petak, 20. januar 2017. 20:03h\nNa današnjoj sednici Gradsko veće Pančeva usvojilo je godišnji plan rada Gradskog štaba za vanredne situacije kojim su predviđeni završetak Situacionog centra, nabavka novih pumpi za slučaj poplava i jednog vozila koje će biti korišćeno tokom vanrednih situacija.\nNa današnjoj sednici Gradsko veće Pančeva usvojilo je godišnji plan rada Gradskog štaba za vanredne situacije Pančevo.MOJKraj.rs\nOvogodišnjim programom Gradski štab za vanredne siutuacije predviđeno je da se tokom ove godine završi procena ugroženosti od elementarnih nepogoda, kao i da se, kada Zakon bude usvojen, započne sa formiranjem jedinica civilne zaštite i opšte namene.\nMiodrag Milošević, šef Odeljenja za vanredne situacije u gradskoj upravi kaže da je za ovu godinu planirano tri i po miliona dinara.\nMilion i po planirano je za završetak Situacionog centra grada Pančeva i dva miliona za nabavku pumpi, odnosno kombinovanih pumpi i agregata u slučaju poplava. Planirana je i nabavka jednog vozila, namenjenog z aangažovanje u vanrednim situacijama, kazao je Milošević.\nGrad Pančevo će i dalje plaćati troškove vođenja evidencije naplate posebne naknade za unapređenje zaštite životne sredine u fabrikama južne zone. To je takođe odlučeno danas na sednici Gradskog veća.\nMilica Marjanović, iz Sekretarijata za poresku administraciju podsetila je da je posebna naknada za unapređenje zaštite životne sredine jedan od važnijih prihoda u budžetu grada. Samo prošle godine Grad Pančevo je po ovom osnovu ostvario više od 397 miliona dinara.\nOd ovog iznosa više od 341 miliona dinara predstavlja eko naknada koja se plaća u iznosu od 100 dinara po toni utovarenog ili istovarenog tereta u sve tri fabrike južne zone. Količine, ali i plaćanje ovih naknada kontrolišu zaposleni u Rafineriji, Azotari i Petrohemiji, i gradu dostavljaju mesečne izveštaje, a grad plaća troškove. Tako će Rafineriji biti isplaćeno skoro tri i po miliona dinara, Azotari skoro 182 hiljade, i Petrohemiji 151 hiljada dinara, kazala je Marjanović.\nRaspored sredstava, kao i ranijih godina vrši se na osnovu procenta ostvarenog prihoda u svakoj konkretnoj fabrici. Od ovih 341 miliona 91,23% osvareno je u Rafineriji nafte Pančevo, 3,98% u HIP Petrohemiji, a 4,79% u HIP Azotari.\nNa inicijativu Saveta za rodnu ravnopravnost Grada Pančeva na sednici Veća data je saglasnost da se formira radno telo koje će raditi na implementaciji Akcionog plana grada za unapređenje položaja žena i rodne ravnopravnosti za period od 2016. do 2018. godine.


Nulta tolerancija na sve oblike nasilja nad ženama – Balkanekspresrb.rs\n29/12/2020 Off By BERB\nRadna grupa za izradu nacionalne strategije za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad ženama u porodičnim i partnerskim odnosima za period od 2020. do 2025. godine započela je danas rad na ovom strateškom dokumentu.\nPotpredsednica Vlade i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović izjavila je na sednici tog tela da je u poslednjih deset godina u porodičnom i partnerskom nasilju ubijeno 315 žena, iza kojih je ostalo 432 dece, od toga 169 maloletne.\nSamo u ovoj godini stradalo je 28 žena. Ljudi nisu brojke, ali podaci su nam važni da bismo donosili odluke, ali i kao opomena da smo mogli bolje da radimo i da sve što ćemo intersektorski ubuduće činiti bude u funkciji efikasne primene zakona, nove strategije za sprečavanje nasilja, ali i nacionalnog SOS telefona po međunarodnim standardima, navela je Mihajlović.\nPotpredsednica Vlade je podsetila na to da prethodnih godina nije bilo jednostavno u svakom trenutku uspostaviti jedinstvo svih resornih ministarstava, zbog čega se kasnilo i sa donošenjem strategije za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad ženama, ali i nekih zakona, strateških dokumenata i akcionih planova.\nO tome govorim javno jer od 2016. godine kasnimo sa nekim strateškim dokumentima, rekla je Mihajlović i poručila da je važan zajednički rad na promeni svesti i stereotipa.\nBitno je da ohrabrimo žene da prijave nasilnike, da edukujemo decu od malih nogu, ali i da radimo sa muškarcima i počiniocima nasilja. Značajno je i da se borimo protiv stereotipa i predrasuda, da nam se ne dešava da svaki četvrti mladić i svaka deseta devojka misle da je u redu dobiti po neki šamar, zaključila je ona.\nMinistarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević istakla je da je Srbija država koja ima nultu toleranciju na sve oblike nasilja, i naša poruka jeste da sve žene koje trpe bilo kakav oblik nasilja treba da znaju da nisu same i da imaju kome da se obrate, ali i da je njihova država uz njih.\nTo što smo danas svi ovde treba da pokaže koliko smo udruženi u ovoj borbi. To nam daje veliku snagu da u svim narednim koracima delujemo tako da smanjimo i potpuno sprečimo bilo kakav oblik nasilja, navela je ona.\nMinistarka pravde Maja Popović ukazala je na to da je Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, čija je primena počela 1. juna 2017. godine, pomerio granice i unapredio postupanje svih nadležnih državnih organa.\nU Srbiji, kako je istakla, postoji 87 grupa/podgrupa koje čine zamenik javnog tužioca, nadležni policijski službenik i radnik centra za socijalni rad, a koje se sastaju najmanje jedanput u 15 dana kako bi multisektorski razmotrile svaki prijavljeni slučaj nasilja u porodici.\nPrema njenim rečima, od dana primene tog zakona do 30. novembra 2020. godine – za tri i po godine, grupe za koordinaciju i saradnju sastale su se 9.544 puta i razmotrile 170.295 prijavljenih slučajeva nasilja u porodici, te izradile 53.235 individualnih planova zaštite i podrške žrtvama.\nU tom periodu sudovi su u 61.549 slučajeva produžili hitnu meru privremenog udaljenja učinioca iz stana i meru privremene zabrane učiniocu da kontaktira i prilazi žrtvi za 30 dana, navela je Popović.\nOna je dodala da je, prema statističkim podacima o krivičnim sankcijama i kaznenoj politici, za nasilje u porodici od 1. januara do 31. decembra 2019. godine doneto 1.310 pravosnažnih osuđujućih presuda.\nUslovno je osuđeno 807 nasilnika, dok ih je 490 osuđeno na kaznu zatvora. Od toga 204 lica su osuđena na zatvor do šest meseci, 147 lica od 6 meseci do godinu dana, 82 lica do godinu dana sa izdržavanjem u kućnim uslovima, 47 lica na zatvor od jedne do tri godine, devet lica od tri do pet godina i jedno lice na kaznu od pet do deset godina, napomenula je ona.\nMinistarka je rekla da je u istom periodu izrečeno i 348 mera bezbednosti, u okviru toga i 49 mera obaveznog psihijatrijskog lečenja u zdravstvenoj ustanovi, kao i 40 mera obaveznog psihijatrijskog lečenja na slobodi.\nMera obaveznog lečenja narkomana izrečena je 24 puta, alkoholičara 212 puta, dok je za 23 lica izrečena mera oduzimanje predmeta, ukazala je ona.\nPopović je ovaj skup iskoristila da pozove medije da se uključe u borbu protiv nasilja u porodici tako što bi izveštavali i o ishodu sudskih postupaka.\nPotrebna nam je pomoć svih medija. Objavljivanjem presuda – sankcija za nasilje u porodici pomogli bi slanje jasne poruke da u Srbiji nema tolerancije prama nasilju nad ženama i da je ono kažnjivo, zaključila je ministarka.\nRadna grupa, koju čine predstavnici svih nadležnih državnih organa, institucija i stručnih tela, radiće i na izradi Predloga akcionog plana za sprovođenje nacionalne strategije za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad ženama u porodici i partnerskim odnosima 2020–2022.\nNosioci izrade ovih dokumenata su Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, u saradnji sa Koordinacionim telom za rodnu ravnopravnost, Ministarstvom unutrašnjih poslova i Ministarstvom pravde, uz podršku Ministarstva za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog.\nNa prvom sastanku Radne grupe govorili su i ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin i ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Gordana Čomić.\nRadnim delom sastanka predsedavala je državna sekretarka u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Stana Božović.\nOna je istakla da će donošenje ovih dokumenata predstavljati doprinos svih aktera u primeni politike Vlade Srbije ka nultoj toleranciji prema nasilju, što je jedan od prioriteta u narednom periodu.\nSavetnica potpredsednice Vlade Srbije Gordana Gavrilović predstavila je analizu nasilja u porodici, iskustva i izazove, dok je direktorka UN Women Milana Rikanović govorila o podršci koju UN pružaju u borbi protiv nasilja nad ženama i osnaživanju žena u Republici Srbiji.\nNa sastanku je usvojena metodologija izrade nove nacionalne strategije i pratećeg akcionog plana, kao i dinamički plan izrade navedenih dokumenata.\nSmanjen broj ljudi u bolnicama


ZAKON O ZAŠTITI NA RADU: DA LI POSLODAVCI BRINU O BEZBEDNOSTI SVOJIH ZAPOSLENIH\nSkoro svih 320.000 vlasnika malih preduzeća o zdravlju i bezbednosti na radu svojih zaposlenih vodi računa samo - formalno.\nPrema podacima Inspektorata za rad, čak 90 odsto poslodavaca ima potrebnu dokumentaciju sa predviđenim merama zaštite na radu, ali im ona služi samo da ne bi dobijali kazne.\nU Uniji poslodavaca Srbije kažu da svakako ima i nemarnih gazda, ali da je, ipak, glavni razlog što vlasnici malih i mikro preduzeća ne vode dovoljno računa o bezbednosti svojih radnika - novac.\n"Svi zakoni koji se odnose na zaštitu radnika su prepisani iz najbogatijih zemalja Evropske unije i zato je njihovo poštovanje za nas veoma skupo", objašnjava Dragoljub Rajić iz Unije poslodavaca Srbije.\n"Samo troškovi izrade akta o proceni rizika i plan protivpožarne zaštite mogu da se kreću od 1.500 evra za male radnje pa do 70.000 evra za velike komapnije. Na troškove administracije se dodaju i troškovi raznih obuka za zaposlene, kao i neophodna oprema, što u ovim uslovima poslovanja nije nimalo isplativo. Zato većina ne može da zadovolji standarde", kaže Rajić.\nTo uglavnom, dodaju u Uniji, polazi za rukom samo najvećim i najodgovornijim kompanijama, jer su i kontrole u njima najčešće.\n"Dodatni je paradoks i to što inspekcije rada i unutrašnjih poslova kucaju samo na vrata legalnih firmi, dok u one koje rade na crno uopšte ne zalaze jer ta preduzeća u njihovoj evidenciji faktički i ne postoje", dodaje Rajić.\nI u Inspektoratu za rad kažu da su svesni da većina poslodavaca izvrdava zakonima kao i da mnogi poslodavci usvajaju dokumente koji predviđaju mere zaštite samo da bi inspektorima zamazali oči i izbegli kazne, koje se kreću od 10.000 pa do milion dinara.\n"Većina poslodavaca ima akt o proceni rizika, ali on nije prilagođen toj firmi, već je samo prepisan od nekog drugog poslodavca. Tako inspektori ne mogu da ga kazne zbog toga što nema ovaj akt već mu samo naloži da u njega unese potrebne izmene", ocenjuje Predrag Peruničić, direktor Inspektorata za rad.\nU Upravi za prevenciju MUP kažu da njihovi inspektori ne zalaze tako često u male radnje jer one spadaju u takozvanu treću kategoriju ugroženosti od požara, pa se vanredne kontrole sprovode samo uz prijavu građana.\n"S druge strane, bar jednom godišnje se proveravaju vlasnici onih predzueća koji se bave naftom, hemijom, eksplozivnim materijalima, zapaljivim gasovima...", nabraja Ivan Zarev, načelnik ove uprave


Naslovnica NAJNOVIJE Svijet Unija islamskih učenjaka pozvala na suprostavljenje ruskoj intervenciji u Siriji\nArabija, Šam – Unija islamskih učenjaka je objavila pisano saopćenje koje potpisuju njen predsjednik Yusuf al-Qaradawi i generalni sekretar Ali al-Qaradagi, a u kojem pozivaju islamski svijet da digne glas protiv ruske intervencije u Siriji, javlja Anadolu Agency (AA).\n„Islamski i arapski svijet, narodi, učenjaci i zvaničnici trebaju ustati protiv ruske intervencije u Siriji. Treba podržati nastavak narodne revolucije koja će sirijskom narodu donijeti slobodu i spas od zločinačkog režima predsjednika Bashara al-Assada“, navodi se u saopćenju.\nIstičući da je jedini izlaz iz sirijske krize smjena Assadovog režima, iz Unije poručuju da se umjerena sirijska opozicija treba naoružati, te tvrde da Rusija i Iran podržavaju sirijski režim pod izgovorom borbe protiv terorizma.\nIz Unije takđer pozivaju Arapsku ligu, Organizaciju islamske konferencije i cijelu međunarodnu zajednicu da pokrenu inicijativu za uspostavu zone zabrane letenja u Siriji kako bi se sirijski narod zaštitio od zračnih udara sirijskih i ruskih bombardera.\n„Rješenje krize u Siriji moguće je isključivo svrgavanjem zločinca Assada sa vlasti i procesuiranjem njegovih zločina protiv čovječnosti na Međunarodnom krivičnom sudu“, tvrde iz Unije.


