu afirmirao dobru saradnju” između privrednika RS-a i Rusije.\n“Bitno je da nastavimo sa dobrim odnosima s ruskim vlastima, a upravo Jedinstvena Rusija ima sve poluge vlasti, što će omogućiti da razgovaramo o privrednim projektima kao što je ‘Južni tok’”, ustvrdio je Dodik.\nNajavio je i potpisivanje sporazuma o saradnji SNSD-a i Jedinstvene Rusije, stranke premijera Vladimira Putina.\n(FENA, 22. 9. 2011.)\nČvrsti odnosi zvanične politike Republike Srpske i Rusije, po svemu sudeći, uskoro će se preseliti i na stranački nivo, u vidu saradnje dve najjače stranke – SNSD i Jedinstvene Rusije.\nPosle suspenzije SNSD iz Socijalističke internacionale „zbog nacionalizma i ekstremizma“, lider stranke Milorad Dodik najavio je izlazak iz ove organizacije i okretanje prema saradnji sa strankom ruskog premijera Vladimira Putina.\nDodik je najavio da će sa vladajućom ruskom partijom biti potpisan dogovor o saradnji.\n(Blic.rs, 5. 7. 2011.)\nPredsjednik Republike Srpske nije dugo čekao da ispuni obećano. Nakon suspenzije SNSD-a iz Socijalističke internacionale, te najave potpunog istupanja iz te organizacije, Dodik je već u septembru “potegao” za Rusiju, kako bi dogovorio saradnju sa strankom Vladimira Putina, karizmatičnog, neformalnog i svemogućeg ruskog vladara. Istina, SNSD još uvijek nije istupio iz SI, ali je Dodik održao obećanje o “približavanju” sa Rusima. Nadamo se da će saradnja jednog bh. entiteta sa moćnom vojnom i ekonomskom silom donijeti dobro cijeloj Bosni i Hercegovini. Dodika ćemo svakako “pratiti” te će dobiti “ispunjeno obećanje” čim SNSD istupi iz SI. O eventualnoj štetnosti takve odluke predsjenika RS-a u ovom članku nećemo raspravljati.


srijeda, 26 Mart 2014 14:27\nGeneralni direktor Javnog preduzeća Elektroprivreda BiH Elvedin Grabovića je, u okviru priprema za početak izvođenja radova na gradnji Hidroelektrane "Vranduk" na rijeci Bosni kod Zenice, danas uručio Plan upravljanja za održavanje Nacionalnog spomenika Stari grad Vranduk direktoru Muzeja grada Zenica Arnadinu Jašareviću.\nOvaj nacionalni spomenik nalazi se u neposrednoj blizini buduće hidroelektrane, a planom su definirani modeli za osiguranje kohabitacije novog hidroenergetskog objekta s lokalnom zajednicom.\nOsim smjernica za zaštitu kulturne i prirodne baštine planom se doprinosi razvoju ovog područja.\nZa održavanje Nacionalnog spomenika Stari grad Vranduk JP Elektroprivreda će investirati oko 150.000 KM, i u skladu s ugovornim obavezama će zaštititi nacionalni spomenik i tvrđavu na Vranduku.\nHidroelektrana "Vranduk" je planirana kao protočno postrojenje, a njenim završetkom proizvodit će tzv. zelena energija, koja će na godišnjem nivou proizvodnje davati više od 96 GWh električne energije. Ovo je, poslije ratnog perioda prvi put da se počinju graditi ovakvi objekti, koji će doprinijeti razvoju elektroenergetskog sistema Bosne i Hercegovine i JP Elektroprivreda kao kompanije.\n- Ovo je prvi značajniji kapitalni objekat nakon rata i procijenjene investicije iznose oko 120 miliona KM. Za 20 dana ćemo znati kompanije koje su zainteresovane za projekt po principu 'ključ u ruke' - kazao je Grabovica.\nLokalna zajednica je ovdje prepoznale značaj projekta i dale podršku, tako da će se, kroz prateće projekte prijateljskog okruženja, zajedničkim snagama početi gradnja i napokon osigurati da Bosna i Hercegovina ostane energetski neovisna zemlja, kao što je i do sada bila.\nSvečanosti u okruženju Starog grada Vranduk prisustvovali su brojni gosti, među kojima Nermin Nikšić, premijer FBiH, predstavnici općine Zenica s načenikom Husejinom Smajlovićem i predsjedavajućim Nebojšom Nikolićem, te predstvnici kompanija i agencija koje su uključene u gradnju projekta.\n-Elektroprivreda BiH, kao najveća kompanija u vlasništvu FBiH, je generator daljnjeg industrijskog napretka, ali taj razvoj ne treba biti nauštrb lokalne zajednice i drago mi je da je danas Elektroprivreda ispoštovala i svoju drugu obavezu o očuvanju nacionalnog spomenika, što osim energetskog sektora doprinosi i razvoju drugih privrednih grana - kazao je premijer Nikšić.\nTreba istaći da dolina rijeke Bosne je sredina koja je upravo najbolje prepoznala ogroman hidropotencijal i lokalna zajednica za razliku od nekih drugih sredina, od nekih drugih rijeka, koje su i potentnije nego rijeka Bosna, traži svoj interes.


