Udruženje "Begej" tužilo gradsku toplanu zbog visokih računa - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Udruženje „Begej“ tužilo gradsku toplanu zbog visokih računa\nUdruženje „Begej“ tužilo gradsku toplanu zbog visokih računa\nUdruženje potrošača Begej, koje je tužilo gradsku toplanu zbog visokih računa za grejanje, upozorava da su stavke na računu za ovu uslugu netransparentne. Pozivajući se na pravo za informacije od javnog značaja, zatražili su spisak svega što ulazi u konačnu cenu.\n0Piše: M. P. 24. septembra 2018. 20.21\nFoto: Grad Zrenjanin (Arhiva)\n– U strukturi fiksnih troškova imaju obilne naknade organima upravljanja i što je zanimljivo, svake godine imaju stavku troškova dobrovoljnog penzijskog i invalidskog osiguranja. Drugim rečima, građani korisnici daljinskog grejanja plaćaju upravljački kadar i dobrovoljno penzijsko osiguranje za zaposlene u toplani. Kako ih nije sramota da to stave građanima na teret, kaže Dušan Kokot, predsednik Udruženja potrošača Begej.\nSa druge strane pripreme za grejnu sezonu su počele, saopštilo je preduzeće Gradska toplana koja je počela sa punjenjem sistema u zgradama priključenim na daljinsko grejanje. Za to vreme radovi na rekonstrukciji vrelovoda još uvek traju u naselju Brigadira Ristića, gde je tokom celog leta rađena rekonstrukcija vrelovoda u dužini od 750 metara.\nU nastavku radova na ovoj lokaciji stare i dotrajale cevi zamenjene su novim, predizolovanim cevima i očekuje se da će do početka grejne sezone radovi biti gotovi. Kako navode u JP „Gradska toplana“, radi se na poboljšanju mreže daljinskog grejanja.\n– Ukoliko temperature ne budu prelazile 12 stepeni sistem će biti spreman i da pre zvaničnog početka sezone počne sa grejanjem, navodi potparolka JP Toplana Melanija Lojpur.\nPrethodnih godina vrelovodna mreža je obnovljena novim cevima u naseljima Bagljaš, delu naselja Brigadira Ristića, u centru grada, na Lesnini, u naseljima 4. juli, Rade Končara, Đure Đakovića i Jug Bogdana. Zamenjene su i cevi magistralnog vrelovoda u dužini od 6,5 kilometara. Rekonstrukcija mreže daljinskog grejanja rezultirala je smanjenjem gubitaka u distributivnom sistemu sa 15 na 6 odsto.\nDugovanja građana 297 miliona\nKako kažu u gradskoj toplani, najveći problem im predstavljaju dugovanja potrošača. Dugovanja građana koji koriste prirodni gas u ovom trenutku iznosi 60,7 miliona dinara, a za daljinsko grejanje 236,3 miliona dinara. Sa sistema daljinskog grejanja isključilo se 33 potrošača, tako da daljinsko grejanje sada koristi 7.770 registrovanih potrošača.\nGrejanje, racuni, toplanaZrenjanin\nZrenjaninski Socijalni Forum: Ispitati rad Gradske toplane


Dodeljivanje Ordena Actečkog orla Kušneru izazvalo je burna reagovanja u Meksiku, gde su mnogi ljuti zbog Trampovih uvredljivih komentara o Meksikancima i njegovih obećanja da će izgraditi zid na granici sa Meksikom, javio je AP.\nOvo priznanje je ranije uručivano ličnostima kao što su Nobelovac Gabrijel Garsija Markes i nekadašnji južnoafrički predsednik Nelson Mandela.\nTramp je prisustvovao ceremoniji uručenja ordena na marginama samita G20 u Argentini.\nMeksički zvaničnici su naveli da je Kušner zaslužio ovo priznanje zbog svog rada u pregovaračkom procesu oko trgovinskog sporazuma koji su ranije danas potpisali Meksiko, SAD i Kanada.\nOBRADOR STALOŽENO "Meksiko će MUDRO odgovoriti na Trampove pretnje"\nTramp: Meksiko i Kanada poštuju novi sporazum\nUPRKOS TRAMPOVIM PRETNJAMA Karavan migranata nastavlja ka SAD, ušli u Meksiko\nZemlje članice EU sukobile su se u ponedeljak oko početka pregovora za ulazak u Uniju sa Albanijom i Severnom Makedonijom, a prema najnovijem zajedničkom izveštaju u koje je Rojters imao uvid, odluka o te dve države mogla bi da bude odložena do oktobra, do kada će i nemački parlament to razmotriti.\nNova knjiga “Poslednji blef” govori o zvaničnim pripremama za katastrofu koja se umalo nije desila.\nNastavlja se glasanje za NASLEDNIKA Tereze Mej: Danas druga runda\nBivši egipatski predsednik Mohamed Morsi, koji je preminuo juče tokom suđenja, sahranjen je danas u Kairu, objavio je njegov sin Ahmed na svom Fejsbuk profilu.\nVozačima kazne najčešće zbog NEKORIŠĆENJA POJASA, pešacima zbog prelaska na crveno svetlo


Android revija » Pripejd paket “VipZaSve” sa nižom cenom SIM kartice i dodatnih 1000 SMS prema svim mrežama Pripejd paket “VipZaSve” sa nižom cenom SIM kartice i dodatnih 1000 SMS prema svim mrežama – Android revija\nVipova jedinstvena pripejd promocija korisnicima od sada u okviru paketa nudi ne samo minute razgovora prema svim mrežama u Srbiji, već i dodatnih 1000 SMS poruka, takođe prema svim nacionalnim operaterima.\nPripejd paket po specijalnoj letnjoj ceni od 200 dinara, sadrži početni bonus od 50 minuta i 500 SMS + 1000 SMS prema svim mrežama, 50 MB i dodatnih 500 minuta u Vip mreži, sve u nacionalnom saobraćaju, u trajanju od 7 dana. Korisnik u svakom trenutku slanjem besplatne poruke “?” na 2013 može da odabere jednu od dve dodatne opcije:\nOpcija 1: 50 minuta i 500 SMS + 1000 SMS prema svim mrežama, 50 MB, dodatnih 500 minuta u Vip mreži, u nacionalnom saobraćaju, u trajanju od 7 dana od dana dopune, po ceni od 200 dinara.\nOpcija 2: 150 minuta i 1.500 SMS + 1000 SMS prema svim mrežama, 150 MB, i dodatnih 1.500 minuta u Vip mreži, u nacionalnom saobraćaju u trajanju od 30 dana od dana dopune, po ceni od 500 dinara.\nPromocija i promotivna cena pripejd paketa traju do 31. avgusta 2013. godine, i važe i za nove i za postojeće pripejd korisnike.\nPripejd paket “VipZaSve” sa nižom cenom SIM kartice i dodatnih 1000 SMS prema svim mrežama was last modified: July 7th, 2013 by Goran Aničić\nletnja promocijaPripejd paketSIM karticeSMSVIP mobileVipZaSve\nKviz Android aplikacija “Kviz Znalac” među Top 5 besplatnih\nDržavni sekretar posetio studente na stručnom usavršavanju...


Autovesti, Kredit i lizing - bolje prošli dužnici u evrima\nVaša lokacija: ... » Saveti » Lizing/kredit » Kredit i lizing - bolje ...\nSvi koji otplaćuju kredit ili lizing u stranoj valuti, iz dana u dan prate hoće li se švajcarski franak ili evro bar malo smiriti i okrenuti smer\nSvi koji otplaćuju kredite u stranoj valuti iz dana u dan prate hoće li se švajcarski franak ili evro bar malo smiriti i okrenuti smer. Naime, kako evro pada prema „švajcarcu“, tako ova valuta raste prema srpskom dinaru. Istovremeno, u odnosu na domaću valutu jača i evropska moneta. Tako su, prema našoj računici, ukupna dugovanja srpskih građana samo zbog kursa u poslednja dva meseca porasla za 17,6 milijardi dinara. Istovremeno je dug privrede povećan za oko 42 milijarde dinara.\nPrema srednjem kursu Narodne banke Srbije, sredinom 2008. godine, kada su franci još bili popularni zbog nešto nižih kamata, jedan „švajcarac“ vredeo je oko 48 dinara. Godinu dana kasnije popeo se na 60 dinara, a ove nedelje na 78 dinara. I evro je istovremeno jačao u odnosu na srpsku valutu, pa je kurs sa 93,6 dinara za evro iz jula prošle godine došao na ovonedeljna 104 dinara.\nKako to izgleda na primeru konkretnog stambenog kredita pokazuje iskustvo iz „Unikredit banke“. Njihova računica govori da je mesečna rata za stambeni kredit u „švajcarcima“ (u protivvrednosti od 50.000 evra) pre godinu dana bila tačno 22.077 dinara. Ovog meseca rata za ovaj isti kredit iznosi 27.382 dinara. Dakle, 5.300 dinara više, što je rast od 24 odsto. Rata je najviše rasla u poslednjih nekoliko meseci, pa je, recimo na ovom primeru samo od februara do jula porasla za skoro 3.700 dinara.\nImajući u vidu ovakav trend švajcarske valute, nesporno je da u poslednjih godinu dana bolje prolaze dužnici u evrima. Praktično, za kredit iz prethodnog primera, ali u evropskoj valuti, mesečna rata je za godinu dana porasla 1.420 dinara (sa 31.200 dinara u julu prošle godine na 32.620 ove nedelje). Dakle oni koji imaju zajam u „švajcarcima“ mesečno su kraći za skoro 3.900 dinara!\nMuku muče i privrednici. Čenejska firma „Jaje produkt“ zadužena je i u evrima, a zajam je na pet godina. Njenom vlasniku Ljubomiru Đurđeviću na ukupan kredit od 300.000 evra samo od početka godine rata je zbog kursa porasla za deset odsto.\n„U januaru ove godine mesečno sam plaćao tačno 572.160 dinara, a u junu skoro 622.000. Dakle, samo zbog kursa svakog meseca gubim oko 50.000 dinara. A reč je o subvencionisanom kreditu sa kamatom od tri odsto. Istovremeno od kupaca potražujem više od 30 miliona dinara, gde zbog kursnih razlika dodatno gubim tri miliona dinara. To je iznos sa kojim ovoj firmi koja zapošljava 18 ljudi mogu da obezbedim plate za tri meseca ili otplatu kredita za šest meseci“, kaže Đurđević za „Novac“.\nKad se pogleda kursna lista centralne banke, vidi se da se sve do oktobra 2008. švajcarski franak u odnosu na dinar bio relativno stabilan i da se držao na nivou oko 50 dinara. Tada počinje i njegov rast, a dužnici po prvi put shvataju šta znači biti izložen kursnom riziku. Na to su iz centralne banke više puta upozoravali, s obzirom na to da se kretanje franka prema dinaru izvodi posredno preko njegovog kretanja prema evru. Budući da su stvari za evro pošle nizbrdo, srpski građani s kreditima u francima sada to i te kako osete.\nTih je kredita u maju ove godine bilo 22,4 odsto, a bilo ih je i više za oko jedan odsto krajem prošle godine i za dva odsto pre dve godine. Već na prvi znak problema deo dužnika se nastojao rešiti „švajcaraca“, prebijajući ih s novim kreditom u dinarima ili u evrima. Tako su samo u maju dinarski krediti za refinansiranje porasli za 4,6 odsto, sa 38,1 milijardu dinara na 39,9 milijardi.\nInače, u prvom kvartalu ove godine nijedna banka u svojoj ponudi nije imala stambene i potrošačke kredite indeksirane u švajcarskim francima. Gotovinske kredite indeksirane u ovoj valuti nudila je samo jedna banka, potvrdili su nam u Narodnoj banci Srbije.\nBankari očekuju i dalje jačanje švajcarskog franka.\nU „Erste grupi“ podsećaju da Švajcarska centralna banka na poslednjem zasedanju nije ponovila izjavu o sprečavanju preteranog jačanja franka.\n„Tako je ova valuta brzo ojačala do nivoa od 1,32 franka za evro. Verujemo da postoji visok rizik i od daljeg jačanja, čak i preko nivoa od 1,3“, kaže za „Novac“ Mildred Hager analitičar iz „Erste grupe“.\nI Zoran Petrović, zamenik predsednika Izvršnog odbora „Rajfajzen banke“ očekuje da će „švajcarac“ biti jak najmanje do kraja godine.\n„Smanjenje novčane mase sa ekonomskog i monetarnog aspekta u Švajcarskoj će imati smisla i delovaće u pravcu jačanja franka. Procene su i da će Centralna banka Švajcarske znatno ranije podići referentnu kamatnu stopu od Evropske centralne banke, što će takođe uticati na jačanje franka“, kaže Petrović za „Novac“.\nI sami bankari sve više savetuju građanima da pređu na dinarske pozajmice za refinansiranje ukoliko imaju gotovinski ili potrošački zajam u stranoj valuti. Jer više niko nije nasigurno dokle će dinar da pada, odnosno evro da jača. Neki analitičari smatraju da će ta granica do kraja godine iznositi 110 dinara za jedan evro, što neće ugroziti projektovani nivo inflacije.\n„Dinar bi u narednom periodu trebalo da bude stabilan kao posledica pozitivnog sezonskog uticaja. Slabljenje je moguće očekivati krajem trećeg i u četvrtom kvartalu i to usled smanjenog priliva kapitala i jače sezonske tražnje. Uticaj na kretanje kursa imaće i razvoj u regionu“, kaže Petrović.\nU centralnoj banci Srbije napominju da su krediti za refinansiranje, iako mogu biti odobreni uz niže mesečne rate, sa dužim rokom otplate na kraju skuplji. Upozoravaju i da niža kamata ne znači automatski i jeftiniji kredit jer se zaduživanjem po nižoj stopi, ali sa ugovorenom valutnom klauzulom u švajcarskim francima, korisnici kredita izlažu riziku povećanja visine mesečne obaveze izražene u dinarima u slučaju jačanja franka.\nNajviše prigovora na banke i kredite\nU prvoj polovini ove godine Narodna banka Srbije primila je 528 prigovora na rad finansijskih institucija, od čega se 80 odsto prigovora odnosi na rad banaka. U odnosu na isti period lane, to je rast za skoro 25 odsto. Nešto više od polovine prigovora vezano je za kredite. Oko 23 odsto primedbi se odnosilo na tekuće račune, a 15 odsto na platne kartice.\nKasko pao na niske grane\nKamate po ćefu\nOd marže boli glava\nLizing - oduzimanje vozila