Vučić dočekao kineske vakcine: Do srede 1,4 miliona doza - NOVA portal\nDruštvo Autor:Daniela Ilić Krasić16. jan. 202109:54 > 11:1515 komentara\nU Srbiju je stigao prvi kontigent od milion vakcina protiv koronavirusa kineske kompanije Sinofarm.\nNa aerodrom „Nikola Tesla“ sleteo je avion „Er Srbije“ sa prvim kontigentom kineske vakcine Sinofarm. U Srbiju je dopremljeno osam kontejnera sa 125.000 vakcina.\nAvion su dočekali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i ambasadorka Kine u Beogradu Čen Bo.\nKako je najavio Krizni štab, u Agenciji za lekove već je započeta procedura kontrole da li vakcina odgovora svim standardima i očekuje se da se „ako to prođe uspešno“ već u nedelju ili ponedeljak krene sa vakcinacijom.\n„Velika mi je čast i zadovoljstvo što danas zajedno sa predsednikom Vučićem dočekujem dolazak vakcine kineske kompanije Sinofarm. Naša dva naroda se bore rame uz rame sa kovidom 19“, istakla je ambasadorka Kine u Srbiji, Čen Bo.\nOna je podsetila da će kineske vakcine biti javno dobro.\nNakon 16 dana od registracije u Kini, ova vakcina, kako ističe – stiže u Srbiju.\n„Danas je važan dan u borbi protiv koronavirusa, za nas i našu zemlju. Na ovom aerodromu smo počeli sačekujući robu iz NR Kine, kasnije iz EU i mnogih drugih zemalja, slali tu opremu mnogim drugim. Želim da se zahvalim Kini što nam je poslala milion doza vakcine. Hvala predsedniku Siju što je uvek imao razumevanja za našu zemlju i nesebično nam pomagao“, naveo je Vučić.\nOn je ukazao da će se sa milion doza vakcinisati pola milion ljudi. To je, kako kaže, veliki obrt i pomak unapred u borbi protiv kornavirusa.\n„U ponedeljak nam, kako navodi, stiže još 19.500 Fajzerove vakcine, a u utorak još 250.000 Sputnjik V, tako da ćemo imati preko 1,4 miliona doza do srede u Srbiji“, istakao je Vučić.\nVakcine su važne za zdravlje, to je broj jedan.\nA broj dva je – ekonomija.\n„Gledaćemo da se što pre vratimo i radimo više. Moraćemo svi da radimo sve više, da bismo pokrenuli zemlju i 2021. i 2022. bili među najuspešnijima u Evropi. Hoćemo da budemo prvi po rastu u Evropi“, naveo je on.\nNove ekonomske mere najavio je za desetak dana.\n„Moja inicijativa je potekla prema Vladi Srbije, a to je da na prioritetnu listu za vakcinaciju stavimo i novinare. Zamolio sam premijerku i ministra Lončara da to urade odmah, da od ponedeljka i utorka mogu i novinari odmah da se vakcinišu, da ne ugrožavaju ni sebe, ni svoje najbliže, ali ni sagovornike sa kojima razgovatraju na terenu „, naveo je Vučić.\nOn je istakao da ga plaši novi soj virusa.\n„Mi sad pregovaramo preko Kovaksa i o 463.000 Astra Zeneka vakcina, a onda ćemo da tražimo i Moderninu, da imamo 5,6 vakcina do juna, jula meseca“, naveo je Vučić.\nNajmanje sto dana je rađeno da dopremanju kineske vakcine, naveo je Vučić.\n„Veliko hvala ljudima koji su preminuli od koronavirusa, zatim pilotima Er Srbije Goranu Veličkoviću i Svetislavu Vranić. Er Srbija obavila veliki posao u borbi protiv koronavirusa, dodatnoosnažena ima obavezu da bude najbolja avio-kompanija u regionu“, naveo je on.\nDo sada smo sve vakcine nabavili na osnovu bilateralnih sporazuma, istakao je Vučić.\n„Preko Kovaksa nismo dobili, kao ni drugi, nijednu vakcinu, iako smo platili 4,85 miliona dolara kotizaciju, dali smo još dva miliona evra. Oliver Verhelj je dobar čovek i ja ne sumnjam. Za nas će jesen biti teža“, naveo je predsednik Srbije.\nOn je potvrdio da će se vakcinisati za nedelju dana.\n„Za sedam, osam dana ću i ja da se vakcinišem. Važno mi je da nisam bio među prvima, da ne kažu – sebe si spasavao. Mnogo važnije nego da ja primim vakcinu je da je prime stariji ljudi u našoj zemlji“, naveo je Vučić.\nPrema njegovim rečima – nema mnogo razlike u proceduri prilikom odobravanja vakcina u Agenciji za lekove.\n„Mi smo tražili dokumentaciju, ali nismo učestvovali u trećoj fazi, da ne kažu da se od nas prave pokusni kunići. Čekali smo da Kina i druge zemlje daju svoje dozvole“, naveo je Vučić.


Svetske vesti - Četvrtak 20.12.2018 - 11:30\nRepublikanci u SAD i strani saveznici duboko su zabrinuti odlukom Donalda Trampa da povuče vojsku iz Sirije.\nTrupe SAD bile su mahom stacionirane u regionu severne Sirije FOTO: Profimedia\nOdluka predsednika SAD Donalda Trampa da povuče američke trupe iz Sirije naišla je na brojne kritike.\nTramp je u sredu objavio da je Islamska država poražena.\nAli njegovi glavni saveznici, uključujući i republikance u SAD i strane sile, osporili su ovu tvrdnju. Kažu i da bi ovaj potez mogao zapravo da oživi Islamsku državu.\nAmeričke trupe su pomogle da se oslobode delovi Sirije, koji se nalaze severoistočno od teritorije koju su kontrolisale džihadističke grupe, ali neke delove zemlje još drže pobunjenici.\nRepublički senator Lindzi Grejem, poznat po tome što podržava Trampa, nazvao je odluku o povlačenju "ogromnom greškom u Obaminom stilu".\nVlada Velike Britanije je vratila na sto pitanje bezbednosti u regionu tvrdnjom da Islamska država nije poražena.\nIz Pentagona su samo rekli da je u toku "naredna faza procesa", kojoj je cilj da se eliminiše Islamska država, ali nisu pružili dodatna objašnjenja.\nTramp, koji je dugo obećavao da će povući američke trupe iz Sirije, na Tviteru je napisao da je vreme da američke vojnike dovede kući nakon "istorijske pobede".\nIz Bele kuće nisu saopštili koji je rok za povlačenje, ali zvaničnici koji su stali u odbranu Trampa kažu da predsednik SAD želi da se akcija obavi u roku od 30 dana, piše Njujork Tajms.\nSenator Grejem, koji je član Komiteta za naoružanje, upozorio je da bi povlačenje imalo "razarajuće posledice" i u Siriji i šire.\nRekao je da se plaši da će ova odluka samo povećati uticaj Rusije i Irana u regionu\n"Ako se SAD sada povuku, to bi značilo veliku pobedu za Islamsku državu, predsednika Sirije Bašar el Asada, kao i Rusiju i Iran", rekao je on u saopštenju.\nU međuvremenu, vlada Velike Britanije se distancirala od Trampove tvrdnje da je Islamska država poražena.\n"Još mnogo toga treba da se uradi i ne smemo da izgubimo iz vida pretnju koju (Islamska država) predstavlja", navodi se u saopšenju Ministarstva inostranih poslova Velike Britanije.\nIz Izraela kažu da je iz Vašingtona poručeno da SAD imaju "druge načine da utiču na ovo područje", ali da je "važno i kada i na koji način će Amerika sprovesti ovu akciju", kao i kakve će posledice to imati na Izrael.\nSa druge strane, Rusija je, na neki način, podržala odluku. Portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova izjavila je da bi odluka SAD mogla da dovede do "realnog političkog rešenja" u Siriji.\nPortparol kurdskih vlasti u severoistočnoj Siriji Aldar Kselil rekao je da još niko nije detaljno objasnio kako će to izgledati.\nMeđutim, američka odluka uticala bi na čitav region, rekao je on za Ronahi TV.\nDžejms Robins, diplomatski dopisnik\nBritanska vlada može da zaustavi samo na kratko odluku predsednika Trampa da povuče američke snage iz Sirije.\nZvaničnici Vlade rekli su da je Islamska država i dalje pretnja uprkos "važnim napretcima" koji su postignuti u poslednje vreme.\nKurdske snage koje se u Siriji bore protiv pobunjenika osećaju se napuštenim, pogotovo u trenutku kada je Turska saopštila da će pojačati napade na Kurde.\nIpak, najmoćniji saveznici predsednika Sirije Bašara el Asada, Rusija i Iran - zadovoljni su odlukom.\nNadaju se da će povećati svoj uticaj u Siriji i regionu.\nPrisustvo SAD u Siriji?\nOko 2.000 američkih vojnika uglavnom je stacionirano u kurdskom regionu u severnoj Siriji.\nPartnerstvo sa savezom sirijskih kurdskih i arapskih boraca, poznatih kao Sirijske demokratske snage, igralo je važnu ulogu u borbi protiv Islamske države.\nMeđutim, militantna grupa nije potpuno nestala.\nU nedavno objavljenom američkom izveštaju se tvrdi da u Siriji i dalje ima 14.000 pripadnika Islamske države, kao i da ih je još više u susednom Iraku. Dodaje se i da postoji strah da će ponovo pokušati da izgrade mrežu u čitavom regionu.\nPartnerstvo između SAD i Kurda razbesnelo je susednu Tursku, koja smatra da su kurdske snage u Siriji samo produžena ruka kurdske grupe koja se bori za autonomiju u Turskoj.\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je u ponedeljak da će njegova zemlja uskoro započeti novu vojnu operaciju protiv Kurda u Siriji.\nErdogan je dodao da je o svom planu razgovarao sa Trampom telefonom i da je od njega dobio "pozitivan odgovor".


Koordinacioni tim Vlade RS zahvalio Srbiji na prvom kontigentu pomoći\nFoto: Vlada RS | Koordinacioni tim Vlade RS: Preporuka da Institut nabavi 150.000 testova\nJovana Savanović 01.04.2020 15:27\nBANJALUKA – Predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković, predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović, srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik i ministar zdravlja i socijalne zaštite Alen Šeranić održali su danas redovan sastanak glavnog koordinacionog tima, povodom situacije izazvane novim virusom korona.\nNa sastanku je razmatrana trenutna epidemiološka situacija u Republici Srpskoj, te sprovođenje mjera institucija Republike Srpske u vezi sa suzbijanjem novog virusa korona.\nGlavni koordinacioni tim zahvalio je rukovodstvu Srbije na prvom kontigentu medicinske pomoći, koja je sinoć dopremljena u Republiku Srpsku, ističući da je riječ o veoma značajnoj pomoći za zdravstveni sistem Republike Srpske u borbi protiv virusa korona.\nGlavni koordinacioni tim je još jednom poručio građanima da se pridržavaju svih propisanih mjera zaštite od korona virusa, te apelovano na lica kojima su propisane mjere kućne izolacije da ih se striktno pridržavaju.\nNaredni sastanak glavnog koordinacionog tima biće održan sutra u Kabinetu predsjednika Vlade Republike Srpske, s početkom u 12.00 časova.\nSektor za informisanje-\nVlada RS Virus korona\nRS raskida ugovor o nabavci mobilne bolnice i traži nazad 4,2 miliona\nGužve na parkingu i dalje veliki problem UKC-a\nBolnica u Sanskom Mostu sprema tužbu\nBh. državljani sa kruzera dolaze kući\nPotrebna pomoć za liječenje trogodišnje djevojčice iz Šamca\nOd 1. juna uspostava putničkog saobraćaja ŽRS\nMozzart i sportske zvijezde obezbijedili 12.000 evra pomoći bolnicama


Cilj Istraživačkog centra za pitanja bezbednosti Zapadnog Balkana je da svojim aktivnostima doprinese stvaranju bezbednijeg društva, kao i stvaranje jasne svesti o bezbednosnim pojavama u geografskom, geopolitičkom i bezbednosnom okruženju Republike Srbije.\nCilj Istraživačkog centra za pitanja bezbednosti Zapadnog Balkana je naučno i stručno istraživanje bezbednosnih izazova, rizika i pretnji, edukacija građana, a posebno mladih o značaju bezbednosti, kao i stručno usavršavanje menadžera bezbednosti i razvijanje svesti o važnosti praćenja bezbednosnih izazova, rizika i pretnji.\nprikupljanje i analiziranje naučne i stručne literature u oblasti nauke bezbednosti;\norganizovanje, samostalno ili u zajednici sa drugim organizacijama, stručnih skupova, seminara, konferencija i drugih oblika edukacije i stručnog usavršavanja u oblasti bezbednosti i odbrane;\nobjavljivanje publikacije o bezbednosnim pitanjima koja se odnose na ugrožavanje i prevenciju ugrožavanja bezbednosti;\npromovisanje značaja razvijanja svesti o važnosti praćenja bezbednosnih izazova, rizika i pretnji;\nsaradnja sa univerzitetima, školama, stručnim udruženjima i drugim organizacijama u zemlji i inostranstvu koje se bave naukom bezbednosti i političkim naukama uopšte.\nResearch policy of WBRC


Belgrade Tourism Conference - Konsalting u turizmu - Etourism Consulting\nBelgrade Tourism Conference\n„Moderan i dopadljiv call to action sajt za Belgrade Tourism Conference 2015. Baš kakav treba da bude. Družimo se i sledeće godine“ – Darko Gavrilović, Srbija za mlade\nUdruženje „Srbija za mlade“ kao organizator „Belgrade Tourism Conference“ nas je angažovalo kako bismo pružili podršku konferenciji u smislu onlajn marketinga i promocije iste na internetu i društvenim mrežama.\nBelgrade Tourism Conference se prvi put održala pod ovim imenom, a predstavlja edukativni deo šireg projekta Belgrade4youth koji takođe realizuje udruženje „Srbija za mlade“. Po prvi put, radi podizanja nivoa konferencije, organizatori su odlučili da ulaz na konferenciju ne bude besplatan i određeno je nekoliko vrsti kotizacija. To je značilo da je neophodno izuzetno dobro ispromovisati događaj, kako bi se prijavio dovoljan broj učesnika.\nNaše aktivnosti, u dogovoru sa klijentom, podrazumevale su izradu sajta www.beltc.org, unos i struktuiranje sadržaja na sajtu, e-mail marketing kampanju i promociju preko našeg sajta Turizam i Putovanja.\nOrganizatori su bili izuzetno zadovoljni brojem pristiglih onlajn prijava preko sajta konferencije, kao i izgledom sajta i njegovom optimizovanošću za različite mobilne uređaje.