Dve vatrogasca su poginula, a 50 ljudi je povređeno u snažnoj eksploziji u pekari u Parizu, navele su tamošnje vlasti, javlja ...\nPariz: Četiri osobe poginule u eksploziji, desetine ranjeno\nČetiri osobe poginule su danas u eksploziji gasa u Parizu, saopštilo je francusko ministarstvo unutrašnjih poslova. Ranije je objavljeno da je povređeno 36 osoba, od kojih je 12 u kritičnom stanju. Ministar unutrašnjih poslova Kristof Kastane izjavio je za Rojters da je ...\nU velikoj eksploziji gasa u Parizu danas su stradale tri osobe, među kojima dva vatrogasca i jedna turistkinja iz Španije, a povređeno je gotovo 50 osoba, prenela je agencija Frans pres. Među povređenima, devet osoba je u teškom stanju, saopštile su lokalne vlasti i dodale da je ...\nU eksploziji gasa u Parizu povređeno je 36 ljudi, od kojih 12 teško, dok je petoro u životnoj opasnosti, saopštila je vatrogasna služba. "Dvanaest ljudi je teško povređeno, među kojima tri vatrogasca, a 24 osobe su lakše povređene.\nU 9. pariskom arondismanu odjeknula je snažna eksplozija, preneli su francuski mediji. Četiri osobe su poginule, više od 36 ljudi je povređeno, a u teškom stanju je 12 osoba - petoro je u životnoj opasnosti. Eksplozija se desila u jednoj pekari, a poginulo je najmanje četvoro ...\nU centru Pariza je došlo do velike eksplozije u kojoj su četiri osobe izgubile život, a 36 osoba povređeno, od čega je 12 u kritičnom stanju. Svedoci su rekli da su ljudi bili zatrpani ispod ruševine zgrade koja je eksplodirala u ulici Ru de Trevi.\nPariz: Snažna eksplozija u pekari, ima povređenih\nU 9. pariskom arondismanu danas je došlo do snažne eksplozije u jednoj pekari, a više ljudi je povređeno, preneli su francuski mediji. Veruje se da je eksploziju nakon koje je izbio požar izazvalo curenje gasa, javio je AP.\nVELIKA EKSPLOZIJA U CENTRU PARIZA Ljudi zatrpani ispod ruševine, ima povređenih (FOTO)\nU centru Pariza je došlo do velike eksplozije. Na lice mesta pristiže veliki broj vozila hitne pomoći i vatrogasaca. Svedoci kažu da ima dosta povređenih osoba, kao i da su mnogi zatrpani ispod ruševine zgrade koja je eksplodirala u ulici Ru de Trevi.\nEKSPLOZIJA U PARIZU Ljudi zatrpani ispod ruševine, ima povređenih (FOTO)\nU centru Pariza je došlo do velike eksplozije. Na lice mesta su upućena vatrogasna vozila i hitna pomoć. Svedoci kažu da ima dosta povrešenih osoba, kao i da su mnogi zatrpani ispod ruševine zgrade koja je eksplodirala.\nEksplozija u pekari u Parizu, ima povređenih\nNekoliko osoba je povređeno u snažnoj eksploziji pekare u Parizu, javlja ...\nMinistar unutrašnjih poslova Kristof Kastane je izjavio da je "situacija pod kontrolom". Eksplozija se dogodila rano jutros u 9. pariskom arondismanu u jednoj pekari, a veruje se da je uzrok curenje gasa. Eksplozija, nakon koje je usledio i požar, bila je toliko jaka da je ...\nFrancuska policija oglasila se na zvaničnoj Tviter stranici, potvrdivši da je prijavljena jaka eksplozija u devetom kvartu. Ima 15 ranjenih, među njima i jedan vatrogasac. TERORISTIČKI NAPAD U RANU ZORU? Centar Pariza u plamenu (UŽIVO VIDEO) Do eksplozije je došlo zbog curenja ...\nNa fotografijama se može videti da gori veliki broj objekata. Francuska policija oglasila se na zvaničnoj Tviter stranici potvrdivši da je prijavljena jaka eksplozija u devetom arondismanu. Apelovali su da se izbegne ovaj deo grada i da se ostave prolazi za Hitnu pomoć.\nČetiri osobe poginule u eksploziji u Parizu\nPARIZ - Četiri osobe poginule su danas u eksploziji gasa u Parizu, saopštilo je francusko ministarstvo unutrašnjih poslova. Ranije je objavljeno da je povređeno 36 osoba, od kojih je 12 u kritičnom stanju. Ministar unutrašnjih poslova Kristof Kastane izjavio je za Rojters da je ...\nJAKA EKSPLOZIJA ODJEKNULA PARIZOM: Strahuje se da ima žrtava, šteta je ogromna (FOTO+VIDEO)\nRano jutros Parizom je odjeknula jaka eksplozija. Sve nadležne službe su na terenu, a još uvek nema informacija o povređenima, stradalima, niti šteti. Rano jutros Parizom je odjeknula jaka eksplozija. Sve nadležne službe su na terenu, a još uvek nema informacija o povređenima, ...\nRanije je objavljeno da je povređeno 36 osoba, od kojih je 12 u kritičnom stanju. Ministar unutrašnjih poslova Kristof Kastane izjavio je za Rojters da je "situacija sada pod kontrolom". Eksplozija se dogodila u 9.\nJAKA EKSPLOZIJA ODJEKNULA PARIZOM: Poginule četiri osobe (FOTO+VIDEO)\nRano jutros Parizom je odjeknula jaka eksplozija. Sve nadležne službe su na terenu, a još uvek nema informacija o povređenima, stradalima, niti šteti. Četiri osobe poginule su danas u eksploziji gasa u Parizu, saopštilo je francusko ministarstvo unutrašnjih poslova.\nEksplozija u Parizu, stradalo troje, devet kritično FOTO\nU velikoj eksploziji u Parizu su stradale tri osobe, među kojima dva vatrogasca i jedna turistkinja iz Španije, a povređeno je oko 50 osoba, javlja Frans pres. Među povređenima, devet osoba je u teškom stanju, saopštile su lokalne vlasti i dodale da je eksploziju uzrokovalo ...\nPoginula dva vatrogasca u eksploziji u Parizu\nPARIZ – U eksploziji koja se danas dogodila u Parizu dok su vatrogasci intervenisali u stambenoj zgradi zbog isticanja gasa, poginule su dva vatrogasca, saopštilo je parisko Tužilaštvo. Deset osoba je teško povređeno, a 37 lakše, javljaju francuski mediji.\nPosle eksplozije gasa praćene požarom, koja se dogodila danas u Parizu, preminula je neimenovana španska državljanka podlegavši povredama zadobijenim u tom incidentu, čime je broj žrtava porastao na tri, saopštio je španski ministar spoljnih poslova Hosep Borel.\nJAKA EKSPLOZIJA ODJEKNULA PARIZOM: Poginula dva vatrogasca, desetoro teško povređeno (FOTO+VIDEO)\nU eksploziji koja se danas dogodila u Parizu dok su vatrogasci intervenisali u stambenoj zgradi zbog isticanja gasa, poginule su dva vatrogasca U eksploziji koja se danas dogodila u Parizu dok su vatrogasci intervenisali u stambenoj zgradi zbog isticanja gasa, poginule su dva ...


UIO BiH: Prihodi veći od dvije milijarde KM\nPrihodi od indirektnih poreza za pet mjeseci ove godine iznosili su 2,939 milijardi KM i veći su za 250 miliona KM ili 9,3 odsto u odnosu na isti period prošle godine, saopšteno je iz Uprave za indirektno oporezivanje BiH.\nUprava je u maju prikupila 650 miliona KM indirektnih poreza, što je za 73 miliona KM više u odnosu na maj 2017. godine.\nSa više od 80 odsto sredstava koje je prikupio UIO finansiraju se svi nivoi vlasti u BiH.\nNakon povrata PDV-a poreskim obveznicima u iznosu od 554 miliona KM, neto prikupljeni prihodi koji su otišli u raspodjelu korisnicima (BiH, entiteti i Brčko distrikt) iznosili su 2,388 milijardi KM i veći su za 200 miliona KM ili za 9,1 odsto u odnosu na prihode koje su sa jedinstvenog računa korisnici dobili u istom periodu lani.\nZa finansiranje institucija na nivou BiH u pet mjeseci ove godine raspoređen je iznos od 306 miliona KM, Federacija BiH dobila je 1,272 milijardi KM, Republika Srpska 637 miliona KM i Brčko distrikt 71 milion KM.\nPo osnovu posebne putarine za izgradnju autoputeva (0,10 KM), koja se naplaćivala u januaru, FBiH je dobila dodatnih 6,5 miliona KM, Republika Srpska 4,3 miliona KM i Brčko distrikt 0,2 miliona KM.\nIz UIO podsjećaju da od početka februara, od kada su u primjeni izmjene i dopune Zakona o akcizma u BiH i od kada se naplaćuje posebna putarina u iznosu od 0,25 KM po litri derivata koji se proda na tržištu BiH, otvoren je poseban podračun jedinstvenog računa na kojem se trenutno nalazi 97 miliona KM namijenskih sredstava za izgradnju autoputeva i za izgradnju i rekonstrukciju ostalih puteva u BiH.\nOvo su sredstva prikupljena u februaru, martu i aprilu, a uskoro će se dodati i prihodi prikupljeni u maju ove godine, te se očekuje iznos veći od 120 miliona KM.


SAD ponovo uvele paket ekonomskih sankcija Iranu | Gde Investirati\nAmerička vlada u ponedeljak je ponovo uvela prvi paket sankcija Iranu, koje će uglavnom bili usmerene na bankarski sektor zemlje.\nImplementacija prvog paketa sankcija SAD-a Iranu počela je u ponoć po lokalnom vremenu. Njim će iranskim vlastima biti zabranjena kupovina američkih dolara i trgovina zlatom i plemenitim metalima, javlja agencija Anadolija.\nTakođe, sankcije će se odnositi i na trgovinu čelikom, ugljem i aluminijumom, a posledice će osetiti i automobilska industrija. Od sutra će biti implementirane i sankcije koje se tiču civilne avijacije, što će ograničiti kretanje iranskih putničkih aviona i onemogućiti uvoz rezervnih delova za avione.\nZabranjen je i izvoz iranskih ručno tkanih tepiha i hrane iz Irana u SAD.\nPrevious Leoni gradi novu fabriku u Srbiji, posao za još 5.000 ljudi\nNext Hrvatska: Potreban lekar, obezbeđen smeštaj i plata od 1.350 evra\nNordea bank: Moguće je da ECB svakom građaninu pokloni 1.300 evra kako bi sprečila deflaciju\nEvropska centralna banka (ECB) bi svakom građaninu Evrozone mogla isplatiti po 1.300 evra, ako se ne pronađe drugi način za podsticanje inflacije, smatraju stručnjaci Nordea Bank.