Slovenija: Logar i Cakaj razmenili mišljenja o raznim temama\nSlovenski ministar spoljnih poslova Anže Logar i vršilac dužnosti ministara za Evropu i spoljne poslove Republike Albanije Gent Cakaj izrazili su zadovoljstvo vrlo dobrim odnosima dve zemlje i složili se da je u trenutnoj situaciji potrebno pokazati solidarnost u rešavanju pitanja ekonomskih i socijalnih posledica pandemije Covid-19. Ministar Logar izrazio je podršku Slovenije pristupu Albanije Evropskoj uniji.\nGlavne teme razgovora dva ministra danas u Ljubljani su bila bilateralna saradnja u svim oblastima i približavanje Albanije Evropskoj uniji. Ministar Logar istakao je vrlo dobru saradnju dveju zemalja na političkom polju i rekao da postoji mnogo mogućnosti za dalje jačanje saradnje u oblasti ekonomije. Zemlje takođe imaju veoma dobre rezultate u razvojnoj saradnji, s tim da Slovenija većinu svojih resursa posvećuje napretku u sprovođenju napora kao članice Evropske unije.\nSlovenački ministar pozdravio je odluku o započinjanju pregovora Albanije o pristupanju EU, koju su evropski lideri usvojili u martu 2020. Naglasio je važnost nastavka sprovođenja reformi u oblastima koje je Evropska komisija identifikovala kao prioritet: izborna reforma, reforma pravosuđa , reforma javne uprave i borba protiv korupcije i organizovanog kriminala. Ministar Logar ocenio je da je napredak Albanije u procesu približavanja Evropskoj uniji od ključnog značaja za napredak procesa reformi i političku stabilnost zemlje, a samim tim i regiona.\nSagovornici su se složili da je potrebno pokazati solidarnost u rešavanju ekonomskih i socijalnih uticaja pandemije Covid-19 u trenutnoj situaciji. Pozdravili su odgovor EU koji je uputio važnu poruku solidarnosti zemljama Zapadnog Balkana – a samim tim i Albaniji – koja će im pomoći u finansijskoj podršci u suočavanju sa posledicama pandemije.\nLogar je izrazio zadovoljstvo što će Slovenija dati donaciju Albaniji za ublažavanje posledica razornog zemljotresa koji je pogodio zemlju prošlog novembra. Reč je o pomoći u iznosu od 300 000 evra za izgradnju modularne škole u Albaniji, koju je Slovenija najavila na donatorskoj konferenciji u februaru u Briselu. Dvojica ministara pozvali su na izgradnju škole što je pre moguće.\nRazgovori su takođe bili fokusirani na saradnju unutar multilateralnih organizacija, pri čemu su ministri posebnu pažnju posvetili saradnji u okviru OEBS-a, kome Albanija ove godine predsedava, i saradnji u okviru NATO-a. Logar je čestitao Cakaju na uspešnom radu Albanije na jačanju dijaloga i saradnje između država članica u ovim izazovnim vremenima.\nMinistri su razmenili mišljenja i ocene o trenutnoj situaciji u širem regionu i drugim aktuelnim međunarodnim temama. Logar je naglasio važnost dalje konstruktivne saradnje i jačanja regionalne saradnje.


FAS u januaru zaposlio 97 radnika - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac FAS u januaru zaposlio 97 radnika\nFAS u januaru zaposlio 97 radnika\npetak, 20 januar 2012 08:48\nKompanija "Fiat Automobili Srbija" (FAS) zaposlila je tokom ovog meseca 97 novih radnika, u skladu sa predviđenim planom zapošljavanja u 2012, a većina novozaposlenih je primljena u sektor za proizvodnju novog modela automobila. FAS je saopštio da se privodi kraju rekonstrukcija fabrike - pogon "Karoserija" je kompletiran, a "Montaža" i "Lakirnica" će biti završeni u roku od mesec dana.\n"U prvoj fazi proizvodićemo model sa pet sedišta, a serijska proizvodnja tog automobila je planirana da počne krajem maja 2012. godine", rekao je generalni direktor FAS - a Antonio Ferara krajem prošle godine prilikom posete najviših državnih zvaničnika fabrici u Kragujevcu.\nRazlog za posetu delegacije fabrici 13. decembra 2011. godine bio je zvanično obeležavanje proizvodnje probne serije modela L-zero, u skladu sa prethodno definisanim planom.\n"Trenutno smo u završnoj fazi realizacije investicija u vrednosti od 940 miliona evra. Ova fabrika se gradi u skladu sa svetskim standardima i predstavljaće jednu od najmodernijih Fiatovih fabrika", izjavio je direktor za poslovni razvoj "Fiat-Cryslera" i generalni direktor "Iveca" Alfredo Altavila.\n"Nastavljamo sa zapošljavanjem, po planu da do kraja 2012. brojimo 2.400 zaposlenih. Uveren sam da u ovoj fazi ništa ne može zaustaviti ovaj projekat", rekao je on.\nKako bi projekat bio realizovan u skladu sa neophodnim standardima, tokom narednih meseci, FAS će nastaviti da traga za kvalifikovanim pojedincima, koji nakon zapošaljavanja prolaze kroz dodatne sveobuhvatne trening programe kreirane u skladu sa zahtevima radnog mesta, stepenom kvalifikacija i drugim unapred definisanim kriterijumima.\nUlaganje u profesionalni razvoj zaposlenih jedan je od ključnih prioriteta kompanije, u prilog čemu govori i činjenica da je tokom prethodne godine, svaki zaposleni prošao kroz minimum 400 sati treninga, a ovogodišnji plan predviđa da taj broj bude još i veći.\nTreninzi zaposlenih koji se sprovode kako u Kragujevcu tako i u Fiatovim fabrikama širom Italije, Turske i Poljske, primarno su koncipirani da pruže svakom zaposlenom neophodno znanje za rad na najmodernijoj opremi i u najnaprednijim tehnološkim procesima koji se implementiraju u FAS-u.\nPotpuno automatizovane prese u FAS su stigle iz japanske fabrike "Komatsu" u oktobru 2011. godine, dok se u Karoseriji instalira poslednja generacija "Comau" robota, a u "Lakirnici" nemačka oprema "Eišeman".\nPotpuna obnova fabrike koja se prostire na 1,4 miliona kvadratnih metara, kako je navedeno, podrazumeva radove kao što su obnova krovnih konstrukcija, remedijacija zemljišta, renoviranje prozvodnih pogona i instaliranje najsavremenije opreme vrhunskog kvaliteta.


srbijasport.net - Fudbal - Kadeti - 2010-2011 - Kadetska liga Srbije - Vesti\nČetvrtak, 21.11.2019 06:12\n07.11.2010 18:36 Partizan\nDo 25. minuta ravnopravne goste, načeo je Stojanović, kada je odbrani Vojvodjana ukrao loptu i sa deset metara zatresao mrežu. Brunčević se dobrim driblingom probio po strani, a Pavić sa pet metara lako povećao prednost. U drugom delu susreta u 55. minutu igrač Partizana, Ninković dobio je crveni karton. Ni sa igračem manje u drugom delu, domaćini nisu stali, pa se i Brunčevic odličnim...\n04.11.2010 09:22 Partizan\nJuče je odigran zaostali meč u kadetskoj ligi Srbije izmedju kadeta Partizana i C.Zvezde. Na stadionu Vojne Gimnazije pred preko 1000 gledalaca odigrana je prava fudbalska predstava. DREAM TEAM, kako ih još i nazivaju, kadeti Partizana oduševili su prisutne gledaoce na stadionu Vojne Gimnazije. Prvih petnaest minuta počelo je sa odmeravanjem snaga rivala, Partizan je...


Nove titule i medalje za bicikliste Borca na prvenstvu Srbije u brdskoj i kriterijumskoj vožnji - Bk Borac\nNa Prvenstvu Srbije u brdskoj i kriterijumskoj vožnji održanom u Čačku, bicikliti Borca, senior Stefan Stefanović, mladji poletarac Stefan Vučićević i masters Toni Smiljanić osvojili titule prvaka Srbije, dok su senior Marko Danilović i masters Bojan Vasović osvojili druga mesta i mladji kadet Dejan Cogoljević osvojio je treće mesto.\nPrvenstvo Srbije u biciklizmu u disciplinama brdska trka i kriterijum( ulična trka), održano je u Čačku u nedelju 05.08.2018.godine u organizaciji Biciklističkog kluba BORAC I Biciklističkog saveza Srbije. Pre podne voženo je brdsko prvenstvo sa startom u Beljini, preko Pridvorice sa ciljem na vrhu Jelice. Seniori su vozili stazu dužine 7,3km. Pobedio je takmičar iz Sombora Veljko Stojnić, dok je drugi bio biciklista Borca Marko Danilović ispred Stevana Klisurića, Partizan Beograd.\nU kategoriji mastersi B, koji su vozili stazu dužine 4km, dvostruku pobedu odneli su veterani Borca, Toni Smiljanić osvojio je prvo, a Bojan Vasović drugo mesto.\nU kategorij najmladjih biciklista , mladji poletarci, koji su vozili stazu dužine 1,5km prvo mesto osvoji je Stefan Vučićević.\nU kategoriji mladjih kadeta, vozili su stazu dužine 3km, treće mesto osvojio je Dejan Cogoljević.\nDobar rezultat u kategoriji juniora, vozili stazu dužine 7,3km, imao je i Veljko Vučićević koji je osvojio četvrto mesto.\nU popodnevni satima vožene su ulične trke, ulicama strogog centra Čačka. Seniori su vozili 24 kruga po 1300m, gde je svaki treći krug bio bodovni. Posle trećeg bodovanja odvojila se grupa od tri takmičara medju kojima je bio Stefan Stefanović i oni su u medjusobnom sprintu osvajali naredne bodovne krugove. Stefan Stefanović je pobedio sve preostale bodovne krugove i veoma ubedljivo osvojio prvo mesto ispred Andreja Galovića i Dušana Kalabe iz Partizana Beograd.


Dodik mijenja ploču i odriče se secesije – dijalogin.tv\nDodik mijenja ploču i odriče se secesije\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je tokom razgovora sa švedskim ambasadorom u BiH, Andersom Hagelbergom da Republika Srpska “nema namjeru da se bavi secesijom”, što je njegovo prvo javno odricanje od proklamiranog cilja SNSD-a da se 2018. godine raspiše referendum o nezavisnosti Republike Srpske.\nDodik je švedskom ambasadoru rekao da primarno pitanje u Republici Srpskoj nije secesija “koja predstavlja nametnutu priču iz pojedinih krugova”.\n“Nemamo namjeru da se bavimo secesijom ali isto tako nismo spremni ćutati na silne zloupotrebe na štetu Republike Srpske”, rekao je Dodik.\nOn je upoznao ambasadora Švedske i sa apsurdom da je tek 93. odluka Ustavnog suda BiH izazvala burne reakcije, jer je u pitanju Republika Srpska, dok u prethodne 92. odluke Ustavnog suda nema odgovornih, što jasno govori o nedostatku pravne države.\nDodik je ponovio da Republika Srpska nije protiv EU i da se kreće tim putem, saopšteno je iz kabineta predsjednika RS-a.\nGovedarica: Koalicija na nivou BiH stabilna


Kamion sa oko 400 kg kokaina zaplenjen u Lipljanu - Kako Narod Kaže\nautor KnK 17.05.2021, 18:22 1.6k Pregleda\nDanas je u Lipljanu zaplenjen kamion sa oko 400 kg kokaina, zapakovan u ambalažama mesa, prenosi Koha pisanje abcnews-a.\nKamion je, kako se navodi, u luku Drač stigao pre 15 dana, a Policija Albanije čekala je njegovo krajnje odredište, gde će ustvari ova narudžbina stići.\nRoba je tokom današnjeg dana stigla na Kosovo i oduzeta od strane kosovske policije.\nKako prenosi Koha, kamion je prevozio oko 400 kg kokaina.\nKokain je, prema navodima, bio sakriven u kontejneru sa mesom, koji je dolazio iz Brazila, a bio je zapakovan u nekoliko kartonskih pakovanja, zakamufliranih u ambalaži za mesne proizvode..\nPrema saznanjima abcnews-a, ova operacija izvedena je u saradnji sa američkom DEA, koja je od početka imala informacije o pomenutom tovaru, tako što je postavila GPS da bi se videlo gde će kamion stići.\nPored DEA, u operaciju je, kako se navodi, bila uključena i italijanska policija kao zemlja odakle je kontejner izvršio tranzit za Albaniju, albanska kao i kosovska policija, pošto je otkriveno koja će biti njegova zadnja destinacija.\nTovar je zatim utovaren u kamion sa kosovskim registarskim oznakama 01 263 OD i konačno zaplenjen u Lipljanu.\nU međuvremenu danas, oglasio se i kosovski ministar unutrašnjih poslova, Dželjalj Svečlja (Xhelal Sveçla) koji je čestitao kosovskoj policiji, kao i partnerima u operaciji na uspešnom izvršenju zadatka.\nSvečlja je potvrdio da je reč o oko 300 – 400 kg kokaina.\n„Kosovo će biti beskompromisno u borbi protiv svih kriminalnih aktivnosti koje ugrožavaju bezbednost građana“, poručuje on, prenosi Koha.\nPrethodni članak Pubertet svilenih buba\nSledeći članak Vejvoda: Pregovori EU i Srbije nisu daleko odmakli