„Ovo je nepoštovanje Dejtona!“: OHR besan jer je isključen sa posebne sednice Skupštine Srpske - 10.12.2021, Sputnik Srbija\nKancelarija takozvanog visokog predstavnika u BiH uputila je pismo potpredsedniku Narodne skupštine Republike Srpske Denisu Šuliću u kojem stoji da je njegov... 10.12.2021, Sputnik Srbija\nPismo je potpisala zamenica visokog predstavnika u BiH i šefica kabineta Kristijana Šmita u Banjaluci Marian Berec.Šulić je juče rekao da smatra da je za njega nedopustivo da OHR ili bilo koja druga kancelarija na ovaj način komunicira s Narodnom skupštinom Republike Srpske."S obzirom na činjenicu da u BiH ne postoji visoki predstavnik pa samim tim ni njegova kancelarija, ne vidim bilo kakav osnov za njihovo prisustvo posebnoj sednici. Osim toga, samo obraćanje Narodnoj skupštini u imperativu je nešto što ne mogu prihvatiti", saopštio je juče Šulić.\nohr, region – politika, bosna i hercegovina (bih), region\nKancelarija takozvanog visokog predstavnika u BiH uputila je pismo potpredsedniku Narodne skupštine Republike Srpske Denisu Šuliću u kojem stoji da je njegov stav o neprisustvu predstavnika te kancelarije na posebnoj sednici neprihvatljiva.\nPismo je potpisala zamenica visokog predstavnika u BiH i šefica kabineta Kristijana Šmita u Banjaluci Marian Berec.\n"Ovo je jasno nepoštovanje Dejtonskog sporazuma. Verujem da ćete ispoštovati svoju obavezu iz Dejtonskog sporazuma i osigurati nesmetan rad predstavnika OHR-a na današnjoj sednici u skladu s Aneksom 10 Dejtonskog sporazuma", stoji u pismu, preneo je sarajevski portal Kliks.\nŠulić je juče rekao da smatra da je za njega nedopustivo da OHR ili bilo koja druga kancelarija na ovaj način komunicira s Narodnom skupštinom Republike Srpske.\n"S obzirom na činjenicu da u BiH ne postoji visoki predstavnik pa samim tim ni njegova kancelarija, ne vidim bilo kakav osnov za njihovo prisustvo posebnoj sednici. Osim toga, samo obraćanje Narodnoj skupštini u imperativu je nešto što ne mogu prihvatiti", saopštio je juče Šulić.


Svaki dan novi konkurs: Mjesec predizborne kampanje i "uhljebljavanja" glasačkog tijela - Sindikat BH Telecoma\n“Oni žele što prije ‘uhljebiti’ te ljude uprkos činjenici da njihov angažman uopće nije potreban u institucijama BiH. Riječ je o uhljebljavanju ljudi koji će vjerovatno i dalje raditi za vladajuće političke stranke u kampanji. To je katastrofalno za budžet BiH jer u državnim institucijama je zaposleno više od 22 hiljade osoba, a neki tvrde i 25 hiljada”, kazala je Marković.\n“Mene čudi kako na javne konkurse još nisu stavili i fotografiju osobe koja može aplicirati na taj konkurs, odnosno da bude primljena. Toliko je providno da je svima u ovoj zemlji jasno kako je za zapošljavanje potrebna samo stranačka veza”, rekla je Marković.\n“Novi saziv Vijeća ministara BiH trebao bi se ozbiljno pozabaviti analizom i da vidi šta uraditi s tim ljudima. Ovdje posebno govorim o ljudima koji nemaju ugovor na neodređeno, ali isto tako i o ljudima koji imaju stalni ugovor. Budimo realni, svaka institucija ima pravo da cijeni da li je određeni kadar potreban i postoje zakonski okvir kako se to rješava”, zaključila je Marković.\n“Vjerovatno je to jedan od razloga zbog kojeg pokušavaju užurbano naći mjesta za članove kabineta i navodne zaslužne saradnike koji obnašaju funkcije. U tom svjetlu vidim i aktuelne konkurse Agencije za državnu službu BiH”, kazao je Magazinović.\nIstakao je da SDP za vrijeme dok je bio dio Vijeća ministara BiH (2010. – 2014.) nije imenovao nijednog direktora u institucijama na nivou države BiH.\n“Ne smatram da je to nešto čime se trebamo hvaliti, ali jednostavno ta informacija pokazuje razliku. Što se tiče sistema zapošljavanja, nevladin sektor ima odlične ideje kada je riječ o transparentnosti. To treba implementirati na samom početku narednog mandata kako ne bi prošle još četiri godine u usvajanju pravila koja će dati javnosti na uvid ko, kada i kako se zapošljava”, rekao je Magazinović.\n“Administrativna komisija Parlamentarne skupštine BiH razmatrala je formiranje novog sektora u Parlamentarnoj skupštini BiH. Riječ je o Sektoru za evropske integracije PSBiH koji smo osnovali. Mi smo donijeli odluku da mjesta u tom sektoru budu popunjena preraspodjelom postojećeg kadra ili pak da se sistematizacija umanji za onoliko mjesta za koliko će biti raspisan javni konkurs za prijem državnih službenika”, rekla je Beganović.\n“Bez odluke Administrativne komisije PSBiH predstavnici vladajućih političkih stranaka odlučili su da uhljebe svoj kadar. Nama nisu dostavili nikakvu informaciju, već su Agenciji za državnu službu BiH dali da raspiše javni konkurs. To smo uspjeli zaustaviti i tražimo od Parlamentarne skupštine BiH da nam objasni zbog čega su tako postupili”, kazala je Beganović.


Pet kompanija u Srbiji ponelo titulu Rodno najsenzitivnija kompanija - Udruženje poslovnih žena Srbije\nPriznanje se dodeljuje velikim kompanijama koje primenjuju 5. princip Ujedinjenih nacija za osnaživanje žena i koje su pružile najbolji model uključivanja žena u lance dobavljača, a ovogodišnji pobednik u ovoj kategoriji je kompanija „Delta Holding“ koja je proglašena „Rodno najsenzitivnijom kompanijom“. Drugo mesto u ovoj kategoriji podelile su kompanije „ Ikea Srbija“ i „Avon Srbija“, a treće mesto su osvojile kompanije „Vip mobile“ i „UniCredit banka“.\n“Ovo je prvi put u Srbiji da smo ustanovili i dodelili nagrade kompanijama, koje u svom poslovanju primenjuju društveno odgovorne principe, pravedno postupajući prema svim zaposlenima, vođeni vrednostima rodne ravnopravnosti. Verujemo da time dajemo snažan podstrek i podršku velikim kompanijama da se još više povežu sa mikro i malim preduzećima u vlasništvu žena, da im pruže neophodnu podršku i mentorstvo, i osnaže ih u cilju njihovog uključivanja u lanac vrednosti i dobavljača velikih kompanija”, izjavila je prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednica Vlade Srbije i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost, i dodala da je zajednički interes privrede i društva koje želi da postigne održivi razvoj, jer on nije moguć ukoliko ne pružimo jednake šanse svima, a naročito onima koji su često neprepoznati kao ekonoski potencijal društva, kao pokretači bržeg privrednog razvoja i uvećanja BDP-a.\nCilj projekta „Ravnopravno u lancu vrednosti“ je da se motivišu velike kompanije da uključuju preduzetnice i ženske firme u lanac vrednosti ne zato što je to „društveno poželjno“ već zato što u tom eko sistemu svi uključeni akteri ostvaraju konkretne benefite dajući direktan doprinos održivoj ekonomiji. Svetska banka je u svom nedavno objavljenom izveštaju predstavila podatak da se ukupni društveni bruto proizvod povećava za celih 20% ukoliko su oba pola jednako zastupljena u privredi. Principi održive ekonomije uvažavaju aktuelnu regulativu i u oblasti nabavki – to su procedure koje korporacije ne mogu i ne treba da zaobiđu. Zbog toga se integrisanje malih preduzeća, često nedovoljnih kapaciteta za uključivanje u lance vrednosti velikih kompanija, posmatra izvan standardnih procedura nabavki kao deo koncepta Responsible Business Conduct koji se prevodi kao odgovorno poslovanje. Responsible Business Conduct je nasledio u kompanijama dobro poznati koncept društveno odgovornog poslovanja, a čija je suština u odgovornom vođenju posla koje doprinosi ne samo rastu same kompanije, već i svih aktera u nacionalnom privrednom eko – sistemu.


Popović (SSP): Obezbedjenju Dobergard za godinu dana pet miliona evra od grada i javnih preduzeća – Krstarica\nBeta 17. oktobra 2021. 09:30\nStranka slobode i pravde (SSP) saopštila je danas da je javnu sedicu o metrou obezbedjivalo privatno obezbedjenje „Dobergard“ koje je, kako navodi ta stranka, u poslednjih godinu dana „za poslove od gradske vlasti i javnih preduzeća dobilo pet miliona evra“.\nPredsednica beogradskog odbora SSP Mila Popović navela je u saopštenju da su firme „Dobergard“, „Dobergard plus“ i „Sparta Security“ koje imaju istog vlasnika, u poslednjih pet godina utrostručile prihode i to za 13,5 miliona evra.\n„Za manje od godinu dana su od ove Gradske vlasti i javnih preduzeća pod njihovom kontrolom dobili pet miliona evra. Tako su dobili poslove od GSP, Štark Arene, Javnog osvetljenja, Gradskog zelenila, Beogradske tvrdjave i Gradske uprave grada Beograda“, rekla je Popović.\nPozivajući se na navode medija, Popović je kazala da je „Dobergard“ obezbedjivao Muzej Jugoslavije i Muzej primenjenih umetnosti kada se u njima desila kradja, a za obe kradje su „osumnjičeni zaposleni te firme“.\n„Za kradju iz Muzeja primenjenih umetnosti se tereti i grupa Veljka Belivuka. Bez obzira na ovako ‘dobre’ preporuke, firme su dobile posao obezbedjenja Muzeja grada Beograda za preko 300.000 evra i to ove godine“, navodi Popović.


Nove vijesti dostupne na www.zenicablog.com: Prijem\nDanas je Miralem Galijašević, premijer Zeničko – dobojskog kantona primio delegaciju Streljačkog saveza invalidnih lica Federacije BiH, povodom kvalificiranja Izudina Hasanovića, strijelca, za paraolimpijadu koja se ove godine održava u Pekingu. Naime, Izudin Husanović, iz Maglaja, na prethodnim evropskim i svjetskim takmičenjima, uspio je ispuniti normu u SA-2 kategoriji i time steći uslove za odlazak na svjetsku paraollimpijadu. S obzirom na to da je ovaj vrsni strijelac u kategoriji invalidnih lica sa područja Zeničko – dobojskog kantona, to su se Salih Grahić, član Upravnog odbora i Ekrem Julardžija, predsjednik Skupštine U.O. Streljačkog saveza invalidnih lica Federacije BiH obratili premijeru za neophodnu pomoć u pripremanju ovog takmičara za predstojeću paraolimpijadu. Kako je tokom razgovora u kabinetu premijera istaknuto, potrebno je nabaviti kvalitetnu opremu koja zadovoljava kriterije svjetskih takmičenja, a to se prije svega odnosi na pušku, municiju i ostalu opremu. Premijer Galijašević istakao je da će Ured premijera, a i Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta ZDK nastojati da obezbijedi neophodna sredstva za odlazak Husanovića na paraolimpijadu u Pekingu za koju su, inače, uslove stekli i naši atletičari i takmičari iz sjedeće odbojke. Premijer je također napomenuo da Vlada ovog Kantona kontinuirano vodi brigu o invalidnom sportu i na raznovrsne načine daje podršku sportistima, a posebno onima koji postižu vrhunske rezultate. On je na kraju poželio sreću i dobre rezultate Izudinu Husanoviću na predstojećoj paraolimpijadi.\nOvom prilikom članovi Streljačkog saveza invalidnih lica Federacije BiH uručili su premijeru Zeničko – dobojskog kantona zahvalnicu za svu raniju podršku koju su dobili od Vlade Ze – do kantona, istakavši da je ovo jedan od kantona u Federaciji BiH koji kontinuirano i svesrdno pomaže ne samo streljački, već i sve ostale invalidne sportove i sportiste.