Zbog nevakcinisanja dece preko 200 novih predmeta u postupku - Studio B\nZbog nevakcinisanja dece preko 200 novih predmeta u postupku\nZbog nevakcinisanja dece preko 200 novih predmeta u postupku Tanjug\nDruštvoDrustvo Pocetna 13. 08. 2017. 19:08:20\n„Tu ima 11 rešenja o odbačaju zahteva, a ostalih 21 su osuđujuće odluke od kojih je u tri slučaja doneta novčana kazna, a u 18 izrečena opomena učioniocu“, rekao je Marinović za RTS i dodao da je u postupku za sada 209 predmeta.\n„Inspektor utvrdi na osnovu inspekcijske kontrole da je ucinjen prekršaj, odnosno da postoji sumnja da je učinjen prekršaj. On sačinjava zahtev za pokretanje prekšajnog postupka i kao ovlašćeni podnosilac podnosi ga nadležnom prekršajnom sudu“, objašnjava Marinović.\n„Ako imate neplaćenu kaznu protiv vas se sprovodi izvršni postupak koji je poseban deo prekršajnog postupka. Međutim, ne možete biti vraćeni sa granice“, kaže Marinović i dodaje da ta kazna može, što je najčešće i slučaj, da bude zamenjena kaznom zatvora po principu 1.000 dinara izrečene kazne – jedan dan zatvora.\n„Može biti zamenjena kaznom rada u javnom interesu, takode po jednačini 1.000 dinara neplaćene kazne – osam sati rada u javnom interesu, a može vam biti naplaćena i prinudnim putem posebno ako sud raspolaže podatkom da ste vi zaposleni. To znaci da vam može biti odbijeno od zarade“, ističe.\n„Kreće se između 55 miliona i 60 miliona naplate mesečno“, rekao je.\n„Ta odredba dok je važila je značajno je doprinosila boljoj naplati zbog toga što su građani da bi registrovali ili produžili važnost saobraćajne dozvole ili registrovali vozilo, produžili važnost vozačke dozvole ili izvadili novu, dolazili u sud i placali kaznu“, rekao je Marinović.