Manifestacija povodom godišnjice počinje u 10 sati, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika.\nObeležavanje Operacije Halijard organizuju Ambasada SAD i Fondacija Halijard, a na godišnjici će učestvovati američki ambasador Kajl Skot zajedno sa zvaničnicima Srbije i predstavnicima drugih savezničkih zemalja koje su uzele učešće u toj operaciji spasavanja.\nOperacija Halijard je bila najveća operacija spasavanja oborenih američkih i savezničkih vazduhoplovaca ikada. Spasavanje je organizovano od avgusta do decembra 1944. godine, sa pista napravljenih u ruralnim delovima Nemcima okupirane Srbije. Preko 500 vazduhoplovaca je evakuisano iz Pranjana, zahvaljujući nesebičnoj podršci srpskog naroda, koji se brinuo o vazduhoplovcima, i izgradio pistu kako bi omogućio njihovo spasavanje, podsetila je amabasada.\nPotomci nekoliko spasenih američkih vazduhoplovaca su doputovali u svoju prvu posetu Srbiji kako bi se upoznali sa potomcima porodica koje su spasile njihove očeve i učestvovali na obeležavanju godišnjice.\nObeležavanje godišnjice evakuacije savezničkih pilota iz Srbije u Drugom svetskom ratu\nAmbasador SAD u Pranjanima povodom godišnjice spasavanja savezničkih pilota\nNaglasio je da će u Pranjanima, gde je lokalno stanovništvo pre 75 godina štitilo i brinulo se o američkim pilotima, biti obeležena godišnjica Misije "Halijard" za koju je naveo da je doprinela izgradnji mostova prijateljstva između Srbije i SAD.\nVučić i Skot o bilateralnim odnosima Srbije i SAD, ali i o dijalogu sa Prištinom


Ibrahimović pauzira naredne dve utakmice - MaxBet Sport\nFudbaler Milana Zlatan Ibrahimović mogao bi da propusti naredna dva meča Serije A zbog povrede kolena, preneli su italijanski mediji. Ibrahimović je zbog povrede u nedelju u 66. minutu morao da napusti teren, u meču 35. kola italijanske lige protiv Juventusa.\nSERIJA A: U sredu od 20:45 igraju Inter – Roma, a u kladionici MaxBet je kvota na pobedu domaćina 1.70.\nŠvedski napadač će najverovatnije da propusti mečeve protiv Kaljarija i Torina, a trebalo bi da bude spreman za meč poslednjeg kola Serije A, protiv Atalante. Milan se tri kola pre kraja prvenstva nalazi na trećem mestu sa 72 boda.\nIbrahimović je nedavno produžio ugovor sa ekipom Milana do juna sledeće godine, a u ovoj sezoni 39-godišnji igrač je propustio 16 utakmica zbog povreda.\nTagovi:FK MilanSerija ASerija A 2020/21Zlatan Ibrahimović\nCRNO-PLAVA KOMBINACIJA IDE U ISTORIJU Procurio izgled Interovog dresa za sledeću sezonu (FOTO)


NBS: Gost poetskog ciklusa – Adam Puslojić – Bookvar\nNBS: Gost poetskog ciklusa – Adam Puslojić\nU četvrtak, 28. septembra sa početkom u 19 sati u Atrijumu Narodne biblioteke Srbije biće organizovano pesničko veče u okviru ciklusa „Poetike-Antologije“. Gost je pesnik i književni prevodilac Adam Puslojić, a ciklus uređuje i vodi pesnik Duško Novaković.\nAdam Puslojić (1943, Kobišnica) objavio je oko pedeset pesničkih knjiga i oko osamdeset prevoda sa rumunskog i ruskog. Debituje poezijom (1964) u beogradskim Vidicima i u zaječarskom časopisu Razvitak, a iste godine objavljuje i prve prevode sa rumunskog jezika (pesme Nikite Staneskua, u Vidicima). Za delo Somnabilia Balcanica dobio je nagradu „Vasko Popa“ 2017. godine.\nCiklus „Poetike-Antologije“ pokrenut je sa namerom da slušaocima programa i ljubiteljima poezije predstavi ne samo individualni pesnički opus relevantnih autora savremene srpske pesničke scene, već i njihovu antologijsku delatnost vezanu za vrednovanje domaće, ali i strane prevedene poezije. Zamišljen da bude nekonvencionalan, ovaj poetski program Narodne biblioteke Srbije nastojaće da kroz formu pitanja i odgovora, ali i predstavljanja poezije samih učesnika, ukaže na bitne pretpostavke u njihovom stvaralaštvu kao svojevrsnom otključavanju pesničke radionice.


ZAGAĐENJE U ZAPADNOM BALKANU: Sledi veliki posao u borbi za čist vazduh : Nadlanu.com\nObjavljeno 24. nov 2020. / 10:00:10\nUpotreba čvrstih goriva, uglja u industriji, energetici u grejanju domaćinstava i izduvni gasovi starih automobila, glavni su uzročnici zagađenja u zemljama Zapadnog Balkana, ocenila je Evropska komisija.\nKomesar za životnu sredinu Virginijus Sinkevičijus ocenio je da se ne vidi dramatičan napredak koji je potreban, pogotovo kada je u pitanju zdravlje građana.\nU Evropskoj komisiji i Evropskoj agenciji za životnu sredinu naglašavaju da se sa zemljama Zapadnog Balakna radi na postizanju tehničkih standarda kada je reč o kvalitetu vazduha, a samim tim i na zaštiti života i zdravlja građana.\nDodaje se da zemlje regiona tek čeka "veliki posao" u toj oblasti, koji zahteva kako političku volju, tako i finansijsku podršku.\n- U pripremi je Zeleni sporazum sa Zapadnim Balkanom u kojem ćemo definisati i pristupiti rešenju izazova sa kojima se države suočavaju. Mislim da je to važno ne samo za region već i za EU i saradnju i optimističan sam da možemo postići rezultate koji će biti vidljivi - kaže Sinkevičijus.\nU Briselu ocenjuju da se u EU smanjuje broj prevremenih smrti čiji je uzročnik zagađenje vazduha, ali da je i dalje na visokom nivou.\nISTRAŽIVANJE POKAZALO: Zagađenje vazduha i životne sredine…\nKORISNICIMA ĆE PRUŽATI VAŽNE VESTI: Delegacija EU u Rusiji…\nPRVI NA ZAPADNOM BALKANU: Beograd postaje centar…\nNavodi se da je izloženost sitnim česticama prouzrokovala oko 417.000 preranih smrti u 41 evropskoj zemlji u 2018. godini, od čega se 379.000 smrtnih slučajeva dogodilo u EU – 28.\nIzveštaj o "Kvalitetu vazduha u Evropi - 2020" pokazuje da su Bugarska, Hrvatska, Češka, Italija, Poljska i Rumunija prekoračile graničnu vrednost Evropske unije za fine čestice (PM2,5) u 2018. godini.\nSamo četiri zemlje u Evropi – Estonija, Finska, Island i Irska – imale su koncentracije finih čestica koje su ispod strožih smernica Svetske zdravstvene organizacije (SZO).\nEvropska agencija za životnu sredinu još nije pripremila finalni izveštaj o uticaju zagađenja na zdravlje za ovu godinu, ali obrađeni deo potvrdio je da je tokom pandemije koronavirusa zabeležen značajan pad koncentracije NO2 i PM čestica u velikim gradovima.\nZaključuje se ipak da zaključavanje društva nije način za smanjenje zagađenja, već kontinuirana primena ekoloških i klimatskih mera širom Evrope i sveta.\nborbačist vazduhevropska komisijaevropska unijamerezagađenjezagađenje vazduhazapadni balkan


Časopis Industrija :: LIVAR POVEĆAO PRODUKTIVNOST ZAHVALJUJUĆI DIGITALIZACIJI\nLIVAR POVEĆAO PRODUKTIVNOST ZAHVALJUJUĆI DIGITALIZACIJI\n10.06.2022 Komentari: 0\nRenoviranje poslovanja privrednog društva Livar ogleda se u viziji da postanemo prvi izbor probranih kupaca za odlivke, obradu i montažu, na temelju motivisanih saradnika i centara izvrsnosti.\nPrivredno društvo Livar posluje od 1954. godine kao najveća livnica livenog gvožđa u Sloveniji. Livar je specijalizovana livnica za izradu proizvoda od sivog i nodularnog liva, sa sopstvenom mehaničkom obradom.\nKompanija je postavila strategiju prema kojoj će u budućnosti ulagati znatna sredstva u optimizaciju, automatizaciju i digitalizaciju proizvodnih procesa, kao i u druge oblasti kompanije.\nNedavno su završili prvu fazu digitalne transformacije pogona za mehaničku obradu, što im omogućava da u potpunosti prate i proizvodne procese i celokupni tok materijala, a time i proizvodnju u svakom trenutku.\n“U potpunosti smo uveli proizvodnju bez papira tako da su nalozi za rad potpuno elektronski. Takođe su digitalizovani i priprema, planiranje, izvođenje pojedinačnih operacija prema radnom nalogu, kao i završetak i obezbeđenje kvaliteta.\nTako ostvarujemo kompletno praćenje stvarnog stanja mašina u svakom trenutku, praćenje postizanja standarda, praćenje svih zastoja, uključujući uzroke i trajanje zagušenja, planiranje i kontrolu potrošnje materijala i alata po mašinama, kao i praćenje proizvedenih količina, uključujući odgovarajući kvalitet“, rekao je Sašo Malerič, direktor mehaničke obrade u Livaru.\nMenadžment kompanije je proizvodno orijentisan i obezbeđuje praćenje ključnih proizvodnih pokazatelja na dnevnoj bazi, te koordiniše sprovođenje korektivnih mera.\nOdluka o postepenoj digitalnoj transformaciji doneta je na osnovu izazova iz prošlosti, koji su nastali uglavnom u oblasti planiranja proizvodnih procesa, praćenja i efikasnosti proizvodnje.\nTako su implementacijom rešenja iz asortimana koje nudi digitalna transformacija proizvodnje uspeli da implementuju sveobuhvatno rešenje koje obezbeđuje efikasno raspoređivanje radnih naloga prema radnim mestima, praćenje tokova materijala i međufaznih zaliha, eliminišući ručni unos podataka i potpunu automatizaciju zahvatanja ključnih podataka neposredno iz mašina, potpuno izbacujući papir iz proizvodnje mehaničke obrade.\nPočetkom 2018. godine obratili su se za pomoć kompaniji Kolektor Sisteh i tako započeli digitalnu transformaciju i uvođenje sistema Sinapro.IIoT.MES.\nZa uspešnu implementaciju prve faze digitalne transformacije bilo je potrebno dubinsko poznavanje proizvodnih sistema i upravljačkih tehnologija u procesnoj i montažnoj industriji.\nU Kolektor Sistehu su tome dodali i dugogodišnje iskustvo iz oblasti automatizacije i informatizacije, i prilagodili sopstveno rešenje koje uspešno zadovoljava specifičnosti rada i zahteve privrednog društva Livar i time omogućava veću efikasnost i zadovoljstvo svih zaposlenih.\nRešenje obuhvata automatsko zahvatanje podataka i informacija o obavljenom poslu u realnom vremenu sa mašina, linija i uređaja za pojedinačno radno mesto. Istovremeno, rešenje omogućava automatizovano i inteligentno raspoređivanje radnih naloga po mašinama, dvosmernu komunikaciju sa poslovnim sistemom ERP i pružanje ključnih smernica i informacija osoblju na odgovarajuće radno mesto u pravo vreme.\nNa taj način su zaposlenima uvek dostupne ključne informacije kako bi znali šta se tačno dešava u procesu proizvodnje. Tako sistem postaje transparentniji, što dodatno podstiče uklanjanje zastoja i posledično unapređuje ukupnu radnu disciplinu i odnose među zaposlenima u kompaniji.\nDanas je njihova proizvodnja fleksibilnija i ima tačne podatke u realnom vremenu, što se odražava i na polju pokazatelja uspešnosti.\nDirektor mehaničke obrade, Sašo Malerič, rekao je: “Uvođenje sistema Sinapro.IIoT.MES omogućilo je Livaru znatno povećanje produktivnosti proizvodnih procesa u sektoru mehaničke obrade, bez dodatnih organizacionih promena.“\ntel: +386 (0)51 304 440