Mladi - EU Info Centar\nKvalitetno obrazovanje, priznavanje srednjoškolskih i fakultetskih diploma (bez obzira na to u kojoj državi su stečene), mogućnost putovanja uz korištenje đačkih i studentskih povlastica, posao vezan za oblast studiranja, prilike za stručno usavršavanje i napredovanje u poslu, olakšano suočavanje sa životnim izazovima (kao što je rješavanje stambenog pitanja) – to su stvari koje žele svi mladi na svijetu. Sve su to sasvim uobičajena očekivanja i planovi koje mladi imaju kad zamišljaju budućnost.\nVeliki dio ovih želja relativno je lako ostvariti u zemljama članicama EU. Zato i mladi u BiH, kada govore o evropskoj perspektivi zemlje, zapravo misle i na vlastitu perspektivu. Nadaju se i očekuju da će i oni imati priliku lakše ostvariti svoje težnje u zemlji u kojoj su rođeni, kada BiH jednog dana postane punopravna članica EU i, što je još važnije, kada sistem počne funkcionirati prema evropskim standardima i pravilima.\nMeđutim, i prije no što BiH postane punopravna članica EU, mladi iz BiH su povezani sa obrazovnim sistemom država članica EU preko Erasmus + programa. Ovaj program, kojeg finansira EU, omogućava različite aktivnosti u oblasti obrazovanja, obuke, mladih i sporta. Program pruža priliku studentima, praktikantima, zaposlenima i volonterima da u određenom periodu borave u inozemstvu kako bi usavršili znanje i poboljšali svoj položaj na tržištu rada.\nEUIC gerila događaj “Metar problema, sto metara rješenja”, novembar 2017


Regionalni Biznis i IT događaj godine – Future is NOW ove godine uživo online iz Beograda, Zagreba i Sarajeva – BEST Beograd\nNovonastala situacija, prouzrokovana globalnom krizom, iznenadila je i uzdrmala ceo svet i svakako nije lako izboriti se sa njom. Iz tog razloga, ovogodišnja glavna tema Future is Now konferencije biće posvećena svim vitalnim sektorima kompanija i najboljim primerima i inovacijama kojima se na pravi način možete izboriti sa izazovima u vreme krize, a program konferencije će biti organizovan u vidu interaktivnih onlajn panela na kome će govoriti regionalni lideri i posebnih predavanja najvećih svetskih stručnjaka.\nDogađaj je namenjenbiznis developerima, inovacionim menadžerima, HR i marketing profesionalcima iz različitih kompanija, generalnim direktorima, top menadžmentu, kao i IT profesionalcima.\n„Svaka kriza može biti i šansa, zato ćemo pokušati da damo što više primera i ideja kako biznis može izaći iz krize kao pobednik. Ovogodišnji Future is Now će biti prilika da se uživo čuju rešenja koja su implementirale najuspešnije kompanije u regionu, i to u interaktivnom online programu kroz radionice, panel diskusije, predstavljanja najinovativnijih poslovnih rešenja, predavanja zanimljivih key note govornika“, izjavio je Miloš Čevizović, programski direktor događaja.\nNe postoji čovek niti kompanija koje nije „dotakla“ kriza, stoga verujemo da će svako pronaći svoje mesto na konferenciji. Prijave su otvorene, a možete se prijaviti putem sajta www.futureisnow.live\nbiznis futureisnow it konferencija online


Predsednica Jahjaga posetila preživele studentice saobraćajne nesreće koje se leče u Vojnoj Bolnici Tirane - Novosti i Događanja - Predsednik Republike Kosova - Hashim Thaçi\nPredsednica Jahjaga posetila preživele studentice saobraćajne nesreće koje se leče u Vojnoj Bolnici Tirane\nPredsednica Republike Kosovo, gospođa Atifete Jahjaga, zajedno sa Predsednikom Republike Albanije, Bamir Topi, je posetila u Vojnoj Bolnici Tirane studentice Univerziteta „Aleksander Xhuvani“ Elbasana, koje su preživele tešku saobraćajnu nesreću u Himar-i.\nPredsednica Jahjaga i Predsednika Topi su razgovarali sa preživelim studenticama nesrece, kojima su izrazili saucešce za njihove poginule vršnjakinje u nesreci i želje za što brže lecenje povredenih.\n„Ovo je jedna velika tragedija, ali trebate sabrati volju, da uvek imate na umu primer vaših koleginica, ciljeve i posvecenja koja ste zajedno delile. To treba vam dati snage da prebrodite bol i da se angažujete u vašem životu.\nIzražavam posebnu zahvalnost za angažovanje ekipa i lekarskog osoblja te pokazanu solidarnost svih gradana Albanije“, rece tokom posete Predsednica Jahjaga.\nDok, u jednoj izjavi za medije, nakon posete u Vojnoj Bolnici, Predsednica Jahjaga se izrazila:“Izražavam duboko saucešce naroda Kosova, institucija Republike Kosova i moja licno saucešce porodicama, narodu Albanije i Vama Predsednice Topi. Saosecamo veliku bol koja se na nas srucila ovom teškom tragedijom.\nUz porodice, ukucane i njihovu bližu rodbinu smo u iznalaženje snage i utehe, imajuci uvek na umu secanje za naše najdraže, za njihovu mladost, za njihove snovi“.


Nikolić: Ne mogu na inauguraciju predsednika nepostojeće države - 31.03.2016, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić rekao je da ne može da ide na inauguraciju predsednika nepostojeće države, jer za njega Kosovo i Metohija kao nezavisna... 31.03.2016, Sputnik Srbija\nNikolić je novinarima u Beogradu rekao da nije video pozivnicu za inauguraciju Hašima Tačija, koja je, kako je rekao, „stigla u medije“, ali da njemu tamo nije mesto, jer je predsednik Srbije.\n„Po ustavu Kosova i Metohije, čak i po Rezoluciji 1244 SB UN, izvodljivo je da se to sve desi, samo ne u nezavisnoj državi“, rekao je Nikolić.\nNikolić je prokomentarisao i nedavne izjave Bakira Izetbegovića.\n„Neka Bakir Izetbegović razmisli da li mu je želja da BiH, koju Srbija priznaje, ima dobre odnose sa Srbijom ili ne“, poručio je predsednik.\n„Treba svi pomalo da razmišljamo o rečima koje izgovaramo, zato što to direktno utiče na sudbinu naroda, država, na situaciju u ovom prostoru i vremenu. Ne znate šta je teže — živeti na Balkanu ili živeti na Balkanu u ovom vremenu“, rekao je Nikolić novinarima u Beogradu.\nPrimetio je da kada krenu kampanje, kada je vlast nestabilna ili kada vlast ne zna šta joj je funkcija, kao što je to u slučaju predsedavajućeg BiH, svi pokušavaju da preko Srbije pokažu koliko su hrabri i moćni.\n„Ne treba na Srbiji pokazivati hrabrost, Srbija prednjači u dobrim odnosima, treba pokazati da si bolji od nas, a nikako da neko sad može sa nama da se svađa i tuče i da razmišljamo hoćemo li kad god predsedava Bakir Izetbegović biti u ratu sa BiH, a kad predsedava član Predsedništva iz Srpske, pa čak i veoma korektno član Predsedništva koji je iz hrvatskog naroda, da ćemo imati dobre odnose“, naveo je Nikolić.


Datum objave: 25.03.2019 17:19 | Autor: Ministarstvo kulture\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović boravi u zvaničnoj posjeti Republici Francuskoj tokom koje se sastao sa ministrom kulture Republike Francuske Frankom Riesterom.\nNa sastanku dva ministra razgovarano je o projektima saradnje čija je realizacija u toku, na osnovu već potpisanog Sporazuma o saradnji u oblasti kulture, ali i o novim inicijativama za razmjenu.\nSagovornici su razgovarali o intenziviranju saradnje i razmjene programa i umjetnika u oblastima muzičko-scenske i pozorišne djelatnosti, vizuelne umjetnosti, kao i o mogućnostima za prevođenje crnogorske književnosti na francuski jezik i francuske na crnogorski jezik.\n"Poseban fokus naše buduće saradnje biće na kreativnim industrijama. U cilju razvoja ove oblasti, Crna Gora razvija kreativne habove koji će predstavljati mjesto sinergije umjetnosti i preduzetništva, kako domaćih tako i stranih umjetnika. Iskustva Francuske u ovoj oblasti, koja je u Crnoj Gori još uvijek u razvoju, biće nam od velikog značaja" istakao je ministar Bogdanović.\nBilo je riječi i o razmjeni dobrih iskustva i praksi u oblasti zaštite kulturne baštine, razvoju projekata i razmjeni programa između biblioteka, muzeja, arhiva i kinoteka.\nImajući u vidu dugogodišnje prijateljske odnose i saradnju Crne Gore i Republike Francuske, kao i činjenicu da se na Cetinju nalazi zgrada nekadašnjeg Francuskog poslanstva, dva ministra su razmotrila mogućnost zajedničke restauracije ovog objekta.\nMinistar Bogdanovć je upoznao ministra Riestera sa aktivnostima koje se u Crnoj Gori sprovode kako bi se uskoro prenijeli posmrtni ostaci članova dinastije Petrović Njegoš u Crnu Goru i istakao da će podrška Ministarstva kulture i drugih relevantnih institucija Republike Francuske biti od posebne važnosti prilikom prenošenja posmrtnih ostataka Mihaila Petrovića Njegoša sahranjenog u Parizu.\nMinistar Riester je istakao da Republika Francuska uvažava značaj koji ova inicijativa ima za Crnu Goru i njenu posljednju vladarsku dinastiju Petrović Njegoš i naveo da će pružiti svu neophodnu pomoć.\nMinistar Bogdanović je na sastanku istakao zadovoljstvo prijateljskim odnosima Republike Francuske i Crne Gore u svim oblastima i izrazio zahvalnost na kontinuiranoj podršci koju Francuska pruža Crnoj Gori na njenom putu ka punopravnom članstvu u Evropskoj uniji. "Zbog svega navedenog raduju nas nove inicijative za saradnju u kulturi", rekao je ministar Bogdanović.\nSastanku su pored ministra Bogdanovića prisustvovali otpravnica poslova u Ambasadi Crne Gore u Francuskoj Zdenka Radulović i predsjednik Udruženja likovnih umjetnika Crne Gore Igor Rakčević.\nVideo: Ministar kulture Aleksandar Bogdanovic - ministar kulture Republike Francuske Franck Riester – Kadrovi\nVideo: Pariz - Ministar kulture Aleksandar Bogdanovic - Izjava


Sainc i Kvjat najbrži na treninzima u Japanu\nVozači ekipe Toro Roso Karlos Sainc mlađi i Red Bula Danil Kvjat ostvarili su najbrža vremena na treninzima na stazi Suzuka, uoči trke Formule 1 za Veliku nagradu Japana.\nVozač Ferarija Sebastijan Fetel bio je četvrti sa 1,085 sekundi zaostatka, a aktuelni svetski šampion i vodeći u generalnom plasmanu Luis Hamilton iz Mercedesa peti sa 1,288 sekundi zaostatka.\nBivši svetski prvak iz Ferarija Kimi Raikonen zauzeo je sedmo mesto sa 1,778 sekundi zaostatka.\nNa drugom treningu, koji je vožen po jakoj kiši najbrži je bio Kvjat sa 1:49,277, dok je Rozberg bio drugi sa zaostatkom od 0,023 sekunde.\nTreći je bio Hamilton sa 0,576 sekundi zaostatka, Danijel Rikardo iz Red Bula zauzeo je četvrto mesto sa 0,820 sekundi zaostatka, a posle njega bili su vozači Frarija Fetel sa 1,991 sekundi zaostatka i Raikonen sa 2,042 sekunde zaostatka.\nSainc je bio sedmi sa 2,141 sekundi zaostatka.\n"Klizavo je i mokro bilo, uslovi nisu baš najbolji. Nismo želeli mnogo da rizikujemo, pošto nema svrhe oštetiti vozilo ili menjač", rekao je Hamilton.\nZbog jake kiše samo 12 od 20 vozača je tokom 90-minutnog treninga postavilo rezultate.\nŠest trka pre kraja Hamilton u generalnom plasmanu ima 41 bod prednosti nad klupskim kolegom Rozbergom, a Fetel, koji je pobedio prošle nedelje u trci u Singapuru, zaostaje 49 bodova.\nKvalifikacije za Veliku nagradu Japana počinju u subotu od osam časova po srednjeevropskom vremenu, a trka je na programu u nedelju od sedam sati.


Kreativno razmišljanje u praksi - Web tribina - Reverie: Institut za psihologiju, psihoterapiju i edukaciju\nKreativno razmišljanje u praksi - Web tribina\nU četvrtak, 12. novembra, biće održano još jedno u nizu online predavanje za članove Mense Srbije i zainteresovanu javnost, na temu "Kreativno razmišljanje u praksi".\nUroš Petrović (1967), autor je dvadeset knjiga i dobitnik većeg broja najprestižnijih nagrada za književnost za mlade. Knjige su mu do sada objavljene i u Italiji, Mađarskoj, Grčkoj, Sloveniji, Rumuniji, Severnoj Makedoniji i Češkoj, kao i na engleskom jeziku. Autor je i tri stone društvene igre, od koje su dve nagrađene. Podsticao je naciju na razmišljanje i unutar kultnog serijala "Fazoni i fore", kao i u kvizu "Lavirint" na Javnom servisu Radio televizije Srbije kao Tvorac lavirinta i najteža prepreka za takmičare.\n« Samopouzdanje i kako ga razviti kod deceUroš Petrović – “Kreativno razmišljanje u praksi” (VIDEO) »


Početna strana > Sistem menadzmenta kvalitetom\nU cilju uspostavljanja uniformnog kvaliteta proizvoda, poboljšanja performansi i profitabilnosti, efikasnosti rada i lakšeg pristupa novim tržištima implementirali smo Sistem menadžmenta kvalitetom prema zahtevima standarda SRPS ISO 9001:2008. Projekat uvođenja, implementacije i nakon toga primene, održavanja i poboljšavanja sistema kvaliteta, predstavlja i deo struktuiranja firme prema međunarodnim standardima i zahtevima međunarodnih institucija. Prva faza sertifikacije bila je 23.08.2011.godine kada su sertifikovana dva entiteta Beohemija poslovnog sistema i to Beohemija doo i Beohemija- Inhem doo.\nSistem je uspostavljen tako da donosi jasno definisane procese, veću uređenost, pojačanu disciplinu, kompletnije izveštavanje i veću fokusiranost na korisnika. Na taj način je omogućeno efikasnije i efektivnije upravljanje procesima, praćenje ostvarenja i reagovanje na potrebe svih zainteresovanih strana kompanije.\nNajbolji efekti uvođenja Sistema menadžmenta kvalitetom ogledaju se u smanjenju ukupnih troškova poslovanja, boljoj tržišnoj mogućnosti, višem nivou poverenja klijenata, kontroli svih procesa koji se odvijaju u kompaniji, višem nivou odgovornosti zaposlenih, boljoj iskorišćenosti vremena i resursa.\nPrikupljeni podaci omogućavaju efikasno planiranje i sprovođenje svih neophodnih poboljšanja. Sve to nam osigurava donošenje najboljih odluka za naše poslovanje.\nSertifikat Beohemija Sertifikat Beohemija-Inhem\nAkreditacija laboratorije - Beohemija-Inhem\nLaboratorija svojim kompetentnim rezultatima ispitivanja obezbeđuje uklanjanje barijera u međunarodnoj trgovini i ubrzava protok roba, koji se zasniva na međunarodnom kredibilnom sistemu priznavanja rezultata ispitivanja. Ovo se postiže primenom standarda ISO/IEC 17025 (EA/ILAC/IAF smernice: EA 2/05, ILAC P9:11/2010, EA 4/02, EA 4/07, EA 4/16, ILAC G8:03/09, ILAC G17:2002,-Dokumenta АТS: ATS-PА01 Pravila akreditacije; АТS-PА03 Pravila za ostvarivanje prihvatljive sledivosti merenja; АТS-PА02 Pravila o učešću u međulaboratorijskim poređenjima i programima za ispitivanje osposobljenosti, АТS-PА04, Pravila za korišćenje simbola akreditacije, АТS-PА 06 Procena merne nesigurnosti, АТS-UP03 Smernice za iskazivanje obima akreditacije laboratorija za ispitivanje, Referentna dokumenta prema traženom obimu akreditacije), uz pomoć koga svaka laboratorija postaje međunarodno kompetentna – akreditovana. Iz tog razloga, Odbor za kvalitet Beohemija poslovnog sistema, doneo je rešenje o akreditaciji laboratorije u entitetu Beohemija Inhem čime se želi postići visoka tačnost laboratorijskih rezultata i podići efikasnost u radu.\nIntegrisani sistem menadžmenta - Dahlia doo\nIntegrisani sistemi menadžmenta su sistemi koji integrišu sve komponente u jedan koherentan sistem, omogućavajući postizanje politike i ciljeva organizacije.\nU okviru entiteta Dahlia Beohemija poslovnog sistema u postupku je uspostavljanje jednog ovakvog sistema koji daje odgovor na zahteve standarda SRPS ISO 9001:2008- Sistemi menadžmenta kvalitetom, SPRS ISO 14001:2005- Sistemi upravljanja zaštitom životne sredine i SRPS OHSAS 18001:2008- Sistem upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu. Implementacija Integrisanog sistema menadžmenta je, od strane menadžerskog tima Beohemija poslovnog sistema, prepoznata kao imperativ za dugoročni razvoj naše kompanije.\nKvalitet kom težimo ne poznaje kompromise. Upravljanje kvalitetom predstavlja osnovu naše stabilnosti i sigurnosti. Rad na implementaciji sistema menadžmenta i sertifikacija nakon toga omogućiće nam izvesnost u postizanju vrhunskih rezultata na svim nivoima i u svim segmentima poslovanja.