Siromaštvo u svetu: Glad u tehnološkoj eri - Biznis i Finansije\nHome\tTekstovi\tSiromaštvo u svetu: Glad u tehnološkoj eri\nby bifadmin 1. jula 2009.\n1. jula 2009.\nPosledice krize će najviše pogoditi najsiromašnije – od Amerike do Podsaharske Afrike, ali dok u Americi 97% onih koji se kvalifikuju kao siromašni imaju automobil, televizor u boji i neki vid socijalne pomoći, 1,4 milijarde ljudi koji žive u ekstremnom siromaštvu u najugroženijim regionima sveta teško mogu da zadovolje najosnovnije ljudske potrebe.\nPo podacima svetskih organizacija, dnevno u svetu od gladi i siromaštva umre 25.000 osoba, a procene za 2009. pokazuju da će niže stope ekonomskog rasta primorati 46 miliona ljudi više nego što je to očekivano pre krize da preživljavaju sa manje od 1,25 američkih dolara dnevno, a dodatnih 53 miliona ljudi sa manje od 2 dolara dnevno. Taj broj „novih“ apsolutnih siromaha pridružiće se već ogromnoj masi gladnih koja je lani brojala 1,37 milijardi ljudi širom sveta. Istovremeno, najnoviji, korigovani podaci Svetske banke pokazuju da su troškovi života u zemljama u razvoju veći od procenjivanih, a prognoze njenih analitičara da će problem siromaštva eskalirati u narednih 25 godina usled ogromnog priraštaja u zemljama u razvoju, kao i da bi do 2015 godine između 1,4 i 2,8 miliona dece moglo umreti od gladi ako svetska kriza potraje. Stoga ova finansijska organizacija planira da udvostruči vrednost zajmova siromašnim državama, kako bi nadomestila smanjenje privatnih investicija u njihove ekonomije. Dugoročni krediti će uglavnom biti usmereni ka desetak najsiromašnijih zemalja u Aziji i Africi, poput Gane, Bangladeša i Kambodže.\nDok je većina zemalja u razvoju uspela da smanji siromaštvo, to se nije dogodilo u podsaharskom regionu, najsiromašnijoj oblasti sveta već skoro četvrt veka, gde je 2005. godine polovina stanovništva, odnosno 380 miliona ljudi živelo ispod granice siromaštva. Trendovi su daleko pozitivniji u istočnoj Aziji, gde je stopa siromaštva 2005. pala na 18% sa skoro 80% u 1981. godini, kada je to bio najsiromašniji region sveta. U južnoj Aziji je u istom periodu stopa siromaštva pala na 40 sa 60%, ali to nije pomoglo da se smanji ukupan broj siromašnih u tom regionu od oko 600 miliona ljudi. U Indiji se broj najsiromašnijih čak povećao sa 420 na 455 miliona, a broj od oko 230 miliona pothranjenih ljudi je veći nego u bilo kojoj drugoj zemlji sveta. Jedno istraživanje indijskog ministarstva zdravlja pokazalo je da je neuhranjeno gotovo 46% dece mlađe od tri godine, što je znatno više nego i u Podsaharskoj Africi, gde takve dece ima 28%.\nIndijska privreda, koja se poslednjih godina ubrzano razvijala, izvukla je milione ljudi iz bede, ali je marginalizovala sve veći broj gradske sirotinje, navodi se u najnovijem izveštaju o urbanom siromaštvu, koji je indijska vlada sačinila u saradnji sa Programom UN za razvoj. Procenat gradske sirotinje u Indiji je u tri decenije do 2005. prepolovljen, ali je apsolutan broj stanovnika iz ove kategorije povećan na 81 milion sa ranijih 60 miliona. Neki elementi indijskog ekonomskog razvoja, poput premeštanja pogona tradicionalnih industrija kao što su tekstilna i metalska, negativno su uticali na porast urbanog siromaštva, potiskujući gradske žitelje sa niskim kvalifikacijama ka neformalnom sektoru i kriminalu, ističe se u izveštaju.\nNarušeno evropsko blagostanje\nSiromaštvo kuca na sve veći broj vrata i u EU, gde po podacima Eurostata 80 miliona ljudi živi ispod granice siromaštva, što je 16% populacije. Zbog sve većeg raskoraka između visokih cena i prosečnih mesečnih primanja, za socijalnu pomoć se prijavljuje sve više ljudi i to ne samo u Rumuniji i Bugarskoj, gde je siromaštvo najizraženije, već i u najbogatijim evropskim državama. Zbog toga je EU najavila poseban program pomoći od 500 miliona evra za kupovinu hrane koja će se posredstvom humanitarnih organizacija distribuirati najugroženijima. U isti mah, za ovu godinu je odobreno blizu 4,3 milijarde evra za pomoć zemljama u razvoju koje su teško pogođene ekonomskom krizom i dodatnih 800 miliona evra za borbu protiv gladi. EU radi i na ispunjavanju obećanja svetskih lidera na nedavnom samitu Grupe 20 da će obezbediti 1,1 biliona dolara za finansiranje MMF-a, od čega je 300 milijardi namenjeno za podršku najsiromašnijim zemljama tokom sledeće dve godine.\nU samoj EU situacija je posebno alarmantna u Španiji, koja je sa osam miliona siromašnih – što je 19% ukupnog stanovništva, imala najveću stopu siromaštva u EU i pre eskalacije krize. Stopa nezaposlenosti je dostigla 16%, što je više nego u bilo kojoj drugoj članici EU, a prognozira se da bi naredne godine broj siromašnih mogao da dostigne devet miliona, a stopa nezaposlenosti više od 20 odsto. Dodatni problem predstavlja 5,3 miliona imigranata koji su pristizali u vreme kada je u Španiji vladao građevinski bum, a sada se, suočeni sa nemogućnošću da nađu posao, sve češće odaju kriminalu. Ni u Italiji, koja predstavlja treću najjaču privredu u zoni evra, podaci nisu ohrabrujući. Prema pokazateljima državnog Zavoda za statistiku (ISTAT), bez posla je 6,8% radno sposobnog stanovništva, dok je među onima koji imaju posao 13% siromašnih koji žive sa 500 do 600 evra mesečno, što je oko polovine prosečne plate u Italiji. Njima treba dodati i žitelje sa prihodima koji prelaze zvanični prag siromaštva za najviše pedesetak evra i čiji precizan broj zvanična statistika još nije utvrdila, ali za koje humanitarne organizacije upozoravaju da ih je u Italiji sve više.\nU poslednje vreme ekonomski analitičari se posebno bave posledicama krize u donedavnoj državi blagostanja, Nemačkoj, gde predstavnici sindikata upozoravaju da u narednih nekoliko meseci može doći do veoma ozbiljnih socijalnih lomova. Prema navodima prošlogodišnjeg izveštaja savezne vlade svaki osmi građanin Nemačke živi u relativnom siromaštvu, što je 13% populacije, dok je svaki četvrti pogođen trajnom nestašicom novca ili siromaštvo uspeva da izbegne samo pomoću državnih socijalnih davanja. Po rezultatima istraživanja Saveza nemačkih sindikata iz februara ove godine, u najmoćnijoj evropskoj privredi više od 900.000 mladih starosti od 15 do 24 godine živi od državne pomoći. Ovom broju treba dodati i oko 300.000 njihovih vršnjaka koji primaju pomoć za nezaposlene i posećuju kurseve za dokvalifikaciju i prekvalifikaciju. To praktično znači da na troje mladih zaposlenih u Nemačkoj dolazi najmanje jedan koji živi od državne pomoći. U poslednje vreme objavljeno je i više studija koje ukazuju na sve izraženije socijalno raslojavanje. Prema računici Nemačkog instituta za privredna istraživanja 2,5 odsto najimućnijih domaćinstava raspolaže sa 9,8 odsto ukupnog nacionalnog bogatstva, sa dve trećine raspolaže ostalih 10% bogatih, a sa svega 2,9% oni sa najnižim primanjima, kojih je oko 10% u ukupnoj populaciji. Šta više, za siromašnije porodice sa više dece ili za samohrane roditelje, dečiji dodatak čini ponekad i 15 do 20 odsto ukupnog prihoda bez koga bi, prema procenama, najmanje 1,7 miliona dece u Nemačkoj živelo u bedi.\nA tamo gde je kriza i počela, u SAD, i gde je jaz između bogatih i siromašnih najveći u poređenju sa ostalim zapadnim zemljama, najveća kolateralna šteta finansijskih mahinacija biće najsiromašniji, koji se još nisu oporavili od posledica prethodne recesije. Takvih je prema postojećim podacima Američkog statističkog biroa u 2007. godini bilo 12,5%, odnosno 37,3 miliona ljudi, u poređenju sa 11,7% 2001. godine, koja je zabeležena kao poslednja godina recesije. Broj Amerikanaca bez zdravstvenog osiguranja značajno je porastao od početka milenijuma i sada iznosi 47 miliona, od ukupno 301 miliona stanovnika SAD. Više od 22 miliona nema stalan posao i za mnoge od njih bolest može da predstavlja finansijsku katastrofu, kao i da ih obori sa ivice srednjeg sloja na nivo „zaposlenih siromaha“. Minimalnu zaradu u SAD prima oko dva miliona ljudi, koji najčešće rade po dva, tri posla i, uprkos tome, teško preživljavaju.\nMere za siromaštvo\nPrema novom zvaničnom kriterijumu UN, apsolutno siromašnim se smatraju ljudi koji žive od prihoda manjeg od 1,25 dolara dnevno. Prema kriterijumima EU siromašan je onaj ko na raspolaganju za troškove života ima manje od 60% od prosečnog primanja u zemlji. Za razliku od definicije relativnog siromaštva u EU, međunarodne institucije su definisale da u apsolutnom siromaštvu žive ljudi koji na raspolaganju imaju manje od jednog dolara dnevno. Po kriterijumu Svetske banke zemlje sa boljim ekonomskim prilikama imaju višu granicu siromaštva, za regione poput Latinske Amerike ili istočne Evrope ta granica je dva dolara dnevno po stanovniku, a u najugroženijim regionima prag siromaštva je sa jednog dolara dnevno po čoveku pomeren na 1,25 dolara. Prema kriterijumu koji definiše OECD, siromašnim se smatraju osobe koje žive sa manje od polovine prosečne plate u zemlji.\nPrema podacima Nacionalnog saveza za beskućnike, broj ljudi bez krova nad glavom je, pre izbijanja krize, počeo da opada, pa ih je tako bilo 744.000 u januaru 2005. godine, a 672.000 u istom mesecu 2007. Sa eskalacijom krize, 36 od ukupno 50 američkih saveznih država prijavile su povećanje broja beskućnika, a očekuje se da će situacija biti još gora. Eksperti navode da 42% beskućnika u SAD, a 70% u Kaliforniji, spavaju na ulici, u automobilima, pod šatorima ili u napuštenim zgradama, pri čemu na ulici ostaje sve više zaposlenih, obrazovanih ljudi i onih koji rade pola radnog vremena, ali ne zarađuju dovoljno da bi platili račune. Istovremeno, 29,5 miliona Amerikanaca dobijaju bonove za hranu, a spisak lica koja primaju državnu pomoć uvećan je tokom prošle godine za dva i po miliona. Kancelarija za kongresni budžet predviđa da će ove godine država morati za bonove za hranu da izdvoji 50 milijardi dolara, umesto 39 milijardi dolara koliko je izdvajala prošle godine.\nIpak, treba imati na umu da u SAD 97% onih koji se klasifikuju kao siromašni poseduju televizor u boji i automobil, a kada izgube radna mesta ili imovinu, i dalje imaju neki vid zdravstvenog osiguranja i pomoći za prehranjivanje. Situacija 1,4 milijarde ljudi koji žive u ekstremnom siromaštvu je drugačija. Oni su siromašni prema apsolutnom standardu koji se temelji na najosnovnijim ljudskim potrebama i nemaju državnu pomoć kao oslonac. Njih će recesija najviše pogoditi, pa se sa pravom postavlja pitanje šta će učiniti bogate zemlje da im pomognu? Neke evropske države su već preduzele konkretne korake, dok su predizborna obećanja Baraka Obame o udvostručavanju američke pomoći siromašnim zemljama odložena na neodređeno vreme, iako je obećana suma od nepunih 50 milijardi dolara godišnje skromna u poređenju sa 685 milijardi dolara koliko je Amerika potrošila na odbranu tokom 2008. godine.\nbroj 55, maj 2009.\nPedagogija i njene varijacije\nHrvatska: Odmah po rođenju dijete je dužno 60.000 kuna