ЂОКИЋ И МИЛОВАНОВИЋ НА ОБИЉЕЖАВАЊУ ДАНА УСТАНКА ПРОТИВ ФАШИЗМА - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nUGLjEVIK /SRNA/ – Tradicionalno obilježavanje 27. jula – Dana ustanka naroda BiH protiv fašizma i ove godine je u Donjoj Trnovi kod Ugljevika okupilo mnogobrojne poštovaoce i potomke učesnika NOR-a iz Semberije, Majevice, Posavine i ostalih krajeva Republike Srpske i susjednih opština Federacije BiH, ali i gradova Šumadije i Vojvodine.Ispred Odbora Vlade Republike Srpske za njegovanje i čuvanje tradicije narodnooslobodilačkih ratova, cvijeće i vijence na spomen-kosturnicu položili su ministar rada i boračko – invalidske zaštite Republike Srpske Petar Đokić i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srpske Miroslav Milovanović.\nĐokić je napomenuo da Vlada Srpske datume koji su vezani za istoriju srpskog naroda, za oslobodilačke ratove, obilježava širom Srpske.\n“Želimo da ovim okupljanjem otrgnemo od zaborava i mladim generacijama približimo, ili ostavimo u zavjet, da i oni nastave tradiciju koja je ovdje u Trnovi utemeljena prije više decenija, da se okuplja narod i obilježava taj dan, jer su Donja Trnova, područje Majevice i Semberije, u borbi za slobodu u Drugom svjetskom ratu podnijeli velike žrtve”, rekao je Đokić.\nĐokić je napomenuo da je na samo ovom području došlo do spajanja naroda Semberije i Majevice sa Sremom, da su došli mnogi dobrovoljci koji su tu izgubili živote.\n“Zato bi sa posebnom pažnjom trebalo da se na dostojanstven način odnosimo prema tekovinama antifašizma, jer je, prije svega, srpski narod u toj borbi dao ogromne žrtve i najviše stradao u ratu, svakako sa pripadnicima drugih naroda”, rekao je Đokić.\nMinistar Milovanović je rekao da srpski narod ima bogatu istoriju i da se tradicija mora njegovati.\n“Ovo je značajan dan za nas i moramo voditi računa i prisjećati se vremena zbog tradicije i zbog onoga što je uslijedilo nakon podizanja ustanka, kao i mnogobrojnih žrtava koje su dale svoje živote boreći se za ideju koja je antifašistička”, rekao je Milovanović.\nOn je dodao da je u to vrijeme narod apsolutno bio jedinstven u borbi protiv fašističkog režima, pa nije ni čudo što je okupator ovo mjesto nazivao Mala Moskva.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik uputio je telegram u kome je zahvalio na pozivu da prisustvuje obilježavanju ovog događaja.\n“Poštovani, najsrdačnije vam se zahvaljujem na pozivu da prisustvujem obilježavanju ovog događaja. Želim vam puno uspjeha u organizaciji ovog značajnog skupa, kao podsjećanja na antifašističku tradiciju, prije svega srpskog naroda, njegov doprinos u pobjedi nad fašizmom, ali i stradanja kojem je bio izložen”, naveo je u telegramu Dodik, koji zbog ranije preuzetih obaveza nije bio u mogućnosti da prisustvuje obilježavanju.\nTelegram je uputio i predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Igor Radojičić, koji je zahvalio na pozivu i podržao obilježavanje.\nPredsjednik Opštinskog SUBNOR-a Ugljevik Ratko Đurković rekao je da se ovaj dan obilježava od 1956. godine u Donjoj Trnovi, od kada i datira spomenik.\nOn je ocijenio da je okupljanje u Donjoj Trnovi sve masovnije iz godinu u godinu i da sve više ima mladih.\nNa samom spomen-groblju u Donjoj Trnovi upisano je 3.278 imena partizana izginulih na ovom području.\nU spomen-kosturnici nalaze se posmrtni ostaci 537 boraca, koji su svoje živote dali u borbi protiv fašizma.


Agencije za zapošljavanje podigle kvalitet ponude | MINA\nNaslovnica MINA Business Agencije za zapošljavanje podigle kvalitet ponude\nAgencije za zapošljavanje podigle kvalitet ponude\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Agencije za zapošljavanje odnosno ustupanje radnika su od 2011. godine i usvajanja izmjena i dopuna Zakona o radu, opravdale svoje postojanje i podigle kvalitet ponude radne snage na tržištu rada, smatra izvršni direktor agencije Dekra, Maksim Gegović.\nOn je Pobjedi kazao da se pokazalo da je postojanje i osnivanje tih agencija imalo opravdanje, što pokazuje i broj zaposlenih i klijenata.\n„Agencije su prethodnih godina pomogle u suzbijanju rada na crno, jer je prije njihovog formiranja najveći dio radnika, pogotovo u sezonskim poslovima, bio angažovan na crno“, rekao je Gegović.\nPrema njegovim riječima, uvođenjem agencija zadovoljniji su i radnici i poslodavci, a i država jer se u većoj mjeri plaćaju porezi i doprinosi na zarade.\nGegović je kazao da je zadovoljan rezultatima poslovanja agencije Dekra, koja je u Crnoj Gori deset godina.\n„Posljednjih nekoliko godina bilježimo bolji finansijski rezultat od planiranog za 15 do 20 odsto. Na kraju septembra ćemo ispuniti finansijski plan predviđen za ovu godinu i on će i ove godine biti premašen oko 20 odsto i što se tiče prometa i profita“, precizirao je Gegović.\nOn je dodao da je kompanija zadnjih sedam godina završila u plusu, sa ostvarenim profitom.\nPrema njegovim riječima, u ovom trenutku je više od dvije hiljade radnika angažovano i ustupljeno preko agencije Dekra.\n„Ovi zaposleni su zadovoljni tim angažovanjem, primaju uredno plate, mogu aplicirati za određene kredite i koliko mi imamo informaciju od njih i od klijenata, zadovoljni su i jedni i drugi“, rekao je Gegović.\nU bazi podataka agencije Dekra nalazi se 15 hiljada nezaposlenih, od čega je 20 do 25 odsto visokoškolaca.\n„U protekle četiri godine uslovno smo ostali bez 500 ljudi, koji su dobili status stalnog zaposlenog u firmama u kojima su radili. To nam je jako drago, jer znamo da su ti radnici zavrijedili svojim odnosom i radom da dobiju stalni radni odnos kod naših klijenata“, naveo je Gegović.\nOn je dodao da se Dekra nalazi na bijeloj listi Poreske uprave, jer sve obaveze po osnovu poreza i doprinosa uredno plaćaju.\n„Imamo 135 aktivnih klijenata, od čega je mnogo stranih kompanija sa kojima imamo izvanrednu saradnju“, kazao je Gegović.


Srbija između MMF-a i štrajkova\nDelegacija Međunarodnog monetarnog fonda sa predstavnicima Vlade Srbije, maj 2010. Foto: Vesna Anđić\nMeđunarodni monetarni fond je u Beogradu počeo još jednu rundu razgovora sa srpskim vlastima o kreditnom aranžmanu teškom tri milijarde evra.\nGlavne teme, međutim, zasenili su sve snažniji pritisci javnog sektora za povećanjem plata. Problem je u tome što što bi takvim ustupkom, vlada probila dogovorene okvire sa MMF-om i time ugrozila dalju saradnju.\nMeđu temama razgovora Međunarodnog monetarnog fonda i Vlade Srbije, nametnula se još jedna „vruća“ – zahtev zaposlenih u javnom sektoru za povećanje plata.\nSrpske vlasti, tako su se našle između dve vatre i pred pitanjem – kako ugasiti socijalni požar, a ne istupiti iz okvira budžetske i ekonomske politike, dogovorene sa MMF-om.\nU štrajkovima prednjače prosvetni radnici, koji već tri nedelje potpuno ili delimično obustavljaju nastavu.\nMinistar prosvete, jednog od socijalnim nezadovoljstvom uzdrmanih resora, Žarko Obradović, preneo nam je sličnu poruku koju je i srpski premijer nešto ranije uputio predstavniku MMF-a Albertu Jegeru – rešenje za popravljanje materijalnog položaja zaposlenih, traži se u predviđenim okvirima.\n„Kada budemo razgovarali sa njima, sešćemo, imaju i neke nove zahteve, videćemo koji su... da li im možemo izaći u susret i kada, i razgovarati oko ovih najvažnijih koji se vrte, objektivno, oko novca, odnosno stanja u budžetu“, rekao je Obradović.\nSindikati nestrpljivo čekaju da čuju ishod razgovora MMF-a i vlasti. Ipak, Leonardo Erdelji, predsednik Unije sindikata prosvetnih radnika, jednog od tri reprezentativna koji su i dalje u štrajku, nije i preveliki optimista da će se naći način da im plate porastu za 20 odsto, a da to ostane u granicama budžetskih ograničenja koja sugeriše MMF.\n„Znam da će oni da ponavljaju jednu te istu rečenicu kao mantru – može da se poboljša materijalni položaj prosvetnih radnika, ali u okviru makroekonomske situacije u zemlji!”, kaže Erdelji i dodaje da je uveren da rešenje ipak postoji i dodaje da će ga predočiti lično predstavnicima MMF-a, sa kojima očekuje susret.\n„MMF će biti upoznat sa nekim drugim činjenicama... i oni znaju, znam jer imam informaciju – u budžetu treba izvršiti preraspodelu”, rekao je Erdelji.\nMMF, smatra direktorka Ekonomist Media Grupe, Biljana Stepanović, nije zainteresovan kako će srpska vlada rešiti problem pritiska javnog sektora za povećanje plata. Stepanović veruje da problem ne bi predstavljali ni preraspodela budžetskih sredstava, niti pronalaženje novih izvora novca, već istupanje iz zacrtanih okvira.\nStepanović: MMF bar do sada nije toliko bio zainteresovan za preraspodelu budžeta – kome će koliko da se da, nego je više bio zainteresovan za to da se ne probiju dogovoreni okviri.\n„MMF je dao okvire koliko sme da bude budžetski deficit, vlada toga mora da se pridržava i svako iskakanje iz toga povlači veliku opasnost da se aranžman sa MMF-om ne završi, a time da ne možemo da povučemo preostale tranše kredita. I ne samo to, nego i sama činjenica da niste završili aranžman sa MMF-om je jako loš signal za sav ostali svet, pre svega za međunarodne institucije. Tako da, vlada Srbije, nema prostora da popusti ovim zahtevima, odnosno, ako i popusti, onda će morati novac da nađe na nekoj drugoj strani, odnosno da smanji izdatke na nekoj drugoj strani. Znači, MMF bar do sada nije toliko bio zainteresovan za preraspodelu budžeta – kome će koliko da se da, nego je više bio zainteresovan za to da se ne probiju dogovoreni okviri“, ocenila je ekonomska analitičarka Biljana Stepanović.\nDelegacija MMF-a u Beograd je stigla u jeku štrajkova i protesta zaposlenih u javnom sektoru. Škole su zimsko polugođe počele delimičnim ili potpunim obustavama rada, rad je prekidala i policija, a zaposleni u zdravstvu su protestovali ispred zgrade vlade Srbije. Za rešenjem se još traga, pa se tako sindikati i prosvete i policije i zdravstva, u narednim danima nadaju nastavku razgovora sa vlastima i eventualnom dogovoru.


Najnovija saznanja tima SZO nakon istrage infekcije na Kovid 19 - Valjevo na dlanu\nHomeVestiNajnovija saznanja tima SZO nakon istrage infekcije na Kovid 19\nNajnovija saznanja tima SZO nakon istrage infekcije na Kovid 19\nAutor: M. A. A.\nZajednički tim SZO i kineskih naučnika naveo je da pijaca Huanan najverovatnije nije mesto odakle je na ljude prešao koronavirus.\nKovid 19 verovatno nije potekao s pijace u Vuhanu, jer je utvrđeno da je virus cirkulisao na drugim mestima u gradu, ali je i malo verovatno da se radi o “curenju” iz laboratorije, otkrila je zajednička misija Svetske zdravstvene organizacije (SZO) i kineskih naučnika.\nGovoreći na konferenciji za novinare u Vuhanu, zajednički tim SZO i kineskih naučnika rekao je da veruje da pijaca Huanan nije mesto odakle je na ljude prešao koronavirus koji izaziva bolest kovid 19.\nŠef tima SZO Peter Ben Embarek rekao je u utorak da je njegova istraga otkrila nove informacije, ali da nije dramatično promenila sliku izbijanja zaraze.\nEmbarek, ekspert SZO za viruse, rekao je da je hipoteza o “curenju” virusa iz laboratorija malo verovatna i da neće zahtevati njihov dalji rad na proučavanju porekla virusa, piše “Gardijan”.\nEmbarek preporučuje analizu novih materijala, uključujući uzorke krvi, koji bi mogli da pomognu u identifikovanju ranijih slučajeva zaraze u Kini.\nKovid 19 prešao na ljude preko životinja\nOn smatra da je kovid 19 najverovatnije prešao na ljude s neke “posredničke životinje”, ali još nije jasno koje.\nGovoreći o pijaci u Vuhanu, koju su kineske vlasti označile kao mesto porekla virusa, on kaže da njena uloga nije jasna.\n– Bilo je širenja među ljudima koji su (tamo) živeli i radili i koji su posetili pijacu Huanan tokom decembra. Još uvek nije poznato kako se virus pojavio i proširio pijacom. Imamo mapu, i s vremenom smo mapirali širenje virusa među ranijim slučajevima koji su bili povezani sa pijacom. Imamo sliku o tome kako su se pojavili neki slučajevi. Za neke od ovih slučajeva imamo genetske sekvence i sve ono što nam govori da je došlo do širenja zaraze među ljudima na pijaci Huanan u decembru. Zbog toga je pijaca verovatno bila okruženje u kojem bi se takva vrsta širenja zaraze mogla lako dogoditi, ali to nije cela priča. Znamo da se (virus) proširio i među pojedincima koji nisu bili povezani sa ovom već sa drugom pijacom. Dakle, slika u tom pogledu nije jasna – ispričao je on.\nProfesor Liang Venijan, vođa kineskog tima, započeo je konferenciju i gotovo u potpunosti odbacio mogućnost da se virus pojavio na pijaci na kojoj se prodaju i žive životinje.\nMožemo da se složimo da smo u decembru pronašli dokaze o široj cirkulaciji virusa. Nije bio samo klaster na pijaci u Vuhanu, već je i cirkulisao i izvan pijace – rekao je on.\nDodao je da tim veruje da virus potiče od životinja – verovatno slepih miševa ili pangolina, ali posredni domaćini koji su mu dozvolili da pređe na ljude još uvek nisu identifikovani, navodi “Juronjuz”.\nTakođe je rekao da nisu otkriveni slepi miševi u divljini u Kini koji nose viruse koji su mogli da mutiraju u kovid 19. Virus je mogao da cirkuliše u drugim regionima pre nego što je identifikovan u centralnom kineskom gradu Vuhanu krajem 2019. godine, objasnio je ekspert.\nMeđutim, nije bilo dokaza o „velikim epidemijama“ pre decembra 2019. godine u Vuhanu ili negde drugde, prema izjavi portparola Svetske zdravstvene organizacije. Tim SZO sastavlen od deset osoba nalazi se na terenu u Kini dok pokušava da utvrdi poreklo virusa koji je ubio 2,2 miliona ljudi širom sveta.\nStručni tim stigao je u Kinu 14. januara i sada je završio svoja istraživanja u Vuhanu, gradu u kojem je prvi put potvrđen novi virus 31. decembra 2019.\nAko je HITNO baš je