Centar za vanredne situacije : Južne vesti\nCentar za vanredne situacije\nVranje dobija Regionalni centar za vanredne situacije\n15:11, 25. 12. 2017.\nNaredne godine u Vranju će, prema najavama gradonačelnika Slobodana Milenkovića, početi izgradnja Regionalnog centra za vanredne situacije koja bi trebalo da bude okončana za 3 godine. Izgradnjom Centra omogućiće se brže reagovanje, preventiva, obuka i zaštita ljudi i imovine na teritoriji celog Pčinjskog okruga.\nBrisel upozorava na EU pravila oko "ruskog" centra u Nišu\n12:08, 17. 12. 2016.\nIako eksplicitno nije zatraženo da Srbija ugasi "Srpsko-ruski humanitarni centar" u Nišu, iz Delegacije EU poručuju da u unutar unije već postoji sistem za brzo reagovanje u vanrednim situacijama i da bi "svakako preklapanje ili dupliranje trebalo da se izbegne".\nFormiran radio-komunikacijski centar za vanredne situacije\n13:34, 26. 9. 2016.\nUz pomoć nove opreme koju je leskovački Radio-klub dobio od Ministarstva odbrane, ubuduće neće dolaziti do problema u komunikaciji službi u vanrednim situacijama ukoliko dođe do pada ili opterećenja sistema na bilo kojoj lokaciji u Srbiji.\nReke se povlače, ali pretnja još postoji\n14:10, 22. 4. 2014.\nIako je vodostaj Nišave, Južne Morave, Moravice i Toplice sve niži, zbog najavljenih kiša opasnost od poplava u okolnim mestima još ne jenjava.\nStiže i švajcarska pomoć\n11:53, 27. 11. 2012.\nU Cirihu je potpisan dokument o saradnji Rusije i Švajcarske o otvaranju Međunarodnog humanitarnog centra u Nišu.\nGlas Rusije: Niš je na severu Kosova\n11:39, 27. 11. 2012.\nRuski državni radio u svom Internet izdanju za Veliku Britaniju grad Niš označio kao "severnokosovski", a tekst ilustrovao fotografijom sa natpisom "Kosovo Republika".\nRuski helikopter stiže u Niš\n09:54, 6. 8. 2012.\nRuska letilica za gašenje požara, kapaciteta 5 tona vode, u utorak, 7. avgusta bi trebalo da stigne u Regionalni centar za vanredne situacije u Nišu, najavljeno iz Gradske kuće.\nSrpsko-ruski humanitarni centar i zvanično u Nišu\n14:25, 26. 4. 2012.\nOno što su oktobra prošle godine planom započeli Sergej Šojgu i Ivica Dačić, ozvaničeno je potpisivanjem sporazuma.\nU Pirotu ulična rasveta radi do ponoći\n16:59, 9. 2. 2012.\nŠtab za vanredne situacije, Fondom za gradsko građevinsko zemljište i Elektrodistribucija odlučili da ulična rasveta radi do ponoći.\nEU protiv otvaranja Centra u Nišu\n12:15, 20. 10. 2011.\nOtvaranje Centra za vanredne situacije u Nišu može doneti više štete nego koristi, poručeno srpskim vlastima iz sedišta Evropske unije u Briselu.\nPotpisan sporazum o Centru za vanredne situacije\n10:18, 17. 10. 2011.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić i ruski ministar za vanredne situacije Sergej Šojgu potpisali su u Nišu dokumenta kojima je omogućeno formiranje Regionalnog srpsko-ruskog humanitarnog centra u Nišu.\nRuske letelice stigle u Niš\n18:07, 30. 8. 2011.\nSpecijalne ruske letelice za gašenje požara sa više od 20 članova posade stigle su u Niš, gde će dežurati do 12. septembra, do kad se očekuje sušni period na Balkanu.\nKako zaštiti ljude od nepogoda\n00:43, 4. 5. 2010.\nSistem za reagovanja u vanrednim situacijama u Srbiji, za koji nadležni kažu da je godinama „bio u prašini“, polako počinje svoju obnovu koja će prema procenama trajati sledećih nekoliko godina. Dok se to ne desi gradjanima preostaje da se uzdaju u višu silu.\nBombe u centru Niša\n12:55, 5. 4. 2010.\nU centru Niša pronađene tri minobacačke granate iz Drugog svetskog rata.\nUskoro počinje izgradnja Centra\n11:47, 29. 10. 2009.\nIzgradnja Centra za vanredne situacije na niškom aerodormu Konstatin Veliki počinje sredinom naredne godine, izjavio Aleksandar Konuzin, ambasador Rusije u Srbiji.


Podrška Putinu opada: Zašto Rusi misle da njihova zemlja ide u pogrešnom pravcu - New York Times\nPlanovi o izvoženju smeća iz Moskve u provinciju izazvali su proteste. Dublji uzrok tom nezadovoljstvu su ekonomske nedaće koje se produbljuju i sveopšti stav da vlada sav novac uliva u sjajnu prestonicu dok periferija trpi\nPiše: Nil Mekfarkar / The New York Times International Report\nFotografije: Sergej Ponomarev za Njujork tajms\nRuska sela i omanji gradovi na periferiji dugo su bili plodno tlo za retoriku predsednika Vladimira Putina o obnavljanju nekadašnje veličine, ali čak i ovde postoje granice.\nPlanovi o izvoženju smeća iz Moskve u provinciju izazvali su proteste. Dublji uzrok tom nezadovoljstvu su ekonomske nedaće koje se produbljuju i sveopšti stav da vlada sav novac uliva u sjajnu prestonicu dok periferija trpi.\nStanovnici Urdome, oko 1.100 kilometara severoistočno od Moskve, sasvim su slučajno prošle godine saznali za novi projekat, kada su dva lokalna lovca naišla na radnike koji su obarali drveće na prostoru koji bi trebalo da bude pretvoren u deponiju. Vesti su šokirale Urdomu i desetak drugih zajednica u Arhangelskoj oblasti.\n„Sve sirovine – nafta, gas, dijamanti, drvna građa – sve dolazi odavde i izvozi se za prodaju, a zarada ide u Moskvu“, kaže Jurij Dezin, 41-godišnji lovac koji živi u maloj prikolici koju su demonstranti postavili pored prostora koji se preuređuje za odlaganje smeća kako bi pratili situaciju. „Mi ne dobijamo ništa.“\nAnkete pokazuju da podrška predsedniku Putinu slabi, a prvi put za 13 godina većina Rusa smatra da njihova zemlja ide u pogrešnom pravcu. Javno mnjenje se drastično promenilo u provincijalnim oblastima, gde se Putinova popularnost prethodno zasnivala upravo na ekonomskoj dobiti, koliko i na nacionalnom ponosu.\nVlada je donela prilično nepopularne odluke, poput povećanja starosne granice za penziju i povećanja poreza i komunalnih taksâ. U Urdomi, koja broji oko 4.750 stanovnika, ali i drugim gradovima u Arhangelskoj oblasti, meštani kažu da je gradonačelnik prodao njihovu idilu za smeće, a da je vlada – sve do Putinovog kabineta – ostala gluva na njihove zahteve za objašnjenjem.\nPitanje je na koji će način stanovnici Urdome kanalisati svoje nezadovoljstvo, ali i šta će Putin preduzeti povodom toga.\nCena učestvovanja u protestima protiv vlade može biti visoka, ali demonstracije protiv smeća smatraju se relativno bezbednim. Ipak, šire političko nezadovoljstvo ogleda se u demonstracijama koje su proteklog meseca održane širom Rusije zbog podizanja ekoloških taksâ i nedostatka reciklaže.\nSankcije i sve niža cena nafte odrazile su se na rusku ekonomiju. Opala je podrška intervencijama u Siriji i Ukrajini, iako se upravo na tome ranije temeljila Putinova popularnost.\n“Ljudi su spremni da ponovo budu veliki, ali nisu spremni da to plate iz sopstvenog džepa”, kaže Vladimir A. Riškov, opozicioni političar. “Prvi put otkada je Putin došao na vlast pre 20 godina, život ne samo da nam nije bolji već je sve gori.”\nIpak, iako ljudi žele promenu, kaže Jekaterina Šulma, politikološkinja sa Univerziteta Ranepa, oni neće da “udare na Kremlj”.\nRusi pate od “duboke depresije” koja će se po svoj prilici samo intenzivirati, iako ne predstavlja stvarnu opasnost za Putina, piše Mihail Rostovski, kolumnista uglednog tabloida Moskovski komsomolec. “Društvo koje se naviklo da termini kao što su ‘Putin’ i ‘dobre godine’ budu nepromenjivi, sada se suočava sa novom realnošću.”\nČlanovi „Čiste Urdome“, grupe koja se bori za zabranu odlaganja smeća u Arhangelsku oblast, ističe da uprkos činjenici da je Rusija zemlja bogata beskrajnim prirodnim resursima, veliki broj ljudi ipak živi u siromaštvu.\n“Moska je najbogatiji, najsjajniji grad u Rusiji”, kaže Sergej Jakimov, advokat grupe. “Umesto da ona ulaže novac u recikliranje, troši ga na nova zadovoljstva, a đubre šalje u provinciju.”\nU Arhangelskoj oblasti, sa površinom veličine Francuske na kojoj živi svega 1,1 milion ljudi, naizgled ima dovoljno mesta za deponiju. Uprava je odlučila da se ona smesti u Šijesu, selu 30 kilometara udaljenom od Urdome u kojem je ostala samo stanica za održavanje pruge. Igor Orlov, guverner Arhangelske oblasti, hvali ovaj projekat kao preko potrebnu investiciju koja će doneti 500 novih radnih mesta.\nMeštani se, međutim, žale na tajnovite, nepoštene taktike koje prate projekat. Nije obavljeno istraživanje o uticaju na životnu sredinu, a stanovnici ove oblasti strahuju da će doći do zagađenja obližnje reke Vičegda.\nNakon žalbi da nije održano ni javno saslušanje, stanovnici Urdome otkrili su da su u grad stigle gomile stranaca. Autsajderi su došli na “saslušanje”, a policija je zabranila meštanima da uđu u zgradu.\nU svom govoru u avgustu, Nikolaj Viktorov, vlasnik lokalne firme, izgovorio je rečenicu koja je postala krilatica protesta.\n“Nakon što se otarasimo smeća u Šijesu, počećemo da se rešavamo smeća u Moskvi.”


Veštačka inteligencija stvorila božićnu pesmu - oradio.rs\nSa Univerziteta u Torontu stiže vest praćena kratkim videom o tome kako su tamošnji naučnici uspeli da "istreniraju" algoritme veštačke inteligencije da napišu i otpevaju pesmu. Da bi sve bilo prigodno za ovo doba godine, reč je o probnoj božićnoj pesmi.\nNeuronske karaoke, kako su nazvali ovaj program, radi na principu učenja. Za pisanje pesme po želji potreban mu je input u obliku fotografije – u ovom slučaju to je slika novogodišnje jelke. Nakon toga sistem prepoznaje sadržaj fotografije, uzima ritam i melodiju prilagođava kontekstu. Osim toga slaže i prigodni tekst koji opisuje scenu.\nDodatno, isti sistem može generisati i plesne pokrete na zadatu muziku i takođe ih prikazati kao video zapis. Kako izgleda verovatno prva božićna pesma koju je napisala veštačka inteligencija, možete poslušati u videu. Nije baš verovatno da će ona postati hit poput "Last Christmas", ali ko zna. Možda novim generacija upravo ovakav tip muzike bude omiljen.


PERFORMANS - Vesti TV Sokobanja\nZvanična realizacija projekta „Pozorište mladih“ otpočela je u petak. Projekat su napisali učesnici SYLP razmene, a sprovodi se u saradnji sa Kancelarijom za mlade opštine Sokobanja, gradjanskim inicijativama iz Beograda, Američkom ambasadom...\n28. 03. 2011. VEST: PERFORMANS\nZvanična realizacija projekta „Pozorište mladih“ otpočela je u petak. Projekat su napisali učesnici SYLP razmene, a sprovodi se u saradnji sa Kancelarijom za mlade opštine Sokobanja, gradjanskim inicijativama iz Beograda, Američkom ambasadom, Odeljenjem za kulturu Stejt dipartmena i NVO „World learning“ iz Vašingtona koja je i pokrovitelj odlaska učesnica SYLP programa u SAD i akcije koja je otpošela u petak, saznajemo od koordinatorke Kancelarije za Mlade, Ivane Radosavljević. Učenici sokobanjske srednje škole su u bioskopu Moravica izveli dve predstave: „Školski čas-tahikardija mozga“, na srpskom i „Novinska agencija“na engleskom i performans. Pored ovog projekta, organizovane su i radionice na temu: „Izgradnja uspešnog tima. Projekat sprovode učesnice SYLP razmene kao i one koje su bile prijavljene za razmenu. One rade sa srednjoskolcima i radionice su veoma uspešne, kaže Ivana Radosavljević.