Ovogodišnji Međunarodni sajam građevinarstva otvorio je Oliver Dulić, ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja.\nOrganizacija „Ana i Vlade Divac“ očekuje pomoć građevinskih kompanija u izgradnji zgrade za izbegle i raseljene.\nPortal Gradnja.rs detaljno izveštava sa Sajma. Pošaljite nam e-mail ako želite da obiđemo vaš štand i predstavimo vaše proizvode i usluge!\nRadno vreme Sajma je od 10h do 19h a cena pojedinačne ulaznice iznosi 500 dinara. Propusnica (narukvica) za posetioce (važi od 11.00 h za sve vreme trajanja sajma) košta 900 dinara. Grupne ulaznice (podrazumeva dolazak više od 20 ljudi) iznose 350 dinara po osobi.\nPratite zelene balone\nU saradnji sa Agencijom za energetsku efikasnost Beogradski sajam i ove godine nastavlja akciju „Obojimo zeleno“. Na 45 štandova naći će se veliki zeleni baloni, kao jasno vidljiv znak da se radi o izlagačima čiji proizvodi ili usluge ispunjavaju savremene ekološke zahteve. Moderno građevinarstvo podrazumeva brigu o prirodi i okruženju, što znači da je zadovoljavanje nekih parametara postao neizostavni uslov za bavljenje ovom delatnošću – održiva izgradnja, obnovljivi izvori energije, energetska efikasnost, racionalno korišćenje resursa, uticaj na okolinu i zdravlje ljudi.\nIzlagači sa zelenim balonima, kao svojevrsnim odličjem, u hali 1 organizovaće izložbu pod istim nazivom – „Obojimo zeleno“. Predviđeni su i stručni skupovi koji će razmatrati ovu problematiku, a ovako izabrani izlagači imaće priliku i da besplatno predstave svoj „zeleni program“.\nVidimo se na sajmu i čitajte naš izveštaj.\n#gradnja #ko izlaze #oliver dulic #sajam 2012 #sajam gradjevinarstva #sajam gradjevine #SEEBBE #standovi


► Ružić: Za nacionalne manjine ove godine 30 miliona dinara\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić izjavio je danas da je u budžetskom fondu za nacionalne manjine u ovoj godini opredeljeno 30 miliona dinara, što je za 37,6 odsto više nego u prethodnoj godini, saopštio je njegov kabinet.\n"U prethodnoj godini iz tog fonda finansirano je 77 organizacija ili ustanova i to u iznosu od 21,8 miliona dinara, a za programe i projekte iz oblasti informisanja na jezicima nacionalnih manjina", podsetio je on na na prvom sastanku sa predsednicima nacionalnih saveta nacionalnih manjina.\nRužić je rekao da je prethodna godina bila u znaku nacionalnih manjina jer su izmenjeni manjinski zakoni, uspešno su sprovedeni izbori za nacionalne savete, a formirana su i dva nova nacionalna saveta - saveti poljske i ruske nacionalne manjine.\n"Cilj nam je bio da izmenama zakona obezbedimo javnost u radu nacionalnih saveta, transparentnost u trošenju finansijskih sredstava, kao i depolitizaciju nacionalnih saveta, kao i da ti saveti ne izgube iz vida ulogu koju imaju u očuvanju kulturnog i nacionalnog identiteta manjina", naveo je ministar.\nRužić je istakao da predstavnici nacionalnog saveta treba da rade transparentno i u interesu nacionalne manjine.\nOn je dodao da svi nacionalni saveti mogu da računaju na podršku Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nMinistar je podsetio da je Vlada Srbije usvojila Uredbu o kriterijumima za raspodelu sredstava iz budžeta za finansiranje rada nacionalnih saveta nacionalnih manjina, koja je stupila na snagu 9. februara ove godine.\n"Raspodelu sredstava vršiće Кancelarija za ljudska i manjinska prava, a nacionalni saveti su u obavezi da do 1. aprila 2019. dostave predloge za dodelu sredstava", naveo je Ružić.\nVlada Srbije usvojila je danas uredbu kojom je omogućeno da republički inspektori dobiju zvanje samostalnog savetnika i veće plate, saopšteno je iz Ministarstva za državnu upravu i lokalnu...


Regioni - datum: 2018-06-29 EDUKACIJA ZA ZAPOSLENE U DOMU ZA STARA LICA\nPredavač dr Nemanja Milovanović Zbrinjavanje palijativnog pacijenta\nBIJELO POLjE – U Domu za stara lica, smještenom u naselju Medanovići, održano je predavanje na temu „Psihoduhovno zbrinjavanje palijativnog pacijenta” koje je realizovao dr Nemanja Milovanović, iz Beograda. Višečasovnom predavanju prisustvovali su zaposleni Doma i sa ogromnim interesovanjem i pažnjom pratili zanimljivo izlaganje dr Milovanovića.\n– Psihoduhovno zbrinjavanje podrazumijeva vještine kojima se čuva i unapređuje zdravlje uma i duha palijativnog pacijenta, objasnio je Milovanović i dodao da je proces prihvatanja sadašnjosti, pomirenja s prošlošću i iskorišćavanja budućnosti, najbolji način da palijativni pacijent što lakše podnese svoju bolest.\nPrisustvujući nedavno otvaranju ovih odjeljenja u Domu starih „Bijelo Polje” ministar rada i socijalnog staranja Kemal Purišić je istakao da Ministarstvo rada i socijalnog staranja za ovaj projekat je izdvojilo 90 hiljada eura, kako bi podigli svijest o globalnom problemu kakav je demencija, od koje samo u Crnoj Gori boluje osam hiljada osoba.\nPurišić je naveo da Dom starih „Bijelo Polje” od osnivanja postiže značajne rezultate u pogledu unapređenja zaštite starih lica i već skoro osam godina pruža institucionalnu brigu u pogledu stanovanja, ishrane, njege i zdravstvene zaštite, kao i pravne i savjetodavne pomoći.\nPredsjednik Opštine Petar Smolović kaže da se otvaranjem ovakvih vidova medicinske pomoći, dostižu najveći evropski standardi. Direktor Doma, Dejan Pavićević izrazio je veliku zahvalnost Ministarstvu rada i socijalnog staranja i Opštini Bijelo Polje na finansijskoj pomoći za otvaranje odjeljenja za zbrinjavanje dementnih osoba. On je rekao da je ovim činom, naša ustanova još jednom dokazala da na najbolji mogući način sprovodi svoju misiju i podiže svijest društva o značaju pomoći starim licima.M.N.