RTS :: Košarkaški Serđo Leone\nKošarka Košarkaški Serđo Leone\nponedeljak, 20. maj 2019, 17:43 -> 18:53\nKao isključivi ljubitelj NBA košarke koji evropska takmičenja gleda samo kada igraju srpska reprezentacija i Crvena zvezda, nedavno finale Evrolige pogledao sam na osnovu preporuke prijatelja da će mi se dopasti ono što ću videti na terenu, ali i zbog prilike da slušam omiljenog NBA komentatora tokom prenosa.\nUtakmica je bila zbilja interesantna, sa dosta nadahnute igre, ali ni krajnji rezultat, pa ni same promene u vođstvu CSKA ne pokazuju koliko je ekipa Dimitrisa Itudisa ipak ceo ovaj događaj držala pod kontrolom. I već u ovoj rečenici, zapažam detalj, ekipu identifikujem po nazivu i po treneru, a ne po igračima.\nA ko je igrao? Pa, igrali su razni, ali kad se podvuče crta bila je to ipak, pre svega, utakmica američkih igrača koji igraju u Evropi, a zašto da se lažemo – to su momci koji nisu bili dovoljno talentovani ili fizički i mentalno predisponirani da igraju u NBA. Pre nekoliko godina, delovalo je da se paradigma pomalo menja i da evropski igrači postaju stvar prestiža u najjačim evroligaškim ekipama, međutim, stvar se jako brzo preokrenula. Amerikanci su ponovo preuzeli primat i učinili evropsku košarku manje zanimljivom.\nRazlog za to je zaista veliki odlazak talentovanih evropskih igrača u NBA. Dok je pre nekoliko godina izgedalo kao da će samo Makabi ostati jedini bastion u kom dominiraju američki plaćenici jer čak je i CSKA, poznat po svojoj naklonosti prema profesionalcima tog pedigrea, igrao u ritmu Miloša Teodosića i Nanda de Koloa, sada se sve preokrenulo.\nEvropljani vrlo mladi hrle u NBA. Kada Real nije zadržao svoje mlade igrače poput Hernangomesa i Dončića, čemu su drugi mogli da se nadaju? Dok je pre par godina delovalo da se klatno istorije pomerilo u drugu krajnost – da sada manji istočnoevropski klubovi svoju kompetitivnost grade na Amerikancima, sve se vratilo na staro, a možda i postalo gore.\nU čemu je problem? Pa, za početak, potpuna deregulacija koliko stranaca gde može da nastupa dovela je do toga da nema autentičnih lokalnih zvezda, da je sport apsolutno izgubio sponu sa svojom zajednicom. Turci igraju značajniju ulogu trenutno u utakmicama konferencijskih finala u NBA, gde Kanter nastupa za Portland, a Iljasova za Milvoki, nego u finalnim nastupima Efesa.\nKošarka je postala jednolična i dobila je jednu snažnu auru nižerazrednosti. Pokojni Mirza Delibašić je svojevremeno govorio da NBA i evropska košarka nisu isti sport. Ali, kako sada to možemo reći kada NBA otpadnici čine okosnicu evropske košarke. U staro vreme su takođe ključni igrači velikih evropskih klubova umeli da budu Amerikanci, ali oni su bili samo dodatni kvalitet, kao uostalom i jugoslovenski internacionalci koji su dizali ekipe na viši nivo. Uostalom, čak su i Partizan sedamdesetih i Jugoplastika u vreme svojih trofeja imali Amerikanca licenciranog za kontinentalni kup.\nElem, veliko prisustvo Amerikanaca u Evropi, ali i veliko prisustvo Evropljana u NBA učinili su da te dve košarke uprkos razlikama u pravilima jesu isti sport. I u Evropi ga igraju oni koji iz ovog ili onog razloga nisu mogli u NBA.\nSlična situacija bila je šezdesetih kada je krenula ekspanzija špageti vesterna. Američki su i dalje važili za najbolje i najpoznatije, ali su Italijani, često oslonjeni na lokacije u Frankovoj Španiji pokušavali da im konkurišu, dovodeći neafirmisane ili ocvale holivudske glumce. Dakle, situacija je bila slična. Dolazili su kauboji koji nisu uspevali da se plasiraju u američkim vesternima ili su u Evropi značili više nego u Holivudu koji ih je potrošio.\nFilm je međutim takva rabota da su autori špageti vesterna unoseći svoj evropski senzibilitet, elemente art filma, koketiranje sa marksizmom, neprestano pokušavali i da unaprede vestern i da u njemu ostave svoj pečat. Naravno da su oni sve vreme pokušavali da falsifikuju ugođaj američkog filma, da podvale gledaocima bofl robu, ali u rukama velikih autora, taj bofl je nekada postajao bolji od originala.\nSerđo Leone je snimio neke vesterne koji važe za najbolje u istoriji žanra nezavisno od mesta gde su snimani. A Klinta Istvuda, glumca koji nije bio blizu ozbiljne afirmacije, učinio je klasikom žanra, a danas je on jedan od patrijarha američkog filma.\nNBA liga je imala američke igrače koji su počeli karijeru u Evropi, jer se nisu isprva snašli u Ligi, a onda se na kraju vratili kući i afrimisali. Međutim, nijedan od njih nije ostvario karijeru kao Bil Rasel, Klint Istvud američke košarke.\nNo, za te vesterne, ključ je bio Serđo Leone, i samo je u sinergiji sa njim, kao i kasnije sa Donom Zigelom, Istvud mogao dostići taj inicijalni kulturni kapital koji je potom zaokružio sam.\nDa li su ljudi poput Itudisa, njegovog učitelja Željka Obradovića ili njihove preteče Dušana Ivkovića taj košarkaški Serđo Leone? Teško. Naprosto evropska klupska košarka uprkos američkim igračima ne može nadmašiti američku klupsku košarku. I najjači evropski klub poput CSKA, po procenama stručnjaka, ne bi mogao imati više od deset pobeda u NBA sezoni, jer je broj kvalitetnih protivnika iznurujuće veliki.\nSerđo Leone se može postati samo na reprezentativnom terenu, kada recimo kao Svetislav Pešić izbaciš američke profesionalce na Svetskom prvenstvu. Međutim, u tom opštem procesu delokalizacije sporta imamo problem da igrače sve manje zanima reprezentacija, zapravo jedino mesto gde mogu pokazati da su bolji od Amerikanaca, i to paradoksalno baš zbog igranja u NBA.\nNo, ako je NBA liga onih koji su na terenu, a Evroliga onih koji su na klupi, kako objasniti fenomen da u poslednje vreme sve više evropskih trenera visoke reputacije, pa čak i legendarnog statusa, odlaze da budu asistenti?\nRuku na srce, i Leone je počeo kao asistent legendarnom američkom reditelju Robertu Oldriču (koji je tad takođe bio nepoznat), ali to je bilo vreme kada je bio neafirmisan. Kako objasniti odlazak čuvenog velikana evropske košarke Etorea Mesine (koji je u samom vrhu autoriteta sa Ivkovićem i Obradovićem) da radi kao asistent Grega Popoviča? Kako objasniti odlazak trofejnog Serđa Skariola na klupu Toronta koji vodi debitant na mestu glavnog trenera Nik Nurs? Ako je sedeti na klupi pored sede glave Popoviča još i razumljiv ulazak u nekakvo Veće staraca, sedenje na klupi sa debitantom je zbunjujuće?\nDok je odlazak mlađih neafirmisanih trenera kakvi su bili i naši Igor Kokoškov i Aleksandar Džikić bilo zanimljivo sticanje iskustva i afirmcije, na kraju je Igor bio prvi Evropljanin na klupi NBA tima, predvodeći Finiks sanse, onda veterani kao Etore Mesina deluju kao Mita Pantić u Tesnoj koži koji je uprkos zrelim godinama mlađi referent.\nPonovo, treba naglasiti da su Amerikanci imali trenere koji su stekli ime u Evropi, pa tek onda došli u NBA, ali to nikada nisu bili stranci, i da su neki od njih bili nadomak velikih uspeha kao D'Antoni i Blat ali nisu još uvek ušli u Panteon struke.\nKako se reaguje na odlazak trenera iz Evrope? Pa dosta zanimljivo, recimo dolaskom legendarnih američkih trenera. Prošle sezone u Italiji se obreo Leri Braun, neumitno usmeren u springfildsku Kuću slavnih, a njegov kolega sa te putanje, takođe doajen, Rik Pitino, došao je u Panatanaikos. U toj razmeni, čini se da je Evropa prošla solidno. Došli su veliki pedagozi sa ozbiljnom koledž i NBA karijerom, pa ipak ostaje pitanje mogu li evropski klubovi pratiti zamisli takvih stratega u kadrovskom pogledu? Čini se da je Braunov rad u Italiji na kraju više bio farsa efektnija na pres konferencijama nego na terenu, premda je Pitino u Atini napravio neke mudre poteze i konsolidovao inače limitiranu ekipu.\nSuočeni smo sa rizikom da se evropska košarka pretvara u takmičenje otpadnika iz NBA, a srpska košarka deluje kao to isto samo sa Amerikancima za skromniji džep. Srećom, mi sada posle skandala u ABA ligi imamo svoj vestern.\nKao u Rundekovoj pesmi Šejn, Beograd i Podgorica postali su premali za Čovića i Bokana, i u njima nema mesta za po jednog od njih. U danima opšteg sunovrata celog sporta na nivou kontinenta, mi smo svemu dodali novi spor, i on nas naravno dekoncentriše u periodu kada je važno biti mudar. Za to vreme, već smo došli u fazu da se američkim igračima daju pasoši kako ekipe ne bi bile uskraćene za njihovu pomoć u srpskim takmičenjima.\nKao što je guranje poslužavnika Lakija Topalovića u Šijanovim Maratoncima citat Serđa Leonea, tako se čini da smo i mi deo svega ovoga. Razlika je samo u tome što mi citiramo, a ne kreiramo.\n(ponedeljak, 20. maj 2019, 23:02) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 20. maj 2019, 20:14) - anonymous [neregistrovani]


Tužba protiv „Komika“ – Semendria\n09. jul 2012. DRUŠTVO – Najavljivana kao najveća grinfild investicija u Srbiji u poslednjih nekoliko decenija, izgradnja rafinerije u Smederevu, umesto da počne, po svemu sudeći, završiće na sudu, i to verovatno već ove nedelje.\nReč je o proceduri za raskid ugovora sa potencijalnim investitorom, firmom „Komiko oil“ koja nije obezbedila 652 miliona dinara iz bankarskih kredita, novac koji od 25. juna, kada je bio rok za uplatu, duguje Smederevu za zakup 113 hektara zemlje na kojoj bi trebalo da bude rafinerija.\n– Mi smo pre nego što pokrenemo sudski spor bili obavezni da ih opomenemo i ostavimo primereni rok za uplatu, što je i učinjeno. Sledeći korak je podnošenje tužbe za raskid ugovora Osnovnom sudu u Smederevu. Nakon konsultacija sa gradonačelnicom, ja ću kao javni pravobranilac biti prinuđena da podnesem tužbu, na to me i Zakon o javnom pravobranilaštvu obavezuje – kaže Milena Nisev, smederevski javni pravobranilac.\nRadomir Radivojević iz “Komiko oila” kaže da su imali sastanak sa predstavnicima Smedereva dan uoči isticanja roka i da niko od predstavnika grada nije insistirao na ma kakvom datumu uplate.\n« Međunarodni uspeh PATOS-a\nUbici supruge 30 godina zatvora! »


Proizvodi malih dobavljača Super Vera kandidati za Čuvarkuće - Portal Kvalitet\n“U vreme praznika posebno je važno da naglasimo značaj kupovine domaćih proizvoda, jer kupujući čuvarkuću, trostruko više sredstava ostaje u budžetu. Slikovito rečeno, tri dinara ostaje više u Srbiji kada kupimo Čuvarkuću, a jedan dinar kada se odlučimo za neki drugi proizvod. Od ta tri dinara razlike finansira se naše školstvo, zdravstvo…”, objasnio je Žarko Malinović sekretar Udruženja za trgovinu Privredne komore Srbije koji je obavio pretprazničnu kupovinu čuvarkuća.\nKako je istakao, žig Čuvarkuća nije samo znak porekla nego je i potvrda kvaliteta, a o proizvodima sude eksperti iz naučne zajednice, koji analiziraju poreklo, sastav i kvalitet, na osnovu čega odlučuje Savet za dodelu žiga.\nOvaj projekat nije trenutna potreba da se promovišu domaći proizvodi, nego je dugoročna strategija unapređenja svesti potrošača da kupovinom kvalitetnih domaćih proizvoda jačaju ekonomiju zemlje.\n“Nama je veoma važno što mali proizvođač, i sa Peštera i sa Stare planine, ima mogućnost da svoje proizvode ponudi velikom tržištu Beograda kroz jedan ovako organizovan sistem i u saradnji sa stabilnim, dugoročnim partnerom kao što je Super Vero, jer mu to daje sigurnost da može da nastavi da se bavi primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, planira poslovanje i plasman”, ukazao je Malinović.\n„Grčki trgovinski lanac Super Vero podržava male proizvođače iz Srbije i sa ponosom ističe srpske proizvode“, rekao je generalni drektor "Veropulosa" za Srbiju Mark Ernest Garofani.\n„Mi smo jedan od retkih trgovinskih lanaca koji idu u susret proizvođačima i upoznajemo ih. Nedavno smo bili na Pešterskoj visoravni kako bismo podržali proizvođače iz tog kraja, između ostalog i kroz uključivanje u akciju „Čuvarkuća“. Pružanje podrške je naša misija i smatramo da je to od velike važnosti za razvoj naše privrede jer smo svi smo u obavezi da čuvamo proizvodnju, znanje i umeće naše zemlje“, rekao je Garofoni.\nDodaje da je u prodajnim objektima ovog lanca oko 95 odsto svežih proizvoda iz Srbije.\nIvan Franelić iz mesare Ramez, koja je dobavljač crvenog mesa za lanac Super Vero, ukazao je na značaj saradnje malih firmi sa velikim trgovinskim lancima, kao ozbiljno organizovanim sistemima. „Mi smo karika između proizvođača hrane u Srbiji i oslanjamo se na male farme na teritoriji Banata, Bačke i Srema, koje imaju kvalitetno meso i kontinuiranu proizvodnju“, rekao je Franelić.\nŽeljko Lazić iz kompanije Žitostok, dobavljača Vera živinskim mesom, koji kompletnu proizvodnju obavljaju u Srbiji, najavio je da će zajedno sa ovim trgovisnkim lancem aplicirati za žig Čuvarkuća.\nDržavna sekretarka Jelena Blagojević podsetila je ovom prilikom na obavezu označavanja mesa oznakom Poreklom iz Srbije“ u skladu sanovim pravilnikom Ministarstva i ocenila je da je u Super Veru ispoštovana procedura obeležavanja.