Ministar Pejović: Preveli smo 17.000 strana evropskih propisa | EUME\nNaslovnica Press info Press Pregovori o pristupanju Ministar Pejović: Preveli smo 17.000 strana evropskih propisa\nMinistar Pejović: Preveli smo 17.000 strana evropskih propisa\nU organizaciji Ministarstva evropskih poslova i Delegacije EU u Crnoj Gori danas je održana konferencija za medije povodom završetka projekta „Prevođenje pravne tekovine EU, propisa Crne Gore i dokumenata koji proizilaze iz procesa pristupanja“ koji je finansiran iz fondova Instrumenta za pretpristupnu podršku.\nZnačaj i rezultate projekta predstavili su ministar evropskih poslova Aleksandar Andrija Pejović, šef Delegacije EU u Crnoj Gori Ajvo Orav i koordinator projekta iz Eduko centra Valentina Šćekić.\nMinistar Pejović je izrazio zadovoljstvo činjenicom da je prvi veliki projekat organizovanog prevođenja pravne tekovine EU na crnogorski jezik, uspješno završen.\nPodsjetio je da svaka kandidatska zemlja ima obavezu da prije ulaska u Evropsku uniju započne prevođenje evropskog zakonodavstva kako bi olakšala proces pristupanja, ali takođe da bi pravna tekovina EU postala transparentna i dostupna za svakog njenog građanina. Istakao je da je riječ o 180 hiljada stranica pravnih akata, te da ovaj ogroman zadatak važi jednako za male administracije kao što je crnogorska i za administracije mnogo većih zemalja. Podsticaj da se prevede pravna tekovina EU takođe leži u činjenici da nakon pristupanja prevedeni dokumenti postaju zvanični dokumenti na novom službenom jeziku EU.\nMinistar je naglasio da je izrada crnogorske verzije pravne tekovine EU izuzetno kompleksan i sveobuhvatan proces koji osim prevođenja podrazumeva stručnu, jezičku i pravnu redakturu.\nIstakao je da smo u okviru projekta „Prevođenje pravne tekovine EU, propisa Crne Gore i dokumenata koji proizilaze iz procesa pristupanja“ preveli 17 hiljada stranica pravne tekovine i dokumenata iz pregovaračkog procesa.\nPoručio je da već od sljedeće sedmice Ministarstvo evropskih poslova započinje sprovođenje drugog, znatno obimnijeg ciklusa prevođenja pravne tekovine EU na crnogorski jezik u okviru kojeg je planirano prevođenje 30 hiljada strana propisa Evropske unije u roku od godinu dana istakavši da je plan da do juna 2018. imamo prevedenu četvrtinu evropske pravne tekovine na crnogorski jezik.\nŠef Delegacije EU u Crnoj Gori Ajvo Orav je poručio da svaka država koja želi da pristupi EU mora da uskladi svoje nacionalno zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU. Istakao je da su propisi EU važni i da se moraju efikasno sprovoditi. “Njihov tačan i precizan stručni prevod će pomoći Crnoj Gori u boljoj pripremi za buduće članstvo u EU, istakao je ambasador Orav.


Uredba o utvrđivanju Programa standardizovanog seta usluga za akreditovane regionalne razvojne agencije u 2016. godini – Otvorena vlada\nPROGRAMSTANDARDIZOVANOG SETA USLUGA ZA AKREDITOVANE REGIONALNE RAZVOJNE AGENCIJE U 2016. GODINI\nZakonom o budzetu Republike Srbije za 2016. godinu („Službeni glasnik RS”, broj 103/15), u okviru Razdela 20 – Ministarstvo privrede, Program – 1505 Regionalni razvoj, Funkcija 474 – Višenamenski razvojni projekti, Programska aktivnost/projekat 0004 – Podsticanje ravnomernog regionalnog razvoja, Ekonomska klasifikacija 424 – Specijalizovane usluge, obezbeđena su sredstva u iznosu od 29.536.000,00 dinara za realizaciju Programa standardizovanog seta usluga akreditovanih regionalnih razvojnih agencija u 2016. godini (u daljem tekstu: Program), od čega su opredeljena sredstva u iznosu od 28.000.000,00 dinara za realizaciju Programa.\n1) učešće u pripremi i sprovođenju regionalnih i lokalnih razvojnih projekata u 2016. godini;\n2) organizovanje i predstavljanje programa Ministarstva privrede, i to: Programa podsticanja ravnomernog regionalnog razvoja u 2016. godini.\nUsluge iz tač. 1) i 2) ove glave ARRA pruža u skladu sa članom 39. Zakona o regionalnom razvoju („Službeni glasnik RS”, br. 51/09, 30/10 i 89/15 – dr. zakon).\nKorisnici usluga koje pružaju ARRA mogu biti jedinice lokalne samouprave koje mogu biti korisnici sredstava Programa podsticanja ravnomernog regionalnog razvoja u 2016. godini.\nNeposredni korisnici sredstava mogu biti isključivo ARRA, koje je u prethodnom periodu akreditovala Nacionalna agencija za regionalni razvoj u skladu sa Zakonom o regionalnom razvoju i Uredbom o utvrđivanju uslova, kriterijuma i načina akreditacije za obavljanje poslova regionalnog razvoja i oduzimanja akreditacije pre isteka roka na koji je izdata („Službeni glasnik RS”, br. 74/10 i 4/12), odnosno Razvojna agencija Srbije (u daljem tekstu Razvojna agencija), u skladu sa Zakonom o ulaganjima („Službeni glasnik RS”, broj 89/15).\nProgram sprovodi Ministarstvo privrede (u daljem tekstu: Ministarstvo) u saradnji sa Razvojnom agencijom. Program se sprovodi do 30. novembra 2016. godine.\nOpšti cilj Programa je unapređenje obima i kvaliteta usluga koju ARRA pružaju jedinicama lokalne samouprave za izradu programa i projekata.\nSredstva za realizaciju usluga iz Programa opredeljena su u ukupnom iznosu od 28.000.000,00 dinara.\n1) za realizaciju usluge pružanja pomoći u pripremi i sprovođenju regionalnih i lokalnih razvojnih projekata. ARRA će se finansirati za pripremljen predlog projekta uz priloženu potvrdu o podnetom predlogu projekta na konkurse koje sprovode domaće i međunarodne institucije.\nSredstva će se odobravati u visini do 3% vrednosti pripremljenog predloženog projekta, a u maksimalnom iznosu do 200.000,00 dinara.\nUkoliko pripremljen predlog projekta bude odobren na javnom konkursu, uz dostavljanje adekvatnog dokaza, sredstva će se uvećati za dodatnih 50.000,00 dinara.\nOsnov za odobravanje sredstava predstavlja objavljen javni konkurs koji sprovode domaće i/ili međunarodne institucije.\nObavezna dokumentacija koju ARRA dostavlja u dva primerka Razvojnoj agenciji radi odobrenja sredstava je: pripremljen predlog projekta sa celokupnom konkursnom dokumentacijom koja je podneta na javni konkurs, informacija o vrednosti projekta, osnovne informacije o javnom konkursu, izjava korisnika usluge da je ARRA pružila pomoć u pripremi predloga projekta, potvrda o podnetom pripremljenom predlogu projekta na javni konkurs.\n2) za realizaciju usluge organizovanja i predstavljanja Programa podsticanja ravnomernog regionalnog razvoja u 2016. godini svaka ARRA je u obavezi da organizuje najmanje jedan događaj za koji su opredeljena sredstva do 50.000,00 dinara po svakoj promociji, odnosno do 100.000,00 dinara po svakoj ARRA na godišnjem nivou.\nSredstva će se odobravati na osnovu dostavljenog pregleda ARRA koji mora da sadrži: prosleđen poziv za predstavljanje, dokaz o organizaciji o predstavljanju, pregled sa potpisima prisutnih i pripremljenu prezentaciju Programa podsticanja ravnomernog regionalnog razvoja u 2016. godini.\nNeophodno je da ARRA dostave dokaz da su na događaju prisustvovali predstavnici najmanje pet jedinica lokalnih samouprava.\nSredstva utvrđena Programom dodeljuju se kao bespovratna sredstva isključivo ARRA, a namenjena su za finansiranje sprovođenja standardizovanog seta usluga predviđenog Programom.\nMinistarstvo će po usvajanju Programa potpisati ugovor o realizaciji Programa sa Razvojnom agencijom, kojim će Razvojna agencija preuzeti obavezu:\n– utvrđivanja ispunjenosti uslova ARRA za učešće u programu;\n– zaključivanja ugovora o realizaciji Programa koje ispunjavaju uslove za učešće u programu;\n– realizacije svih aktivnosti predviđenih Programom;\n– nadzora i kontrole realizacije Programa od strane ARRA;\n– prenosa sredstava i kontrole namenskog korišćenja sredstava i\n– da Razvojna agencija ukoliko ne utroši sva preneta sredstva, ta sredstva mora da vrati u budzet Republike Srbije.\nPo potpisivanju ugovora između Ministarstva i Razvojne agencije, Razvojna agencija će pisanim putem obavestiti ARRA i pozvati ih da pristupe potpisivanju ugovora o realizaciji Programa.\nMeđusobna prava i obaveze u vezi sa korišćenjem bespovratnih sredstava uređuju se ugovorom koji zaključuje Razvojna agencija i ARRA. Ugovor naročito sadrži mogući novčani iznos za namene za koje se sredstva dodeljuju, način prenosa bespovratnih sredstava, rokove za završetak aktivnosti, kao i obavezu ARRA da sve aktivnosti realizuje najkasnije do 30. novembra 2016. godine.\nMinistarstvo će po zaključenju ugovora između Razvojne agencije i pojedinačne ARRA prenositi sredstva na podračun za posebne namene Razvojne agencije za realizaciju standardizovanog seta usluga, a u visini iznosa odobrenog od strane Ministarstva na osnovu odobrenih izveštaja koje Razvojna agencija dostavlja Ministarstvu.\nPrenos sredstava ARRA vršiće se na osnovu dostavljenog kvartalnog izveštaja i prateće dokumentacije o realizovanim aktivnostima koje će ARRA dostavljati Razvojnoj agenciji do 5. u mesecu za prethodni kvartal. Razvojna agencija će izveštaj o realizovanim aktivnostima dostavljati Ministarstvu do 10. u mesecu za prethodni kvartal koje će Ministarstvo odobravati do 15. u mesecu, a Razvojna agencija će prenositi sredstva ARRA tek po odobrenju Ministarstva.\nSredstva će se odobravati samo za finansiranje onih aktivnosti koje su započete 1. januara 2016. godine i čiji je vremenski plan realizacije do 30. novembra 2016. godine.\nARRA je dužna da po završetku kvartalnih aktivnosti dostavi Razvojnoj agenciji izveštaj o realizaciji tih aktivnosti, kao i ostalu potrebnu dokumentaciju čiji će sadržaj biti detaljno definisan ugovorom. Obaveza svih ARRA je da dostave godišnji izveštaj o realizaciji aktivnosti Razvojnoj agenciji najkasnije do 31. decembra 2016. godine.\nARRA je dužna da Ministarstvu i Razvojnoj agenciji, radi praćenja korišćenja sredstava, omogući nadzor u svakoj fazi realizacije Programa tako što će u svakom momentu biti omogućena kontrola realizacije aktivnosti i uvid u dokumentaciju.\nRazvojna agencija je u obavezi da sve aktivnosti u vezi sa ovim programom završi do 31. decembra 2016. godine i o tome podnese Izveštaj o realizovanim aktivnostima Ministarstvu najkasnije do 31. januara 2017. godine, koje će taj izveštaj radi informisanja dostaviti Vladi.


Ekonomsko osnaživanje ranjivih grupa žena kroz obuke za zanate (II) - Poslovne žene Srbije\nEkonomsko osnaživanje ranjivih grupa žena kroz obuke za zanate (II)\n23 јан Ekonomsko osnaživanje ranjivih grupa žena kroz obuke za zanate (II)\nPosted at 16:31h in Aktuelni projekti, Projekti\tby\tmarija\nDecembar 2020. – Novembar 2022. (produženje projekta)\nUvažavajući aktivnosti sprovođene od decembra 2020. godine, Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ je produžila odvijanje projekta “Ekonomsko osnaživanje ranjivih grupa žena kroz obuke za zanate“ koji sprovodi UPŽ, na narednih 12 meseci, odnosno od 01.12.2021. do 30.11.2022.\nCilj projekta je poboljšavanje mogućnosti za zaradu žena romske nacionalnosti i lokalnih marginalizovanih grupa žena, kroz obuke o zanatima.\nOnlajn obuke će obuhvatiti 270 žena sa teritorije cele Srbije, dok će se obuke uživo organizovati u četiri grada sa najvećim brojem polaznica, ili u mestima u kojima polaznice imaju najveći potencijal za samozapošljavanje.\nU nastavku projekta su predviđene četiri obuke:\nKetering, preprema torti i ukrasa za torte\nIzvođenje obuke: 4 dana onlajn, preko ZOOM platforme i po 4 dana u 4 mesta, uživo. Obuka započinje teorijskim upoznavanjem sa prostorom i alatom za rad, HACCP zahtevima i sl. Polaznicama je obezbeđen potrošni materijal za rad.\nIzrada veb sajtova sa osnovama programiranja\nIzvođenje obuke: 12 dana podeljeno u 2 modula, u potpunosti onlajn, preko ZOOM platforme. Prvi modul upoznaje polaznice sa „wordpress“ platformom kao najeditabilnijom osnovom koja zahteva samo osnovno znanje rada na računarima i na internetu. Kroz drugi modul se uče osnove HTML i CSS programiranja, čime se unapređuju mogućnosti izrade sopstvenog veb sajta.\nRefleksoterapija stomaka i stopala (AMPUKU tehnika)\nIzvođenje obuke: 4 dana onlajn, preko ZOOM platforme i po 4 dana u 4 mesta, uživo. Obuka započinje teorijskim upoznavanjem sa fiziologijom i anatomijom stomaka i stopala.\nIzvođenje obuke: 4 dana onlajn, preko ZOOM platforme i po 4 dana u 4 mesta, uživo. Obuka pruža informacije o korišćenju društvenih mreža, mogućnostima, alatima i veb sajtovima koji mogu da pomognu u zapošljavanju.\nPosle svake obuke, polaznicama je na raspolaganju dvomesečni period mentoringa, za dalje produbljivanje znanja i pitanja koja nisu bila obuhvaćena onlajn i direktnom obukom.\nProjekat „Ekonomsko osnaživanje ranjivih grupa žena kroz obuke za zanate“ je podržan od strane nemačke organizacije za međunarodnu saradnju GIZ, u okviru programa „Migracije za razvoj“. Program je deo šire inicijative “Povratak u nove šanse” nemačkog Saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ).\nampuku, bmz, dr sanja popovci pantic, Ekonomsko osnaživanje ranjivih grupa žena kroz obuke za zanate, internet alati, ketering, migracije za razvoj, Nemačka organizacija za medjunarodnu saradnju (GIZ), nemačko savezno ministarstvo za ekonomsku sradnju i razvoj, olivera popovic, poslastičarstvo, povratak u nove šanse, refleksiologija, udruzenje poslovnih zena srbije, UPŽ Srbije, veb dizajn