Gradonačelnik Kraljeva za Insajder: Ne znam da li su donatori SNS-a, ali o partijskom zapošljavanju nema govora | Insajder\nGradonačelnik Kraljeva Predrag Terzić u izjavi za Insajder tvrdi da zapošljavanje preko ugovora o delu u gradskoj upravi u Kraljevu nema nikakve veze sa tim da je možda reč o istim ljudima koji su donirali predsedničku kampanju Aleksandra Vučića ove godine.\nFoto: Youtube/printscreen / Gradonačelnik Kraljeva Predrag Terzić\nPodsetimo, Pokret Lokalni front iz Kraljeva prošle nedelje je izdao saopštenje u kome izražava sumnju da SNS izvlači budžetska sredstva u stranačke svrhe preko ugovora o delu koje gradska uprava potpisuje se osobama koje su donirale predsedničku kampanju Aleksandra Vučića.\nKako navode u Lokalnom frontu na osnovu dokumenata koje su prikupili, od 12 osoba sa kojima je gradonačelnik Kraljeva ove godine potpisivao ugovore o delu, pet osoba sa identičnim imenima nalaze se na listi donatora predsedničke kampanje Aleksandra Vučića.\n“Ako tome dodamo i osobu koja je to učinila indirektno gde je član porodice uplatio novac za finansiranje predsedničke kampanje umesto zaposlene osobe, dolazimo do činjenice da je to učinila polovina izvršilaca. Najmanje pola njih su ujedno i članovi vladajuće partije”, ističu u Lokalnom frontu za Insajder.\nS druge strane, gradonačelnik Kraljeva Predrag Terzić negira bilo kakvu vezu između angažovanja tih ljudi si bliskosti sa Srpskom naprednom strankom.\nTerzić: Zbog zabrane zapošljavanja potpisujemo ugovore o delu\nNekoliko osoba koje su na spisku već duže vreme rade po osnovu ugovora o delu. Na pitanje novinara Insajdera zbog čega se ti poslovi ne sistematizuju s obzirom očigledno postoji potreba za njima, gradonačelnik Kraljeva Predrag Terzić tvrdi da je to zbog zabrane zapošljavanja u javnom sektoru.\n“Mi bismo ih rado sistematizovali. Apsolutno se slažem da bi to trebalo da postanu radna mesta, jer postoji potreba za njima. Međutim, s obzirom da je zakon o zabrani zapošljavanja u javnom sektoru i dalje na snazi, mi ne možemo da ih angažujemo drugačije nego preko ugovora o delu”, ističe Terzić za Insajder.\nNa pitanje novinara Insajdera da li je slučajnost to što se od 12 osoba sa kojima je potpisao ugovor o delu polovina poklapa sa donatorima kampanje Aleksandra Vučića, Terzić odgovara da uopšte nije upućen u to ko je donirao novac za kampanju, napominjući da o bilo kakvim malverzacijama „nema ni govora“.\n„Ja nisam ni pogledao taj spisak donatora. Međutim, nije dokazano da su uopšte isti ljudi u pitanju. U svakom slučaju, tvrdnje po kojima su ljudi koji imaju ugovor o delu dobili te ugovore zbog bliskosti sa SNS-om ili zbog donacija kandidaturi predsednika Vučića nisu tačne. Reč je o orkestriranoj kampanji koja ima za cilj da prikaže nekakvo partijsko zapošljavanje u Gradskoj upravi Kraljeva“, kaže Terzić za Insajder.\nNa pitanje novinara Insajdera da li on ima zvanična saznanja da nisu u pitanju isti ljudi, Terzić odgovara da ne može sa sigurnošću da tvrdi, jer se time nije bavio.\n„Ne, ja ne znam da li su to isti ljudi koji su donirali novac za kampanju Aleksandra Vučića, ali to da su ljudi dobijali ugovore o delu da bi se izvlačila sredstva u stranačke svrhe apsolutno ne stoji. Nikoga ko je potpisivao ugovor o delu nismo pitali da li je član SNS-a ili bilo koje druge stranke, a mislim da većina ljudi nisu članovi stranke, jer poznajem mnoge ljude koji su članovi SNS-a“, kaže gradonačelnik Kraljeva za Insajder.\nZbog sumnjivih donacija Agencija podnela prijave protiv SNS, SPS i URS\nSumnjama u poreklo novca kojim stranke u Srbiji finansiraju svoje kampanje bavila se i Agencija za borbu protiv korupcije. Agencija je u martu ove godine Višem javnom tužilaštvu u Beogradu prijavila Srpsku naprednu stanku, Socijalističku partiju Srbije i Ujedinjene regione Srbije zbog sumnje na pranje novca tokom izbora 2014. godine.\nAgencija je izrazila sumnju u to da je Srpska napredna stranka za izbore 2014. godine dobila preko 2500 uplata sa identičnim iznosom od 40.000 dinara.\nU izveštaju se takođe navodi da je Uprava za sprečavanje pranja novca utvrdila da je 135 lica u kratkom vremenskom roku položilo iznose od 40 000 dinara na lične račune da bi ubrzo nakon toga, taj novac prebacili kao donaciju Srpskoj naprednoj stranci. Prema podacima Uprave za sprečavanje pranja novca reč je o ukupno 5,4 miliona dinara koji su donirani SNS, bez objašnjenja o poreklu novca.\nVučić za Insajder: “Sedimo nas dvoje, i bude tu i neki treći čovek”\nSlična situacija se ponovila i tokom ove godine s obzirom da je predsedničku kampanju Aleksandra Vučića doniralo 6.940 građana, koji su većinom uplatili identične iznose od 40.000 dinara. Novinari BIRN-a razgovarali su sa nekoliko ljudi koji tvrde da su, uoči izbora 2017, pomogli Srpskoj naprednoj stranci da sakrije poreklo novca, tako što su novac dobijen od SNS-a uplaćivali stranci pod svojim imenom.\nPredsednik Srbije i lider Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić u intervjuu za Insajder na pitanja u vezi s finansiranjem SNS-a tokom izborne kampanje i sumnjama Agencije za borbu protiv korupcije da je reč o pranju novca, odgovara da nema govora o pranju para, ali da će sve biti ispitano.\n"I to će da se ispituje. Evo ja molim sve, Agenciju za borbu protiv korupcije, sve, da ispitaju sve do kraja. Dakle, samo malo strpljenja pokažite. Agencija traži to. Ja kažem da je izmišljena tema. Da li nije ili jeste neka Agencija sprovede postupak do kraja", naveo je Vučić.\nAleksandra Vučića u izbornoj trci pomogla je samo jedna firma, ali i 6.940 građana, koji su većinom uplatili identične iznose od 40.000 dinara od čega je SNS zaradio oko 2,2 miliona evra.


Slovenska podrška Toplanama, projektima i smanjenju troškova - BizMag\nNaslovna BiH Investicije Slovenska podrška Toplanama, projektima i smanjenju troškova\nAmbasadorica Slovenije u BiH Zorica Bukinac sa direktorom kompanije “Petrol BH oil company“ Gregorom Žnidaršičem danas je posjetila Toplane-Sarajevo, gdje su razgovarali sa direktorom Berinom Alagićem i saradnicima.\nNa sastanku je razgovarano na temu razvojnih projekata preduzeća, kao i potencijalnoj podršci Slovenije u budućnosti, s ciljem realizacije projekata koji prvenstveno imaju za cilj povećanje energijske efikasnosti sistema, daljinskog grijanja, racionalne potrošnje toplotne energije, a koji će u konačnici doprinijeti smanjenju troškova poslovanja u KJKP „Toplane-Sarajevo“ d.o.o. i smanjenju zagađenja zraka kroz modernizaciju sistema.\nU tom smislu direktor Toplana je upoznao ambasadoricu Slovenije sa aplikacijom za grant investicijske projekte u iznosu od 1,4 miliona KM koju će Toplane Sarajevo uputiti “Centru za mednarodno sodelovanje in razvoj“ – CMSR, Republike Slovenije, te je istaknuta potencijalna saradnja sa slovenačkom kompanijom Petrol, što bi bio nastavak aktivnosti sa međunarodnim partnerskim organizacijama kojima su Toplane već uputile aplikaciju za grant sredstva u iznosu od 1,8 miliona KM.\nBukinac je pružila podršku Toplanama, u namjeri provedbe investicijskih projekta i saradnje sa Petrolom, te je u okviru svojih nadležnosti iskazala spremnost za buduću saradnju na tom polju. Nakon zvaničnog dijela, upriličena je posjeta kotlovskom postrojenju.\n#Petrol BH oil company\nPrijašnji nasloviUnited Grupa kupuje grčki Forthnet\nIdući nasloviDonesena odluka o obaveznoj primjeni preferencijalnog tretmana domaćeg u BiH