Windows 10: Novo poboljšanje nije ono što su korisnici očekivali - BIGportal.ba\nWindows 10: Novo poboljšanje nije ono što su korisnici očekivali\n3 Juna, 2019 3 Juna, 2019 0104\nWindows 10 je konačno dobio poboljšanje koje su svi čekali, ali je zadovoljstvo kratko potrajalo budući da je Microsoft izdao upozorenje u okviru kojeg milione korisnika obavještava da nova funkcija nije ono čemu su se nadali.\nWindows 10 je konačno dobio poboljšanje koje su svi čekali, ali je zadovoljstvo kratko potrajalo budući da je Microsoft izdao upozorenje u okviru kojeg milione korisnika obaveštava da nova funkcija nije ono čemu su se nadali.\nNaime, Windows 10 korisnicima je nedavno obećano da će dobiti veću kontrolu nad budućim ažuriranjima, a sa velikim unapređenjem 1903, ali se ispostavilo da najveći deo korisnika ipak neće dobiti mogućnost da odlaže nove udate-ove. Radi se o Home korisnicima, kojih ima najviše, i koji će dobiti opciju da nova ažuriranja u budućnosti odlažu do 35 dana, što je proces koji će morati da ponavljaju svake nedelje. Kada period za odlaganje istekne nova ažuriranja se instaliraju automatski, te korisnik nad tim procesom nema nikakvu kontrolu. Da bi saznali kada ističe period za odlaganje korisnici moraju da ručno pronađu broj nove Windows 10 verzije (Settings > System > About), te ga nakon toga pronađu na zvaničnom Windows 10 Release Information sajtu, što je zahtevan proces, tako da većina korisnika verovatno neće znati koje bi korake trebalo da preduzme kako bi se bolje upoznala sa rokovima za primenu novih ažuriranja.\nKada su Windows 10 Pro, Enterprise i Education korisnici u pitanju situacija je sasvim drugačija, te nova ažuriranja mogu da odlažu u periodu od 36 meseci, tako da nove promene najviše utiču na Windows 10 Home korisnike, koji će morati dobro da se informišu kako bi na vreme izbegli problematična ažuriranja koja su u prošlosti već uticala na njihovo korisničko iskustvo.\nTehničke, faulovi, tenzija – Zvezda ipak prejaka za Megu


Stočarima "dogorelo do nokata", a biće JOŠ GORE\nPredsednik udruženja “Sabor proizvođača agroprivrede Srbije” (SPAS) Zoran Milićević rekao je da su stočari u Srbiji “totalno” nezadovoljni poljoprivrednom politikom i da je moguć protest.\n“Dogorelo je do nokata, nezadovoljni smo politikom prema stočarima i uskoro ćemo u udruženju razgovarati o tome da li ćemo rešenje tražiti protestima i učešćem na izborima naredne godine”, rekao je Milićević za agenciju Beta.\nDodao je da se sve vrste mesa prodaju ispod cene i da stočari u Srbiji već nekoliko meseci “gase” proizvodnju svinja, ovaca i goveda jer prodajna cena ne može da pokrije ni 40 odsto troškova proizvodnje.\nOn je rekao da su cene stoke u poslednjih mesec dana malo porasle i da se kilogram svinjskog mesa žive vage prodaje po 160 dinara bez poreza na dodatu vrednost (PDV) i da bi ta cena mogla da pokrije troškove da je ostala stara cena kukuruza od 18 dinara za kilogram, ali da je ona skočila na 30 dinara.\nSa tako visokom cenom kukuruza i ostale stočne hrane kilogram svinjskog mesa žive vage trebalo bi, prema njegovim rečima, da košta 230-240 dinara, a shodno tome trebalo bi da porastu i cene ostalih vrsta stoke.\n“Iako je u Srbiji značajno smanjen stočni fond jer nedostaje pola milioma krava i dva-tri miliona svinja, ni pri tako smanjenoj ponudi cena nije dovoljno porasla i proizvođačima već mesecima donosi gubitke”, rekao je Milićević.\nDodao je da su proizvodjači zbog smanjene tražnje prisiljeni da nastave proizvodnju jer ne znaju šta će sa podmlatkom, ali i sa starom stokom.\nOn je rekao da će stanje u stočarstvu na jesen biti još gore jer je suša unuštila 50-60 odsto roda kukuruza, a uslove za odgoj stoke pogoršale su visoke temperature.\nPodsetio je da su stočari više puta tražili da država nekim merama zaštiti domaću proizvodnju i smanji uvoz smrznutog mesa, ali da su zahtevi ostali bez odgovora.\n“U Srbiji nema TUNJEVINE sa metalnim opiljcima”\n25/12/2020 | 16:45\nŽeljko Joksimović, Manja Grčić i RTV Pančevo zakupili Tanjug na deceniju


Aleksandar Novak - Blic Online\nDrugi krak gasovoda Turski tok će prolaziti preko teritorije Bugarske, a ne Grčke, i ići će preko Srbije i Mađarske, izjavio je danas ruski ministar energetike Aleksandar Novak na marginama na sastanku rusko-turske međuvladine komisije u Antaliji.\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić rekao je danas da je na marginama Međunarodnog ekonomskog foruma u Sank Peterburgu sa ruskim ministrom energetike Aleksandrom Novakom razgovarao o ključnim gasnim projetima u regionu.\n- Rusko Ministarstvo energetike sarađuje sa Iranom na produženju sporazuma o isporuci nafte Rusiji u okviru programa koji će trajati narednih pet godina - izjavio je ruski ministar energetike Aleksandar Novak.\nRuski ministar: Niko neće imati koristi od novih sankcija\nNi američke kompanije ni globalna privredna neće imati koristi od novih sankcija protiv Rusije, rekao je ruski ministar energetike Aleksandar Novak, nakon što je američko Ministarstvo finansija objavilo listu ruskih biznismena i zvaničnika bliskih Kremlju.\nNovak: Američke sankcije Rusiji stvaraju nove mogućnosti za rast industrije\nAmeričke sankcije neće naneti štetu ruskoj industriji već će stvoriti nove mogućnosti za njen rast, izjavio je danas ruski ministar za energetiku Aleksandar Novak.\nNovak: Problem sa nabavkom turbina za elektrane na Krimu\nRusija ima poteškoće u nabavci gasnih turbina za dve nove elektrane koje gradi na Krimu, izjavio je danas ruski ministar energetike Aleksandar Novak.\nNovak: Bez dogovora o isplati duga za gas\nMoskva i Minsk nisu uspeli da se usaglase u sporu o beloruskom dugu Rusiji za gas, izjavio je ruski ministar energetike Aleksandar Novak.\nNovak: Svet srezao proizvodnju nafte za 1,4 miliona barela dnevno\nGlobalna proizvodnja nafte je prošlog meseca smanjena za 1,4 miliona barela dnevno, izjavio je danas ruski ministar energetike Aleksandar Novak, pozivajući se na preliminarne podatke.\nNovak: Moskva i Rijad imali ključnu ulogu u sporazumu o nafti\nNovak: Rusija spremna na postepeno smanjenje pumpanja nafte\nRusija je spremna da "postepeno" smanji svoju proizvodnju nafte za najviše 300 hiljada barela dnevno u prvoj polovini 2017. godine, kao deo njenog učešća u sporazumu sa Organizacijom zemalja izvoznica nafte (OPEK), izjavio je danas ruski ministar energetike Aleksandar Novak.\nRusija očekuje poslednje dozvole za "Turski tok"\nRusija očekuje da uskoro budu potpisane preostale dozvole za "Turski tok". Potrebno je, pre svega, dobiti dozvolu za izgradnju, saopštio je izvor u Ministarstvu energetike Rusije.\nNovak: Rusija vidi interes u slanju gasa jugoistoku Evrope\nRusija vidi interes u isporukama prirodnog gasa jugoistočnoj Evropi, izjavio je danas ruski ministar energetike Aleksandar Novak.\nOdluku o stabilizaciji proizvodnje nafte je javno podržalo 15 država koje proizvode 73 odsto od ukupne količine nafte proizvedene širom sveta, izjavio je danas ruski ministar za energetiku, Aleksandar Novak.\nNovak: Nema pregovora o Južnom toku, prioritet Severni tok 2\nProjekat izgradnje gasovoda Južni tok je obustavljen i trenutno se ne vode nikakvi pregovori, izjavio je danas ruski ministar energetike Aleksandar Novak, ističući da je za Moskvu prioritetan gasni projekat Severni tok 2.\nSTOP ZA TURSKI TOK Suspendovani pregovori o gasovodu\nRuski ministar energetike Aleksandar Novak rekao je danas da su suspendovani svi pregovori o gasovodu "Turski tok".\nNovak: Moskva ne planira da obnovi "Južni tok"\nMoskva ne namerava da obnovi projekat gasovoda "Južni tok", rekao je danas ruski ministar energetike Aleksandar Novak.\nNovak: O Turskom toku po formiranju nove turske vlade\nMinistar energetike Rusije Aleksandar Novak izjavio je da ne očekuje potpisivanje međudržavnog sporazuma sa Turskom o izgradnji gasovoda Turski tok pre formiranja nove vlade u Ankari.


U okviru posete opštini Gračanica povodom Dana opštine, gradonačelnik Subotice Bogdan Laban sa saradnicima sastao se danas sa predsednikom opštine Srđanom Popovićem, a nakon toga prisustvovao je polaganju kamena temeljca za izgradnju kuće porodici Nemanje Stevića iz Sušice koji je nedavno smrtno stradao u saobraćajnoj nesreći. Srđan Popović je položio kamen temeljac za petu od ukupno šest kuća koliko će opština Gračanica izgraditi do kraja godine.\nKamen temeljac za izgradnju porodične kuće samohranoj majci Katarini, koja će u njoj odgajati troje male dece, osim predsednika Popovića položili su i zamenik direktora Kancelarija za Kosovo i Metohiju Damjan Jović, predsednik privremenog organa SG Prištine Ljubinko Karadžić i Branimir Stojanović, državni sekretar u Ministarstvu privrede Vlade Srbije.\n– Jedan od prioriteta jeste utemeljenje naših porodica na ovom prostoru i nećemo stati dok krov nad glavom ne dobije svaka porodica kojoj je to potrebno – kazao je Popović.\nDamjan Jović se zahvalio opštini Gračanica koja, po njegovim rečima, svakoga dana pokazuje brigu, pažnju i odgovornost za porodice i ukazao na jedinstvo i slogu koju i ovom prilikom iskazuju zajedničkom saradnjom Subotica i Gračanica.\n– Ovo je samo jedna u nizu kuća koja će i opština, i Republika Srbija, i mi svi zajedno graditi. Sa nama su danas ovde i kolege iz najsevernijeg srpskog grada, Subotice, što samo svedoči o onome što nam je nekada najviše nedostajalo, a čega danas sve više imamo, a to su sloga i jedinstvo. Srećom, imamo i sve više mogućnosti da pomažemo i porodice, i škole, i obdaništa, i sve ono što je neophodno da bi naš narod ovde svakim danom sve bolje živeo – kazao je Jović.