Naša zajednica – naša odgovornost\nTitan Cementara Kosjerić organizovala je 12. decembra sastanak sa stejkholderima „Naša zajednica – naša odgovornost“, na kome smo ugostili predstavnike najvažnijih zainteresovanih društvenih aktera, sa ciljem da kroz zajednički rad identifikujemo važne teme, na koje će se u budućnosti fokusirati Izveštaji o društveno odgovornom poslovanju i održivom razvoju, kao i kompanijska strategija društvene odgovornosti. Ocena materijalnosti predstavlja važan korak u definisanju sadržaja izveštaja o održivosti, a uključivanje ključnih stejkholdera omogućuje kompaniji da lakše prepozna razumne potrebe i očekivanja zainteresovanih strana i odgovori na njih.\nTokom celodnevnog radnog sastanka, na kome je tražen odgovor na pitanje „Kojih pet tema smatramo ključnim za budućnost lokalnog razvoja?“, imali smo priliku da kroz aktivno učešće svih razmenimo ideje i stavove, i na ovaj način uložimo dodatnu energiju u izgradnju poverenja i transparentnog dijaloga između kompanije i zajednice. Rad u grupama omogućio je autentično uključivanje i kreiranje pozitivne atmosfere koja je pokazala rezultate. Stejkholderi su pokazali veliko interesovanje, za aktivnosti koje kompanija sprovodi u domenu društvene odgovornosti i održivosti, kao i za mogućnosti koje ovakav vid dijaloga pruža na dugi rok.\nNa forumu „Naša zajednica – naša odgovornost“ učestvovali su predstavnici zaposlenih, naših kupaca, dobavljača, kao lokalnih ustanova i organizacija: Milena Živanović i Ljubislavka Nedeljković (Ingrap Omni), Radovan Stamenić (Kata Koming), Dragan Matić (Foto Fuji Centar), Blagoje Pavlović (Pavlović d.o.o.), dr Ilija Vukadinović (Komisija za zaštitu i unapređenje životne sredine), Zorica Vuković (Opština Kosjerić), dr Ljubica Knežević (Dom zdravlja Kosjerić), Zoran Ristović (OŠ „Mito Igumanović“), Milutin Bogdanović (Tehnička škola Kosjerić), Branislav Vukotić (Centar za socijalni rad), Vinka Marić (Narodna biblioteka „Sreten Marić“), Slađana Vujić (Radio Kosjerić), Marko Tošović i Tijana Marić (NVO Ko.AKTIVA), Milan Štulović (FK „Crnokosa“), Milan Vasović (PED „Subjel“), Ivan Jovanović (Udruženje ribolovaca „Skrapež“), Miroslav Jovanović, Božo Simeunović i Radivoje Jevtić (TCK).


Adaptaciono – integracioni kursevi\nAdaptaciono-integracioni kursevi (AIK) su seminari o češkom društvu koji će vam pomoći da se što pre orijentišete u novoj zemlji.\nNa kursevima ćete dobiti osnovne informacije o životu u Češkoj Republici i upoznaćete se sa vašim osnovnim pravima i obavezama.\nKurs traje 4 sata i vodi ga certifikovani predavač i prevodilac.\nStranac za učešće na kursu dobija potvrdu o završenom AIK (certifikat).\nKo organizuje kurs?\nU Pragu ove kurseve organizuje Integracioni centar Prag. Ministarstvo unutrašnjih poslova Češke Republike poverilo je kao isključivog organizatora AIK Centre za podršku integracije stranaca koji se nalaze u pojedinim okruzima u ČR.\nKako da znam da se na mene odnosi obaveza kursa?\nAdaptaciono-integracione kurseve (AIK) mora da završi većina stranaca koji potiču iz zemalja van EU, kojima je posle 1. januara 2021. godine bila izdata dozvola dugotrajnog boravka ili stalnog boravka. Bliže informacije o uslovima apsolviranja kursa naći ćete u pasusu niže.\nU obavezi ste da završite kurs ukoliko ispunjavate sledeće uslove:\ndržavljanin ste zemlje koja nije članica EU/EEZ i Švajcarske\ntip Vaše dozvole boravka naveden je u spisku Ministarstva unutrašnjih poslova. Spisak tipova dozvole boravaka za koje je kurs obavezan, uključujući izuzetke, naći ćete ovde.\nVaša dozvola boravka stupila je na snagu posle 1. januara 2021. godine.\nDo kada moram da završim kurs?\nUkoliko ispunjavate navedene uslove, AIK morate da završite najkasnije godinu dana od dana stupanja na snagu odluke o dozvoli boravka. Rok za ispunjenje ove obaveze se računa od dana preuzimanja karte za dozvolu boravka. Ukoliko ovu obavezu ne ispunite u datom roku, može da vam bude izrečena kazna do iznosa 10 000 Kč.\nŠta ću na kursu saznati?\nGlavne teme kurseva su pre svega:\nŽivot u češkom društvu\nOsnovne informacije o Češkoj Republici, njenoj kulturi i vrednostima za koje se zalaže. Dobićete informacije o organizacijama i institucijama koje strancima pružaju besplatno savetovanje, jezičke kurseve i druge usluge.\nZakoni koji se odnose na boravk u ČR\nSaznaćete koja su vaša prava i obaveze u vezi sa boravkom na teritoriji ČR, koja je razlika između vize i dozvole dugotrajnog boravka, kakvi su rokovi, koje svrhe boravaka postoje i koje su mogućnosti za produženje boravka.\nSaznaćete pod kojim uslovima možete da radite u ČR, koji tipovi zaposlenja postoje i koja su vaša prava kao zaposlenog.\nKako naći lekara za decu i odrasle? Kako pozvati pomoć u kriznim situacijma? Koje vrste zdravstvenog osiguranja postoje?\nVaše obaveze prema Odboru za azilantsku i migracionu politiku (OAMP) Ministarstva unutrašnjih poslova ČR, plaćanja stanarine i režija.\nDobićete osnovne informacije o registrovanju preduzetničke delatnosti i mogućnostima samostalnog poslovanja.\nKakva je razlika između javnog i dodatno organizovanog kursa\nKurs možete da završite na dva načina:\nPrvi način je da završite AIK direktno u prostorijama Integracionog centra Prag na adresi Žitná 51, Praha 1.\nAdaptaciono-integracioni kurs možete da završite i drugde, ukoliko se naš centar dogovori sa vašim poslodavcem ili drugim pravnim licem (radi se o tzv. dodatno organizovanom kursu).\nKoja je cena kursa?\nKada je reč o javnim kursevima, zakonom ustanovljena cena za jednog učesnika iznosi 1500 Kč. Iznos za kurs plaća se pri registraciji na portalu frs.gov.cz.\nKada je reč o dodatno organizovanim kursevima, cena za jednog učesnika je 800 Kč (ne plaća učesnik državi, uvek državi plaća pravno lice za sve učesnike zajedno).\nNa kojim jezicima se kurs odvija?\nKurs vodi predavač na češkom jeziku a tumači se na jedan od ovih 9 jezika:\nGde mogu da nađem više informacija o kursu?\nDetaljnije informacije o sadržaju kursa možete da nađete na sajtu Dobro došli u Češku Republiku.\nPreporučujemo da pogledate informacione materijale u sekciji „Preuzmi„.\nU „Aktualnostima“ možete da pročitate zanimljive članke o realizaciji kurseva kao i razgovore sa lektorima, prevodiocima i učesnicima kurseva.\nKako da se registrujem na kurs?\nPo dolasku u ČR uredićete svoj boravak u Odboru za azilantsku i migracionu politiku (OAMP) u Ministarstvu unutrašnjih poslova\nNa informacionim portalima utvrdite da li ste u obavezi da završite adaptaciono-integracioni kurs\nRegistrujte se na kurs na portalu frs.gov.cz\nNa ovom portalu ćete platiti iznos 1500 Kč i dobićete potvrdu o uplati\nIzabraćete konkretni kurs\nZavršićete AIK i po njegovom završetku dobićete certifikat kao potvrdu da ste završili kurs\nU slučaju bilo kakvih pitanja, slobodno nas kontaktirajte\nKancelarijski dani: utorak i četvrtak 9:00 – 12:00, 13:00 – 16:00\nŽitná 51, Praha 1, 6. sprat Ako ste zainteresovani za pomoć pri registraciji, pripremite pasoš, biometrijsku karticu i proverite da li znate lozinku za svoju e-poštu.\nAktivnost se obavlja u okviru projekta AIK ICP 22 za integraciju stranaca koji finansira Ministarstvo unutrašnjih poslova ČR u okviru dotacionog programa Adaptaciono-integracioni kursevi 2022 (Rešenje br. 4 /2022 IC NNO)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Rukomet :: Stipendije motiv više talentovanim rukometašima\nKAPISODA PORUČIO 13. 02. 2020. 12:30 >> 12:28 0\nStatus stipendiste biće motiv više talentovanim rukometašima i rukometašicama i podstrek za dalji razvoj karijere, kazao je predsjednik Rukometnog saveza Petar Kapisoda.\nOn je naglasio da je zvanje stipendiste čast, ali i obaveza. Kapisoda je istakao da je ta asocijacija potpisala ugovore o stipendiranju sa deset sportista, sa po pet rukometašica i rukometaša.\nKapisoda je podsjetio da je Ruklometni savez prošle godine stipendirao osam talentovanih rukometaša.\n"Izbor najtalentovanijih izvršen je na predlog direktora muške i ženske reprezentacije, kao i selektora mlađih nacionalnih selekcija, a vjerujem da smo i pored velike konkurencije, napravili pravi izbor", rekao je Kapisoda na svečanom potpisivanju ugovora.\n"Siguran sam da imate potencijala, ali i znanja da prevaziđete sve prepreke i u budućnosti postane nosioci igre naših seniorskih reprezentacija", rekao je Kapisoda.\n"To je potvrda da imamo potencijal u mlađim kategorijama, ali i najbolji poziv da vodimo brigu o onima koji su budućnost. Uvjeren sam da su stipendije jedan od načina da podržimo najtalentovanije, koji će to vratiti na najbolji način. Čestitam Sari, Gordani, Jeleni, Mileni, Anastasiji, Voju, Darku, Radojici, Luki Vukićeviću i njegovom imenjaku – Barjaktaroviću", kazao je Kapisoda.\n"Znamo da nije bilo lako donijeti odluku o izboru stipendista, jer u Crnoj Gori ima mnogo talentovanih igračica i igrača. Zato je privilegija biti u odabranom društvu i motiv više da nastavimo da radimo naporno, kako bi se odužili onima koji su prepoznali naš dosadašnji rad", rekla je Marsenić.\n"Da budemo uzori našim vršnjacima, koji vjerujem imaju iste snove kao i mi – da jednog dana nosimo dres sa državnim grbom na najvećim svjetskim takmičenjima. U ime svih stipendista, želim da se zahvalim na podršci i časti koja nam je ukazana i da najavim da će ovo biti podstrek za još bolje rezultate u budućnosti", rekla je Marsenić.


MINISTRI DEDIĆ I RAMIĆ POSJETILI VISOKO: NASTAVAK PODRŠKE POLJOPRIVREDNICIMA | Hayat.ba\nMinistar Dedić u zgradi Gradske uprave održao je sastanak s predstavnicima poljoprivrednih udruženja i poljoprivrednicima Visokog na kojem su prezentirane dosadašnje aktivnosti ministarstva i planovi za ovu godinu.\nPredstavnici različitih poljoprivrednih udruženja izrazili su zahvalnost na dosadašnjoj podršci i iznijeli određene prijedloge ministru Dediću, te pohvalili pristup gradonačelnika Ganića koji je na ovaj način poboljšao dijalog s predstavnicima viših nivoa vlasti.\nDedić je iskazao zadovoljstvo upriličenim sastankom ali i činjenicom da je u Visokom pokrenut značajan broj obrta po osnovu poljoprivredne proizvodnje kao i povećana izdvajanja za podrške poljoprivrednim proizvođačima sa lokalnog nivoa.\nMinistri Dedić i Ramić po okončanju posjete sjedištu Grada Visoko obišli su farmu muznih krava “Lemeš”, kao i dionicu puta Šošnje-Dolovi, koji spaja općinu Kakanj sa Gradom Visoko.\nFederalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva u protekloj godini je poljoprivrednicima sa područja Zeničko-dobojskog kantona osiguralo 10 miliona KM, a od toga u Visokom blizu 3 miliona KM. Nadamo se da ćemo imati sličnu situaciju i ove godine jer ovaj kraj je nadaleko poznat po uspješnosti u oblasti mljekarstva, peradarstva i malinarstva – kazao je ministar Dedić.\nMinistar Ramić dao je podršku projektima koji su značajni za povratničku zajednicu, posebno u izgradnji infrastrukture.\nMi smo i do sada pomagali izgradnju putne infrastrukture na području Visokog, a s obzirom na uspješnu saradnju s gradonačelnikom Ganićem s istom ćemo nastaviti i u narednom periodu – kazao je ministar Ramić.\nGradonačelnik Grada Visoko Mirza Ganić sa saradnicima zahvalio se na upriličenoj posjeti te izrazio nadu da će jačanje saradnje s višim nivoima vlasti biti nastavljeno i u narednom periodu.\nAdnan Herco - 16/06/2021 09:12 0\nAdnan Herco - 16/06/2021 09:24 0\nU jutarnjim satima na regionalnom putu R444 u Vareš Majdanu dogodila se teška saobraćajna nesreća, u kojoj je prema informacija do koji smo došli nastradala jedna osoba.\nDIVLJAJU CIJENE NAMIRNICA U BIH: EVO ŠTA JE SVE POSKUPJELO I...