Bosanskohercegovačko selo sa uređenim domaćinstvima, zdravom hranom, čistim zrakom, ljubaznim domaćinima i bogatim prirodnim i kulturno-historijskim nasljeđem može biti naš novi turistički brend, poručila je federalna ministrica okoliša i turizma Edita Đapo u povodu Svjetskog dana turizma,27. septembra, koji se ove godine obilježava pod sloganom "Turizam i ruralni razvoj''.\n"Svjetski dan turizma 2020. godine dočekali smo u vrlo specifičnom i teškom vremenu neizvjesnosti, u trenucima kada se mi u BiH, kao i cijeli svijet borimo s pandemijom koronavirusa. Njene posljedice su ogromne, sektor turizma i sektori povezani s ovom djelatnošću bilježe stalne gubitke, a veliki broj ljudi ostaje bez radnih mjesta. Međutim, jednako kao i svaku drugu krizu, smatram da i pandemiju COVID-19 možemo posmatrati kao našu veliku šansu", naglasila je Đapo.\nDodaje da tako mala, individualna seoska domaćinstva mogu postati nove i neotkrivene oaze zdravog i kvalitetnog života u kojem se pod uticajem pandemije ljudi vraćaju tradiciji i zaboravljenom ambijentu.\nTakođer, naglašava da razvoj seoskog turzima u BiH može značiti i podršku razvoju lokalne zajednice, bržem razvoju poljoprivrednih preduzeća i stvaranju novih radnih mjesta.\n"Živjeti u prirodi i sa prirodom, učiti od nje, biti strpljiv i čekati plodove vlastitog rada vrijednosti su sa kojima se u našoj zemlji vijekovima živjelo, a sada ih treba podijeliti i sa našim gostima. Dragi prijatelji iz svih krajeva svijeta, pozivamo vas da odaberete BiH kao vašu destinaciju za odmor. Radujemo se vašem dolasku, te vjerujemo da ćete uživati u prirodnom okruženju i ljubaznosti naših domaćina, jer upravo su oni najbolji promotori vrijednosti BiH", poručila je Đapo, saopćeno je iz Federalnog ministarstva okoliša i turizma..


Za energetsku rekonstrukciju 13 objekata uloženo oko 9 miliona eura | Analitika - Informativni Portal\nPreduzetništvo / Energetika\nMarko Radulović saopštio\nZa energetsku rekonstrukciju 13 objekata uloženo oko 9 miliona eura\nKroz realizaciju dva programa energetske efikasnosti u protekle 4 godine, koja sprovodi Ministarstvo ekonomije, rekonstruisano je i adaptirano ukupno 13 obrazovnih i zdravstvenih ustanova, za šta je uloženo oko 9 miliona eura, kazao je generalni direktor Direktorata za energetsku efikasnost Marko Radulović.\nObjavljeno: 14. 12. 2017 - 16:50 Promjenite veličinu teksta: A A A\nVlada Crne Gore je na današnjoj sjednici usvojila Informaciju o realizaciji aktivnosti na poboljšanju energetskih karakteristika javnih objekata po osnovu namjenskih kredita.\nKako je kazao Radulović, riječ je o dva projekta koja se finansiraju po osnovu međunarodnih kredita u oblasti energetske efikasnosti, i to:\n• Energetska efikasnost u Crnoj Gori – dodatno finansiranje (MEEP AF) koji je fokusiran na zdravstvene objekte;\n• Program energetske efikasnosti u javnim zgradama – druga faza (EEPPB II) koji je fokusiran na obrazovne objekte i dijelom na administrativne objekte.\n„Prvi projekat realizujemo od 2009. godine, drugi od 2012. U proteklih 8 godina kroz pomenuta dva projekta primjene mjera energetske efikasnosti rekonstruisano je 48 obrazovnih i zdravstvenih objekata širom Crne Gore i uloženo oko 35 miliona eura“, kazao je Radulović.\nOn je pojasnio da se izvještaj koji je danas usvojen odnosi na druge faze dva pomenuta projekta, odnosno na period od 2014. godine za prvi projekat, i od 2015. za drugi – do danas.\n„Projekat Energetska efikasnost u Crnoj Gori – dodatno finansiranje (MEEP AF) realizuje se od aprila 2014. po osnovu zajma Međunarodne banke za obnovu i razvoj u iznosu od 5 miliona eura. Tokom druge faze, koja je predmet ovog izvještaja, u prethodne četiri godine energetski smo adaptirali 6 objekata: Klinički centar Crne Gore (KCCG), tri bolnice i dva doma zdravlja, ukupne vrijednosti radova oko 3,4 miliona eura. U toku su radovi na unapređenju energetskih karakteristika tri doma zdravlja i dvije zdravstvene stanice“, kazao je Radulović i dodao da je planirani završetak ove faze projekta proljeće 2018. godine.\nU cilju kontinuiranog rada na unapređenju ne samo energetske efikasnosti zdravstvenih objekata, već i povećanju komfora korisnika objekata, Radulović je najavio da se tokom 2018. planira zaključenje novog ugovora o kreditu sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj u iznosu od 6 miliona eura.\nKada je u pitanju druga faza projekta Program energetske efikasnosti u javnim zgradama, ona se realizuje od 2015. godine sa Njemačkom razvojnom bankom (KfW), a ukupna vrijednost ove faze projekta je 22,27 miliona eura.\n„U ovoj fazi planirana je rekonstrukcija i adaptacija 16 obrazovnih ustanova, od čega je 7 objekata već završeno i u njihovu rekonstrukciju je uloženo oko 5,6 miliona eura“, kazao je Radulović.\nPrema njegovim riječima, podaci sa rekonstruisanih objekata govore da je 60,74% manja potrošnja energije u objektima nakon rekonstrukcije u odnosu na potrebe objekata prije rekonstrukcije.\nMinistarstvo ekonomije će za realizaciju druge faze oba programa tokom 2018. godine izdvojiti oko 11 miliona eura.\nTagovi: Ministarstvo ekonomije Energetska efikasnost Marko Radulović\nEnergetika Uokviru Projekta energetske efi... Rekonstruisaće dvije škole u Mojkovcu\nEnergetika Na lokalitetu Briska gora Ministarstvo ekonomije raspisalo javni poziv za izgradnju solarne elektrane\nEnergetika Power AB Group dobila dozvolu Grade malu elektranu na Bukovici\nEnergetika Marko Radulović saopštio Za energetsku rekonstrukciju 13 objekata uloženo oko 9 miliona eura\nEnergetika Ministarstvo ekonomije Za primjenu mjera energetske efikasnosti 11 miliona eura u 2018. godini


Vesti Autor:Anadolija08. okt. 201714:04 > 14:11\nNabavka šest lovačkih aviona MiG-29 iz Rusije za Srbiju je samo privremeno rešenje, koje neće uticati na balans vojne moći na Balkanu, jer je reč o polovnim avionima defanzivnog kapaciteta, izjavio je u razgovoru za Anadoliju vojni analitičar Aleksandar Radić.\n„Ako krenemo od procene da je reč o polovnim avionima na isteku životnog veka, ono što mi dobijamo je mogućnost preživljavanja. Ovo je samo provizorno rešenje, a mi smo već izgubili previše vremena. Čak i da dobijemo na poklon od Zapada avione, mi nemamo vremena“, rekao je Radić.\nOn je objasnio da je reč o avionima proizvedenim u periodu od 1987. do 1991. godine, a da su inače migovi upotrebljivi 40 godina, kao i i da predstavljaju defanzivno sredstvo za kontrolu i zaštitu vazdušnog prostora Srbije.\nPoslednja dva miga dopremljena na aerodrom u Batajnici\n„Ukoliko bi bili modernizovani, oni bi mogli da imaju ofanzivni kapacitet, ali modernizacija nije ugovorena. Ugovoren je samo prijem šest ruskih aviona, remont četiri naša aviona, a onda kada se naši remontuju i remont tih ruskih“, naveo je Radić.\nOn ocenjuje i da nabavka tih aviona neće uticati na balans vojne moći na Balkanu, jer osim što su defanzivnog kapaciteta, Mađarska već ima savremenije avione, a Hrvatska i Bugarska su trenutno pred nabavkom aviona.\nKomentarišući najave ministra odbrane Aleksandra Vulina da će migovi biti predstavljeni na aerodromu u Batajnici 20. oktobra na Dan oslobođenja Beograda, čemu bi trebalo da prisustvuje i ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu, Radić kaže da će oni tada biti pokazani javnosti i to na zemlji.\n„Oni će 20. oktobra biti pokazani javnosti i to na zemlji, a ako ih budete brojali videćete da ih nema šest nego pet, jer je jedan već vraćen u Rusiju zbog pravnih stvari. Oni neće leteti više meseci. Oni koji će leteti 20. oktobra će biti ruski avioni koji će odmah po završetku manifestacije biti vraćeni u Rusiju“, dodao je Radić.\nKao pravo rešenje vidi, pod uslovom kada bi država imala novac, organizovanje međunarodnog tendera i da se izabere model nabavke koji će omogućiti afirmaciju srpske industrije. Radić je zaključio i da bi jedna zemlja kao što je Srbija trebalo optimalno da ima između 18 i 20 aviona sa više od 30 pilota, a ne deset aviona kao što je sada slučaj.\nAleksandar RadićavionMiGMig 29Rusija