Bebica je zbrinuta u Dečijoj bolnici, a očekuje se odluka tužilaštva o kvalifikaciji ovog dela, kao i pronalažanje nesavesne majke. Iz porodilišta kažu da je jedna žena dok je prolazila slučajno začula plač bebe i tako je pronašla.\n- Beba je bila u torbi, a na ruke radniku obezbeđenja predala ju je nepoznata žena. Radnik obezbeđenja je odmah predao medicinskoj sestri, zatim je pozvano i odeljenje neonatologije koje je preuzelo dalju brigu o bebi. Dete je pregledano od strane lekara i zbrinuto - kažu iz Betanije.\n"UPERIO MI JE PIŠTOLJ U GLAVU I POVUKAO OKIDAČ" Dramatična ispovest advokata kog je pokušao da ubije KOMŠIJA


Za pet godina uloženo u ekologiju više no decenijama unazad - EMBARGO 011\nZa pet godina uloženo u ekologiju više no decenijama unazad\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je danas da je u poslednjih pet godina za sprečavanje zagađenja vazduha, čišćenje voda i pošumljavanje u prestonici, urađeno više nego decenijama unazad, saopštio Sekretarijat za informisanje.\nIstakao je da je Srbija ostvarila konkretne rezultate na polju ekologije, zahvaljujući tome što su ostala važna poltička, socijalna i ekonomska pitanja rešena.\n„Ekologija nije samo vazduh, ekologija je i zagađenje reka, i pošumljavanje, a više je urađeno u poslednjih pet godina nego decenijama unazad, i to su konkretni rezultati“, izjavio je zamenik Vesić gostujući na TV Pink.\nVesić je naglasio da kada se pogledaju istraživanja javnog mnjenja, među prvih dvadeset pitanja koje građani postavljaju nije problem nezaposlenosti, jer ga skoro i nema, saopštio je gradski Sekretarijat za informisanje.\nTakođe, istakao je da nema pitanja ni na temu izgradnje infrastrukture i dodao da se širom Srbije grade auto-putevi, kao i da je u Beogradu počela izgradnja metroa.\nPrema njegovim rečima Srbija je kao država i društvo napredovala, te nezaposlenost i siromaštvo u našoj zemlji više nisu tema, već se ulaže u ekologiju.\n„Niko više neće pominjati siromaštvo kao problem, jer smo mi kao država i društvo napredovali, rešili smo neke osnovne probleme, a srednje bogata i bogata društva postavljaju pitanja koja se odnose na ekologiju“, rekao je Vesić.\nOn je poručio da ekologija nije samo vazduh, već da su važna ekološka pitanja i zagađenje reka, i pošumljavanje.\nNaveo je da u Beogradu imamo skoro 100 direktnih izliva kanalizacije u Savu i Dunav i objasnio da to znači da se svake godine u Savu i Dunav sipa fekalija u zapremini 60.000 olimpijskih bazena.\nVesić kaže da je to višedecenijski problem u prestonici, ali da je poslednje tri godine Grad počeo sa izgradnjom fabrika za preradu otpadnih voda.\n„Prva fabrika je u Velikom selu i ona pokriva 1,5 miliona ljudi i samo u prvoj fazi košta 271 milion evra, a u drugoj fazi će biti između 400 i 600 miliona evra“, naveo je zamenik gradonačelnika.\nDodao je da se kroz projekat „Čista Srbija“ radi fabrika za preradu otpadnih voda u Ostružnici i da će treća fabrika ovakvog tipa biti u Obrenovcu.\nNajavio je da se projektuje fabriku u Batajnici i istakao da će poslednja fabrika biti u Grockoj.\nPoručio je da će se sa ovih pet fabrika prerađivati sve otpadne vode u Beogradu i da ranije vlasti nisu ivestirale u ovu oblast.\nVesić je rekao da je pre desetak dana na levoj obali Dunava počela izgradnja male fabrike za preradu otpadnih voda zajedno sa Evropskom investicionom bankom.\nNajavio je da će u narednih sedam do deset dana biti raspisan tender za izgradnju skoro 80 kilometara kanalizacije kojom će ta voda odlaziti prerađena u Dunav.\nGovoreći o pošumljavanju, Vesić je istakao da od 2014. godine Beograd ima za jedan odsto više zelenih površina.\n„Naravno da možemo više i da ovo nije dovoljno, ali naša Fondacija za decu i omladinu kupila je 308 jelki koje ćemo pokloniti svakom vrtiću u Beogradu i one će biti posađene u svakom dvorištu vrtića ili na slobodnoj zelenoj površini, kako bi deca imala svoje drvo“, kazao je on.\nTakođe, istakao je da je pokrenuta i nova akcija, gde će za svako novorođeno dete Grad Beograd će pokloniti drvo.\nDodao je da je Grad počeo sa akcijom da svaki prvak posadi drvo u dvorištu svoje škole.\nKomentarišući aero-zagađenje Vesić je rekao da je 98 odsto zagađenja proizvodi gas iz gradskoh elektrana, ali da su veliki problem i individualna ložišta, te poručio da će Grad predložioti čitav niz rešenja, o kojima će se razgovarati sa ministrakom ekologije i zaštite životne sredine Irenom Vujović.\n„Prvo ćemo insistirati na ukidanju participacije za priključenje na toplane, kako bismo ukinuli individualna ložišta. Dalje, treba da postoje drakonske kazne za one koji lože na lož ulje i gume, jer je to zaista ozbiljan izvor zagađenja“, kazao je zamenik gradonačelnika.\nVesić je dodao i da je stara deponija u Vinči od 1977. godine emitovala oko pet milijardi kubika metan gasa, te da zatvaranjem te deponije ne postoji više ta vrsta zagađenja.\nJedan od predloga, rekao je Vesić, biće i to da energetski efikasne zgrade dobiju popust na porez za imovinu, kao i da električna vozila u gradu dobiju besplatan parking.\nVesić je naveo da se kreće i sa projektom 150 punjača za e-automobile, a i da će stići i prvih 20 kamiona na prirodni gas.\n„Kupili smo 100 autobusa na prirodni gas, a prvih 25 stiže u februaru. Naravno, gradimo i metro. To je ekološki način prevoza i sa Bg vozom imaćemo do 2030. godine, zajedno sa tramvajima, skoro 80 odsto šinskog saobraćaja u gradu“, kazao je Vesić.\nVesić: Od danas vakcinacija u TC „Stadion”\nVesić u Starom dvoru ugostio decu iz Draževca\nVesić: Raspisan godišnji konkurs za podršku najtalentovanijoj deci\nALTINA POSTAJE DOBRO MESTO ZA ŽIVOT\nUskoro konkurs za izbor idejnog resenja spomenika Vilsonu\nOtvorena izložba „Vek Borbe“\nPromocija novih vozila JKP GSP “Beograd”


srbijasport.net - Vesti - Fudbal - Kraljevački fudbalski teleks\n17.02.2016 Aleksandar Daišević 2016\nSKUPŠTINA FK SLOGA 22. FEBRUARA\nSituacija u kraljevačkom srpskoligašu je više nego teška. Iako je lokalna samouprava nedavno pomogla klub uplatom 1,5 miliona dinara, to je samo omogućilo da se žiro račun odblokira. Na naplatu dolaze nova potraživanja i više niko sa sigurnošću ne može da kaže koliko Sloga duguje, kome i ko je kriv za taj dug. Aktuelno rukovodstvo je odlučilo da se povuče, jer ne vidi način na koji bi više moglo da pomogne boljem radu i funkcionisanju kluba. Najavljena je i Skupština FK Sloga, u prvi mah predviđena za 19. februar, ali zbog zauzetosti sadašnjeg predsednika Predraga Petronijevića, sednica najvišeg tela Sloge biće održana u ponedeljak 22. februara.\n- Imao sam dobru nameru i veliku želju da održimo Skupštinu u petak, ali ću poslvno u to vreme biti odsutan iz Kraljeva. Pomerićemo zasedanje Skupštine kluba na ponedeljak 22. februar u večernjim satima. Očekujem da će članovi kluba tada izabrati novog predsednika i Upravu i da će ti ljudi biti u stanju da pomere stvari sa mrtve tačke i spreče eventualno gašenje FK Sloga – kaže Predrag Petronijević aktuelni predsednik srpskoligaša iz Industrijske ulice.\nZvanični naznaka nema, ali po nezvaničnim informacijama predsedničku funkciju u Slogi trebalo bi da uzme Ljubiša Vujović nekadašnji direktor kluba i donedavni predsednik GFS Kraljevo i FSRO. Nema nikakve sumnje da će svoj predlog za prvog čoveka kluba dati i veterani Sloge, koje predvodi Dragomir Lazarević „Rumac“. Predstojeća Skupština FK Sloga biće vrlo zanimljiva i neizvesna. Baš kao i sudbina fudbalskog kluba koji postoji od 1947. godine.\nMETALAC ISTUPIO IZ LIGE\nFK Metalac iz Kraljeva, član Moravske fudbalske zone, neće igrati u prolećnom delu prvenstva. Ovu neoprijatnu vest objavio je Stainislav Avramović aktuelni predsednik zonaša sa stadiona kod Ložionice.\n- Finansijska situacija je izuzetno teška. Klub je u prvom delu sezone jedva sastavljao kraj sa krajem, ali više se nije moglo. Odlučili smo da seniorska ekipa istupi iz takmičenja, dok će mlađe selekcije nastaviti takmičenje u ligama FSRZS. U narednoj sezoni Metalac će igrati u dva ranga nižem stepenu takmičenja, Gradskoj fudbalskoj ligi. Ovog proleća će ipak biti fudbala na stadionu kod Ložionice, pošto će tu svoje utakmice kao domaćin igrati FK Braća Vuković iz Lađevaca, takođe član Moravske zone – zaključio je Stanislav Avramović.\nMetalac je jesenji deo prvenstva u Moravskoj fudbalskoj zoni završio na pretposlednjem 15. mestu sa samo 10 bodova. Kada je sredinom devedesetih godina prošlog veka došlo do fuzije Metalca i Trgovačkog i kada je novonastali MetalacTrgovački zakoračio u zonski i republički stepen takmičenja, u klubu sa Ložionice nije bila teža situacija. Aktuelna dešavanja u Slogi i Metalcu jasno upućuju da su za fudbal u gradu na Ibru došli crni dani. Ne nazire se svetlost na kraju tunela!\nDetalj sa jedne utakmice na stadionu kod Ložionice\nFudbal Muškarci Zona Morava Sloga (K) Metalac Srbija Raški okrug Kraljevo\nZona Morava - Derbi posle goleade pripao Karadjordju


Od ponedeljka „pauk“ i u drugoj smeni - juGmedia\nKomentari su isključeni na Od ponedeljka „pauk“ i u drugoj smeni\nVRANJE– Predstavnici Direkcije za izgradnju u Vranju izjavili su danas da će vozilo za nepropisno parkiranih vozila, takozvani „pauk“, raditi i u popodnevnoj smeni kako bi se smanjio saobraćajni haos u centru grada.\nZamenik direktora Direkcije Aleksandar Trajković rekao je da vozači u večernjim satima ne koriste usluge 670 obeleženih mesta u Vranju.\n„U popodnevnim i večernjim satima sve je više onih koji ne poštuju pravila o parkiranju, pa nastaje haos u saobraćaju, posebno ispred kafića“, kazao je Trajković.\nPodizanje i prevoz za nepropisno parkirana vozila, zajedno sa kaznom za saobraćajni prekršaj, u Vranju iznosi 10 hiljada dinara.\nObezbeđeno 120 miliona za obnovu ulica\nVRANJE - Bez obzira na činjenicu da pozorišne zgrade nema, i ove godine će pod malo izmenjenim uslovima po 32. put biti održan najprestižniji pozorišni festival na jugu Srbije "Borini pozorišni dani", u periodu od 20. do 25. oktobra. (više…)


Vidljivi rezultati Srbije na digitalnom putu - Infobrif\nVidljivi rezultati Srbije na digitalnom putu\nObjavljeno 17.09.2018. u 13:17\nBEOGRAD – Evropska komesarka za digitalnu ekonomiju i društvo Marija Gabrijel posetila je danas Kancelariju za IT, eUpravu i obišla Državni data centar u kom je smeštena ključna informaciono-komunikaciona infrastruktura Republike Srbije.\nOna je pohvalila rezultate koje je Srbija ostvarila u kratkom periodu na polju digitalizacije i transformacije javne uprave, kao i efikasnom donošenju i primeni seta zakona iz ovih oblasti.\nVučić: Predložiću da se digitalizuju svi doktorati, i Kiš…\nJovanović je rekao da je za godinu dana od formiranja Kancelarije urađeno mnogo toga kada su u pitanju veći infrastrukturni projekti, ali i usluge za građane i privredu počev od implementacije informacionog sistema Bebo dobrodošla na svet, preko eSupa, automatske overe zdravstvenih kartica.\nBata Mirković u njega ima veliko poverenje, najavljuje Partizanov “napad“ na duplu krunu! ( FOTO )\nBritanski ambasador obeležio stogodišnjicu Solunskog fronta, Vlada Srbije ignoriše? (FOTO+VIDEO)\nVučić: Predložiću da se digitalizuju svi doktorati, i Kiš optuživan za plagijat