Pakistan odbacuje američke optužbe\nPakistanski premijer Raza Jusuf Gilani tokom intervjua agenciji Rojters, 27. septembar 2011.\nLideri pakistanskih rivalskih političkih stranaka sastali su se u četvrtak u Islamabadu radi razgovora o najnovijim američkim optužbama da su delovi pakistanske vlade u vezi sa jednom ekstremističkom grupom povezanom sa Al-Kaidom.\nRazgovorima u Islamabadu prisustvuju lideri 58 političkih, verskih i nacionalističkih stranaka, pakistanski ministar inostranih poslova Hina Rabani Kar i drugi visoki funkcioneri. Do sastanka dolazi posle izjave američke državne sekretarke Hilari Klinton da su Sjedinjene Države blizu odluke da mrežu Hakani proglase za terorističku:\n"Na kraju smo zvanične revizije koja mora da se sprovede pre donošenja odluke da se ta mreža proglasi za stranu terorističku organizaciju. Pre izvesnog vremena mi smo već proglasili da ključni lideri te organizacije spadaju pod strane teroriste", izjavila je Hilari Klinton.\nSastanak je organizovao pakistanski premijer Jusuf Raza Gilani. Otvarajući sastanak Gilani je rekao da Sjedinjene Države moraju da prestanu da optužuju njegovu zemlju za regionalnu nestabilnost:\n"Pakistan ne može da se tera da učini više. Naš nacionalni interes mora uvek biti poštovan, ali naša vrata su i dalje otvorena za razgovore i diskusije. Zahvalni smo međunarodnoj zajednici na saradnji. Verujem da su pakistansko političko rukovodstvo i nacija rešeni da štite i brane granice, slobode i nezavisnost otadžbine", rekao je Gilani.\nProšle nedelje, odlazeći načelnik Združenog generalštaba američkih oružanih snaga, Majk Malen, nazvao je mrežu Hakani "produženom rukom" pakistanske vojne obaveštajne službe, što Pakistan odbacuje.\nU izjavi pred jedim odborom američkog Senata Malen je optužio tu grupu za napade na američke ciljeve u Avganistanu, ali je portparol Bele kuće, Džej Karni odbio da eksplicitno podrži tu njegovu izjavu.\n"Ja ne bih upotrebio te reči, ali mislim da je činjenica da postoje veze između pakistanske vlade i mreže Hakani. Njihova priroda je komplikovana, ali nema sumnje da ta mreža ima bezbedna utočišta u Pakistanu i da Pakistan ne čini ništa da ih eliminiše", rekao je Karni.\nAmerički zvaničnici već duže vreme razgovaraju sa Islamabadom o pakistanskim vezama sa ekstremističkom mrežom Hakani.


BTC $41.898 -1,42%\nBNB $470 -0,72%\nSOL $137 -2,65%\nU FBI-jevom IC3 izveštaju se navodi da su primili oko 2.600 prijava iz oblasti visoko-tehnološkog kriminala uključujući pitanja vezana za rensomver.\nGodišnji pregled pretnji vezanih za sajber kriminal koji dolaze od agencije za sprovođenje zakona uključuje i broj podnetih prigovora u vezi sa rensomverom. Uključuje i pojedinačne rezultate za svaku saveznu državu.\nPovećanje zločina u vezi sa bitkoinom\nRensomver je vrsta zlonamernog programa koji zarazi računar i šifruje podatke onemogućavajući upravljanje podacima kao što su dokumenti korisnika. To vas sprečava da koristite računar i traži otkup kako bi vam omogućio pristup.\nTada se zahteva otkupnina, obično u obliku bitkoina, kako bi se informacije vratile u svoje dešifrovano stanje, što otključava računar.\nSajber kriminal košta 1,33 milijarde dolara\nU IC3 izveštaju se navodi da je bilo 2673 žalbe.Prošle godine je bilo 298.728 prijava vezanih za sajber kriminal, a ukupni gubici su iznosili 1,3 milijarde dolara.\nWannaCry napadi su uticali na stotine hiljada personalnih računara koji su u vlasništvu velikih organizacija. Među onima koji su bili zaraženi napadima je i Nacionalna zdravstvena služba Velike Britanije, prenosi Gardijan.\nRojters izveštava da je japanski proizvođač automobila, Honda, morao da privremeno zatvori jedan od svojih proizvodnih pogona jer su otkrili da se neki WannaCry ušunjao u njihovu mrežu. Oko 200.000 računara je zaključano zbog širenja WannaCry rensomvera u više od 150 zemalja, a stručnjaci za sigurnost su upozorili da će nove verzije ponovo udariti.


RTS :: Kredit "Idei" za širenje poslovanja u Srbiji\nEkonomija Kredit "Idei" za širenje poslovanja u Srbiji\nponedeljak, 20. okt 2008, 12:53 -> 13:08\nKredit "Idei" za širenje poslovanja u Srbiji\nEvropska banka za obnovu i razvoj odobrila je kredit od 70 miliona evra trgovinskom lancu "Idea" u Srbiji. Kredit hrvatskoj kompaniji prva je investicija EBRD u trgovinu u Srbiji.\nEBRD će trgovinskom lancu, koji je u vlasništvu hrvatskog "Agrokora", dati 35 miliona evra kredita iz sopstvenih sredstava i još 35 miliona evra kroz zajednički kredit sa grčkom "Alfa bankom". Sredstva su namenjena za povećanje kapitala i širenje poslovanja kompanije.\nSektor maloprodaje u Srbiji nedovoljno je razvijen, procenili su kreditori. U Srbiji na 1000 stanovnika ima 25 kvadratnih metara prodajnog prostora, dok je evropski prosek 270 kvadratnih metara na isti broj stanovnika.\nDirektor EBRD u Srbiji Hildegard Gacek izjavila je da je kredit "Idei" prilika da ta banka podrži regionalni trgovinsko-prehrambeni lanac koji namerava da uvede visoke standrde ponude i usluga u Srbiji.\nTim projektom evropska banka ohrabruje dalje regionalne ekonomske intergracije i jačanje trgovinskih i poslovnih odnosa.\nEBRD je finansirala više međudržavnih projekata na Zapadnom Balkanu, kao što su modernizacija konditorske kompanije "Štark", širenje proizvođača kafe, kompanije "Grand" i proizvođača slanih grickalica "Marbo" u Bosnu i Hercegovinu.\nBanka je sa 13 miliona evra finansirala i modernizaciju i širenje najveće proizvođača saldoleda u Srbiji, Frikoma, koji je takođe u vlasništvu hrvaskog "Agrokora".\nEBRD je "Agrokoru" u 2000. godini omogućila da dobije udruženi bankarski kredit od 170 miiona evra za regionalno širenje, a u 2006. godini investirala je 110 miliona evra za vlasnički udeo u toj kompaniji.


"U naredne tri-četiri godine trebalo bi da se reši višedecenijski problem pitanja vlasništva nad imovinom u Srbiji, s obzirom na to da brojne nepokretnosti građana i države nisu upisane u katastar nepokretnosti, pa se ne zna ko je trenutni vlasnik pojedinih objekata", kaže za Tanjug izvršna direktorka NALED-a Violeta Jovanović.\n"Naš predlog je da se u sledećem mandatu vlade, u resoru građevine, i zbog toga smo razgovarali sa ministarkom (Zoranom) Mihajlović, zaokruži rešavanje pitanja imovine. To je vrlo kompleksan sistem koji obuhvata i prostorno planiranje, i ozakonjenje, eksproprijaciju i konverziju prava na zemljištu", rekla je Jovanovićeva.\n"Zato predlažemo da se uradi dvogodišnja kampanja besplatnog upisa u katastar, ali i da se pored tog oslobođenja od plaćanja takse za upis, obezbedi i pravna i stručna pomoć građanima kako bi mogli da razreše probleme koje imaju na parcelama i u postupcima", rekla je direktorka NALED-a.\nDa bi se ovaj plan realizovao, definisan je koncept "e-prostor", koji podrazumeva razvoj prostornih planova na elektronski način, objašnjava Jovanovićeva.\n"Pomoglo bi, naravno, i daljem sređivanju katastra. Kroz sistem e-prostor planiramo da budemo podrška državi, da se radi na ovim pitanjima, a nadamo se da će u ovom mandatu biti apetita da se to pitanje konačno zaokruži i u potpunosti reši", rekla je Jovanovićeva.\nNASTAVLJA SE REFORMA KATASTRA Rast BDP i digitalizacija ključni za 2020.\nInvestitori su oborili tržišnu vrednost "Tesle" za 50 milijardi dolara, nakon što je glavni izvršni direktor kompanije Ilon Mask izjavio da će radikalno smanjenje cene autonomnih električnih vozila na 25.000 dolara biti moguće - ali tek za najmanje tri godine.\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je da je u okviru programa "Moja prva plata" do danas oglašeno 10.416 pozicija.


Crne slutnje u Berlinu: Nemačka se priprema za najgori scenario - Sputnjik Srbija\n07:49 02.04.2019 (osveženo 09:52 02.04.2019) Preuzmite kraći link\nDok vlada kancelarke Angele Merkel oseća da se približava kriza nemačke ekonomije, glasači kao da ne vide „crne oblake“, ocenjuje agencija Blumberg.\nVlada predviđa samo kratko usporavanje pre ponovnog rasta privrede naredne godine, ali svi znaci govore da se zvaničnici u tišini pripremaju za potencijalno mnogo gore posledice.\nZabrinuti su i lideri koji se pripremaju da preuzmu „palicu“ kad Merkelova siđe sa funkcije i kažu da bi se glasači mogli biti uhvaćeni u ekonomski šok usred političke tranzicije, prenosi Blic pozivajući se na agenciju Blumberg.\nKako se navodi, dva starija zvaničnika njene Hrišćansko-demokratske unije izrazila su ovog meseca zabrinutost da bi ovaj dvostruki talas mogao „prodrmati“ političku mapu uoči sledećih izbora, a najjasniji znak da je vlada nervozna je njen riskantni plan da spase „Dojče banku“ njenim spajanjem sa domaćim rivalom, „Komercbankom“.\nČinjenica da su ministri spremni da se nađu na meti kritika zbog ukidanja 30.000 radnih mesta pokazuje koliko ozbiljno shvataju pretnju od recesije, piše američka agencija i dodaje da vladajuća koalicija takođe razmatra da li treba olabaviti ustavna ograničenja vladinih troškova.\n„Postoji mnogo globalnih rizika po ekonomiju. Ako globalni rizici dodatno narastu, možda će to biti previše za održiv rast“, rekao je za Blumberg član kancelarkine CDU i ekonomskog Komiteta Donjeg doma parlamenta Matijas Hajder.\nOn je dodao i da su najbolja priprema za period velike ekonomske neizvesnosti „dobre, stabilne finansije“. Iako se problemi gomilaju nad Berlinom, poruka iz unutrašnjih krugova Merkelove je jasna — ne prevrći čamac koji se već ljulja.\nKad je Šolc u januaru rekao da su zlatne godine za Nemačku završene, brzo ga je poklopio ministar ekonomije Peter Altmajer, blizak Merkelovoj. „Ne treba pričom potkopavati ekonomski zamah“, rekao je Altmajer.


Сертић: Србија погодно место за инвестирање\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nSertić: Srbija pogodno mesto za investiranje\nMinistar privrede Željko Sertić istakao je na skupu „Podsticanje investicija u Srbiji – preduslovi i zakonski okvir“, koji su organizovali Ekonomski kokus Narodne skupštine Republike Srbije i Nordijska poslovna alijansa u Srbiji, da je Srbija sprovela veoma značajne reforme i da su u to uloženi veliki napori.\nPodsetivši da je 2016. godina preduzetništva, Sertić je kazao da je cilj da Srbija bude pogodno mesto za investicije i da svakodnevni život građana bude sve bolji i bolji.\nKako je kazao, u narednom periodu akcenat će biti na izvoznim aktivnostima, prevashodno finalnih proizvoda, a cilj je da se kompanije podstaknu u tome, naročito u zemljama sa kojima Srbija ima carinske sporazume.\nOn je kao veoma važno ocenio donošenje Zakona o ulaganjima, ističući da je bitno da se utiče na to da investitori, strani ili domaći, imaju jednaka prava i mogućnosti da proširuju svoje delatnosti i poslovanje.\nSkup „Podsticanje investicija u Srbiji – preduslovi i zakonski okvir\nNa skupu je govorio i ministar finansija Dušan Vujović koji očekuje da će Srbija, uz pravilno radno okruženje i dobru orjentaciju ekonomske politike, pokazati da može da privuče i pogoduje unapređenju investicija.\nOn je dodao da Srbija može da bude konkurentna u bazičnim industrijama, od kojih najviše u metalskom sektoru.\nPredsednica Borda guvernera Nordijske poslovne alijanse u Srbiji Jasmina Bignjević rekla je da je važno da u svakoj zemlji, pa tako i Srbiji, zakonodavni okvir prati evropske trendove i da je u Srbiji dosta toga urađeno u prethodnoj godini.\nOna je navela podatak da je 2014. godine obim spoljno- trgovinske razmene Srbije sa nordijskim zemljama iznosio 700 miliona dolara, što je dva odsto ukupne spoljno- trgovinske razmene sa svetom.\nTakođe, izvoz srpskih proizvoda ka tim zemljama bila je 152 miliona dolara.\n„Želimo da se ove cifre povećaju u narednom periodu“, rekla je novinarima u Skupštini Srbije Bignjević.\nPočetna»Vesti»Sertić: Srbija pogodno mesto za investiranje