Press Online :: Life style :: ZABLISTAJTE: Sjajni načini da se izborite sa umorom! / print=true\n29. 08. 2018. - Autor: Menshealth.rs\nSa prevelikim obavezama i umorom se suočavamo svakog dana. Uz pomoć sledećih 7 saveta, konačno pobedite izmorenost i zablistajte na poslu.\nUmesto što ćete nekoliko puta odložiti alarm za 5 minuta, podesite ga na najkasnije vreme kada bi trebalo da ustanete, a kada čujete zvono budilnika, odmah ustanite iz kreveta. Istraživanja ukazuju da izlaganjem fragmentarnom snu, smanjujete vašu memoriju i generalni performans i obavljanje svakodnevnih poslova izazivajući stanje izmorenosti.\nZapravo, podesite vaš alarm deset minuta ranije kako biste doručkovali. Sa Univerziteta u Cardiffu poručuju da činija žitarica, koju pojedete za doručak može da smanji nivo vašeg hormona stresa kortikozola.\nPrema istraživanju, koje je objavila Američka psihološka asocijacija, lakše ćete se izboriti sa stresom, ukoliko u vaš svakodnevni raspored dodate i vežbanje. Treniranje na otvorenom vam takođe može pomoći, pa iskoristite ove lepe jesenje dane i krenite na trčanje ili na fitnes na otvorenom.\nISTRAŽIVANJE POTVRDILO: Ovo je spisak pesama koje popravljaju raspoloženje!\nODUŠEVIĆE VAS: Najkraći i najzanimljviiji TIBETANSKI TEST LIČNOSTI!\nUniverzitet Tufts otkrio je da će se bez adekvatne hidratacije, vaše telo osećati umorno, a vaše raspoloženje će biti ugroženo, naročito nakon vežbanja. Ako izgubite 2 procenta vode iz vašeg tkiva, vaš energetski nivo opada za 30 procenata. Stoga se potrudite da pijete dovoljno vode tokom dana , kako bi vaše delo bilo dovoljno hidrirano.\nNAPRAVITE MALI PREDAH\nPredahnuti nekoliko minuta je najbolji način da se izborite sa svojim poslovnim rokovima. Sa Univerziteta u Ilinoisu otkrivaju da će vam 5 minuta predaha pomoći da ostanete fokusirani na svoje poslovne obaveze.\nĆASKAJTE SA KOLEGAMA\nProćaskajte sa svojim kolegama za produktivniju pauzu. MIT Media Lab otkriva da oni koji popričaju sa svojim kolegama, brže prolaze kroz radni dan i manje proživaljavaju stres. Recite ovo svom šefu sledeći put kada se bude žalio na žamor i buku.\nLondon Sleep Centre otkriva da ako pijete alkohol pre spavanja, prva faza sna može da bude duboka, ali će na kraju san postati fragmentaran, što će vas ostaviti izmorenim i nenaspavanim sledećeg dana. Umesto alkohola, popijte šolju mleka – kalcijum će vam pomoći da se opustite i bićete spremni kao zapeta puška na jutarnjem poslovnom sastanku.


Cvetanović najavio otvaranje tri nove fabrike - JUGPRESS\nCvetanović najavio otvaranje tri nove fabrike\nPrilikom dodele novčanih nagrada mladim i uspešnim ljudima, a povodom 11. oktobra, Dana grada, gradonačelnik Goran Cvetanović, najavio je i da će iduće godine Leskovac dobiti tri nove fabrike koje će zaposliti od 1.000 do 1.500 ljudi.\n„U toku iduće godine, najmanje, još tri nove fabrike biće otvorene u Leskovcu koje će imati najmanje od 1.000 do 1.500 novootvorenih radnih mesta, što znači da perspektiva za naše sugradjane postaje svakim danom sve izvesnija“, rekao je Cvetanović dodavši da je glavni cilj lokalne samouprave stvaranje adekvatnog privrednog ambijenta sa novim radnim mestima i većim šansama za zapošljavanje.\n„Danas počinje sa radom nova fabrika u Leskovcu, rumunska kompanija „Terasteel“, a do kraja godine i turska kompanija „Jeanci“ otvoriće novu fabriku, za šta smo uz pomoć Vlade Republike Srbije renovirali nekadašnju potpuno propalu, ruiniranu „Sintetiku“, gde je izdvojeno 185 miliona dinara. U njoj će raditi od 300 do 400 ljudi“, kaže Cvetanović.\nOn je dodao i da Leskovac ima izuzetno vredne domaće privrednike, kojima će grad pokušati da omogući poslovanje i uslove za dalji razvoj.


Naše mašine spremne za zimu - Uniwab\n''Zimska služba "Beograd puta" spremna je za zimsku sezonu, izjavio je danas gradonačelnik Beograda Siniša Mali navodeći da je izvršen remont kompletne mehanizacije službe i nabavljena dovoljna količina putne soli.\n"Potpuno smo spremni za prvi sneg u Beogradu", rekao je Mali, koji je sa saradnicima obišao zimsku službu i Komandni centar tog preduzeća, i precizirao da je već nabavljeno 8.000 tona putne soli.\nUoči početka zimske sezone, koja traje od 15. novembra do 31. marta, Mali je rekao da je čišćenje snega zajednička aktivnost te da će u taj posao biti uključene sve gradske službe i javno-komunalna preduzeća, ali je apelovao i na građane da čiste ispred svojih kuća i zgrada.\nGradonačelnik je tom prilikom najavio da će naredne godine biti nabavljena "dva ili tri, a možda i četiri" nova kamiona za "Beograd put".\n"Jedan kamion sa dodatnom opremom košta između 100.000 i 150.000 evra, što nije mala, ali je potrebna investicija, kako bi se 'Beograd put' osvežio i radio još bolje", rekao je Mali. On je kazao da postoje problemi sa FAP-ovim kamionima, jer je za njih teško nabaviti rezervne delove i dodao da se radi na novom investicionom programu za "Beograd put", jer je to služba koja vodi računa o celom gradu i u koju treba investirati.\n"Mnogo smo investirali u Gradsku čistoću, Gradsko zelenilo, Parking servis...i to su investicije koje građanima daju sigurnost da ćemo posao obavljati brzo i efikasno", rekao je Mali.\nOn je naveo i da će "Beograd put" ubuduće, u skladu sa dogovorom sa Ministarstvom za građevinarstvo, saobraćaj i infrastrukturu, preuzeti u nadležnost održavanje obilaznice oko Beograda, koju je do sad održavalo privatno preduzeće.\n"To je dodatni prihod za preduzeće, a kroz izmene Zakona o glavnom gradu tražimo da i 93 kilometra puta koji prolaze kroz glavni grad pređu u nadležnosti Beograda", rekao je Mali.\nDirektor "Beograd puta" Ivan Tejić je pohvalio rad svih zaposelnih u zimskoj službi, jer rade u teškim uslovima. "Zaposleni su vredni ove firme, svi vozači, mašinisti, radnici... oni nose firmu. Mehanizacija će se nabaviti, ali radnici su ti koji nose firmu i njima se zahvaljujem", rekao je Tejić.''-Kurir