Unija Club organizuje besplatni webinar „Transferne cijene” - Računovodstveni servis Unija\n7. Marta, 2022\nUnija Club organizuje besplatni webinar „Transferne cijene”\nUnija CLUB organizuje treći po redu besplatni webinar na temu „Transferne cijene“.\nWebinar ima za cilj da vas upozna sa terminom transfernih cijena, ali što je važnije, kroz ovaj webinar želimo da vam predstavimo situacije u kojima je privredno društvo u obavezi da priprema studije o TC u regionu. Prijaviti se možete putem linka: https://unija.com/sl/prijava-na-dogodek/\nTransferne cijene predstavljaju jedno od najrizičnijih oblasti međunarodnog oporezivanja, jer 70% međunarodne trgovine se dešava unutar međunarodnih grupa preduzeća. Savjetujemo vas na području transfernih cijena kako bi vaše poslovanje bilo u skladu sa zakonodavstvom.\nŠta se podrazumijeva po terminom “transferne cijene”, ko su obveznici pripreme dokumentacije / studije o transfernim cijenama i koji je krajnji razlog pripreme ove dokumentacije od strane obveznika samo su neka od pitanja na koje ćemo odgovoriti.\nUkoliko nakon ovog webinara utvrdite da ste u obavezi da spremite dokumentaciju o transfernim cijenama na raspolaganju smo za dalje korake u vezi sa pripremom dokumentacije. Međutim, ukoliko niste sigurni da li se određena lica sa kojima ste imali transakcije smatraju povezanim licima na raspolaganju smo da sa vama prođemo kroz kriterijume povezanosti i napravimo potrebnu analizu.\nTreći webinar u organizaciji Unija Cluba održat će se 24.03.202. u 14:00 sati, a predavačica na ovom webinaru će biti vođa poreskog odjeljenja u privrednom društvu Unija Consulting doo Dragana Ašić Ratkovac. Draga na posjeduje više od 10 godina iskustva u pružanju usluga poreskog savjetovanja. Prije nego što se pridružila Uniji, Dragana je prethodno iskustvo sticala u dvije međunarodne kompanije koje se bave revizijom i poreskim savjetovanjem. Jedna od njih je dio velike 4, gdje je radila kao viši poreski savjetnik za multinacionalne i lokalne kompanije u različitim industrijama. Poslednje dvije godine imala je vodeću ulogu u pripremi TP dokumentacije za region.\nUnija Club je dio međunarodne računovodstvene kuće Unija Smart Accounting koja nadilazi tradicionalne okvire računovodstva i bolje iskorištava potencijale prikupljenih podataka. Svojim klijentima, kroz napredan sistem računovodstva nove generacije, osiguravamo pouzdan uvid u kompleksne odnose u oblasti poslovanja i pomažemo kod donošenja kompetentnih, informacijama podržanih odluka. Stručno vođenje računovodstva, obračun plata, savjetovanje i IT podršku nudimo organizacijama svih veličina i oblika. Iskusni i stručni kadar garantuje najviši nivo kvaliteta za svih 14 tržišta Centralne i Istočne Evrope. Ponosno ističemo da smo ostvarili visok stepen zadovoljstva i povjerenja kod naših klijenata.\n< Previous: Usvojen Prijedlog zakon o slobodnim zonama u FBiH\nEdukacije, IT rješenja, PowerBI, Unija\nUnija Club organizuje besplatni webinar „Izvještaji nove generacije: POWER BI”


Vašington neće moći da spreči Bagdad da kupi S-400 - Sputnjik Srbija\n07:47 17 Jul 2019\nVašington neće moći da spreči Bagdad da kupi S-400\nOtdel informacionnogo obespečeniя Baltiйskogo regiona\n20:27 16.05.2019 Preuzmite kraći link\nPosle Turske, kojoj u julu treba da budu isporučeni ruski raketni sistemi S-400, i iračka Vlada je, prema rečima iračkog ambasadora u Moskvi Hajdara Mansura Hadija, donela odluku da se naoruža ovim moćnim kompleksima.\nHadi je rekao da još uvek ne postoji precizna „mapa puta“ oko realizacije isporuke ovih sistema, kao i da rokovi nisu utvrđeni.\nPojedini ruski vojni eksperti kažu da izjavu iračkog diplomate ne treba smatrati konačnom odlukom Bagdada o kupovini ruskih raketa S-400, ali da je interesovanje za ruski raketni sistem i rusko oružje u celosti znatno poraslo posle sirijske kampanje, gde je ono pokazalo pouzdanost i preciznost.\nTurska: Ruski S-400 neće biti integrisan u PVO sistem NATO-a\n„Nije iznenađujuće što je interesovanje za taj sistem poraslo nekoliko puta, posebno posle sirijske kampanje koju su uspešno sprovele ruske Vazdušno-kosmičke snage. Logičan nastavak cele priče je i interesovanje Iraka. Ako Irak uputi porudžbinu za taj sistem, on će ga najverovatnije i dobiti“, kaže za Sputnjik ruski vojni ekspert Aleksej Leonkov.\nPodsećajući na činjenicu da Amerika vrši veoma jak pritisak na Tursku zbog odluke da kupi ruske sisteme S-400 i preti sankcijama i stopiranjem isporuka američkih aviona F-35, Leonkov ističe da upravo SAD svojim potezima podgrevaju interesovanje za rusku vojnu tehniku.\nŽelja Iraka da nabavi ruske raketne sisteme S-400 demonstrira potrebu tih sistema u svetu. Irak nije prva zemlja koja se ne nalazi u direktnoj orbiti ruskog uticaja, a koja se odlučila za kupovinu tih kompleksa. Ugovori su već potpisani sa Turskom, Indijom i Kinom.\n„Kada se na tržištu oružja pojavio kompleks S-400, on je zahvaljujući svojim karakteristikama odmah pobudio interesovanje stranih kupaca — izabrali su ga kao osnovu za sisteme protivvazdušne odbrane, odbranu suvereniteta zemalja kao što su Indija, Turska i Kina. I što su SAD više pritiskale Tursku da odustane od sistema S-400, to je izazivalo sve veće interesovanje za ovaj kompleks od drugih klijenata, pre svega onih zemalja koje ozbiljno razmišljaju o stvaranju ešalonskog i najbezbednijeg sistema vazdušne odbrane, naročito dalekometnog“, kaže Leonkov.\nIrak je i ranije kupovao razne vrste ruskog oružja, a eksperti smatraju da će ruski protivraketni raketni sistem omogućiti Bagdadu da osigura odbranu svog vazdušnog prostora u uslovima nestabilnosti uzrokovane akcijama susednog Irana i Pakistana.\nMeđutim, jedan od najnaprednijih ruskih sistema je prilično skup, iako ima prednost po ovom pokazatelju u poređenju sa konkurentima.\nRuski mediji pišu, pozivajući se na svoje izvore, da Bagdad želi da nabavi četiri divizije S-400 i dva komandna puka. Cena sličnog ugovora sa Turskom je 2,5 milijardi dolara.\nIrak doneo odluku: Kupujemo od Rusije PVO sisteme S-400\nJasno je da Amerikance posebno ljuti to što gube tržišta i što se Rusima vraćaju kupci koji su poslednjih decenija bili stalne mušterije Vašingtona. Međutim, vojni eksperti smatraju da Vašington neće moći da spreči Bagdad u toj nameri, s obzirom da bi mogao da izgubi velikog kupca svog oružja.\nIrak se već nekoliko godina dvoumi oko kupovine raketnih sistema i to između kineskih FD-2000 (model HQ-9) i ruskog S-400. Ali bez obzira na to što su Kinezi nudili bolje uslove, Irak se po svemu sudeći odlučio za moćne ruske sisteme.\nPrva zemlja koja je kupila ruske sisteme S-400 bila je Kina i zbog toga se našla na udaru američkih sankcija.\nAmerikanci su još odavno zapretili da će uvoditi sankcije protiv kompanija iz bilo koje zemlje na svetu koja bude kupovala rusko oružje i vojnu tehniku, tako da bi zbog kupovine sistema S-400 pod američke sankcije mogle da padnu i Indija i Turska, koja je prva članica NATO-a koja je kupila te ruske sisteme.\nAmeričke pretnje nameću i pitanje čemu toliki strah od tog ruskog PVO sistema. Ruski eksperti smatraju da za to postoje najmanje dva razloga. Prvi je čisto ekonomski, jer je S-400 ne samo bolji, nego i znatno jeftiniji od američkih „patriota“. Drugi razlog je taj što Amerikanci neće moći nekažnjeno da napadaju avionima one zemlje koje imaju S-400.\n07:43’Ajde Donalde! Bajden izazvao Trampa na dvoboj — sklekovima!


Finansijsko stanje u zemlji stabilno\nMinistar za ekonomske odnose sa inostranstvom i koordinator Ministarstva finansija dr Milan Parivodić izjavio je na današnjoj konferenciji za novinare da je finansijsko stanje u zemlji stabilno i da će sva plaćanja fizičkim licima i državnim organima biti izvršena u skladu sa zakonom, što podrazumeva redovnu isplatu plata i penzija, kao i nesmetano funkcionisanje državne uprave. „Fiskalna disciplina i sve politike koji se tiču finansijske i makroekonomske stabilnosti ne smeju ni po koju cenu biti dovedeni u pitanje”, dodao je on najavivši nastavak saradnje sa međunarodnim fnansijskim organizacijama.\n"Po Zakonu o budžetskom sistemu Vlada ima obavezu da do 1. decembra dostavi predlog Zakona o budžetu Skupštini Srbije na razmatranje”, naglasio je Parivodić dodavši da, ukoliko ovaj Zakon ne bude usvojen do 15. decembra, Vlada donosi odluku o privremenom finansiranju za period od 1. januara do 31. marta 2007. godine. Za taj period izdvajaju se sredstva u visini četvrtine sredstava budžeta za 2006. godinu. Na taj način se rešava pitanje finansijske stabilnosti u periodu do formiranja nove Vlade i usvajanja Zakona o budžetu.\nKoordinator Ministarstva finansija je izjavio da će u nastupajućem periodu ovo Ministarstvo posebnu pažnju posvetiti imovinskim pitanjima, najavivši izradu zakonske regulative koja se odnosi na restituciju, zemljišnu reformu, planiranje i izgradnju objekata, državnu svojinu, gradsko građevinsko zemljište i granične prelaze.\nPlanirana inflacija za 2007. godinu iznosi 7,5%, dok će fiskalni prihodi biti manji za 30 milijardi dinara usled smanjenja prihoda od poreza na dohodak građana, dodao je koordinator Ministarstva. Transferi lokalnim samoupravama iznosiće 29,75 milijardi dinara, što je dvostruko više nego prethodne godine. Uprkos ovim promenama, Parivodić je najavio da će budžet za 2007. godinu biti izbalansiran iz redovnih prihoda.\nSprovođenje Nacionalnog investicionog plana odvija se uz strogu kontrolu projektnih timova, saveta za upravljanje projektima, resornih ministarstava, koordinacionog centra Ministarstva finansija, Vlade i Skupštine Srbije, naglasio je Parivodić.


Prepoznati rezultati Srbije na putu digitalne transformacije\nTanjug 17. septembra 2018. 12:56\nBEOGRAD – Evropska komesarka za digitalnu ekonomiju i društvo Marija Gabrijel posetila je danas Kancelariju za IT i eUpravu i obišla Državni data centar u kom je smeštena ključna informaciono-komunikaciona infrastruktura Republike Srbije.\nEvropska komesarka je pohvalila rezultate koje je Srbija ostvarila u kratkom periodu na polju digitalizacije i transformacije javne uprave, kao i efikasnom donošenju i primeni seta zakona iz ovih oblasti.\nDirektor Kancelarije za IT i eUpravu Mihailo Jovanović tom prilikom predstavio je planove za izgradnju sekundarnog Državnog data centra, koji će biti izgrađen u Kragujevcu, a koji je Vlada Srbije proglasila za projekat od strateškog značaja.\n„Izgradnja centra u Kragujevcu, koji će biti jedinstven u regionu po svojim kapacitetima i performansama, doprineće neometanom i pouzdanom pružanju usluga elektronske uprave, bezbednom čuvanju podataka građana i privrede, kao i smeštanju podataka ne samo državne uprave, već i lokalnih samouprava, ali i potencijalnih investitora“, istakao je Jovanović.\nOn je dodao da će se na taj način unaprediti rad javne uprave što će ubrzati procedure i pojednostaviti svakodnevni život građana i poslovanje privrede, ali i privući nove investicije u sve brže rastućem IT sektoru Srbije.\nJovanović je zahvalio komesarki Gabrijel i istakao da je njena poseta veoma značajna, jer pokazuje da se napori, kao i rezultati Srbije prepoznaju i da smo na pravom putu digitalne transformacije koju sprovodimo u okviru koncepta koji je osmislila premijerka Ana Brnabić.\n„Vlada Republike Srbije ulaže velike napore na polju digitalizacije, a posebno reforme javne uprave. Cilj je da Srbija dobije što bolju, transparentniju i efikasniju javnu upravu, a sredstvo za postizanje toga je moderna i svima dostupna elektronska uprava. Jedna od prvih poteza Vlade na tom polju je formiranje Kancelarije za IT i eUpravu, kao službe Vlade iz oblasti informacionih tehnologija i elektronske uprave“, istakao je.\nNovinarima je rekao da je poseta evropske komesarke potvrdila dobre i vidljive rezultate Srbije na njenom digitalnom putu.\nKako je naveo, značajna je i saradnja sa EU u oblasti sajber sekjuritija i već su zajednički pokrenute inicijative da se oformi Evropski centar za razmenu informacija kada je u pitanju informaciona bezbednost .\nJovanović je rekao da je za godinu dana od formiranja Kancelarije urađeno mnogo toga kada su u pitanju veći infrastrukturni projekti, ali i usluge za građane i privredu počev od implementacije informacionog sistema Bebo dobrodošla na svet, preko eZupa, automatske overe zdravstvenih kartica.\n„Sve je to vidljivo i podiže rejting Srbije i prepoznatljivost u granicama EU“, rekao je Jovanović.


400005 Ilidža, Ilidža, Sarajevo\nSarajevo, Ilidža, Azići\n400005 Ilidža | KM 2.450\nID broj 400005\nVaša 4 zida: Namik ČUSTIĆ\nPoslovni prostor se nalazi u Sarajevu, opština Ilidža, naselje Azići.\nJednoetažni, kancelarijski poslovni prostor ukupne površine 350 m2 pozicioniran na trećem spratu poslovne zgrade od pet spratova, sa liftom.\nSastoji se od jedne centralne zajedničke prostorije iz koje se pristupa u dvije open space kancelarije koje se po potrebi budućih najmoprimaca mogu pregraditi u više manjih prostorija sa zsebnim ulazima.\nPoslovni prostor ima dva zasebna WC-a, i prostor koji je predviđen za čajnu kuhinju.\nNa raspolaganju je deset obilježenih parking mjesta koji pripadaju predmetnom prostoru.\nIzdaje se nenamješten i isključivo na duži vremenski period, minimalno godinu dana.


OSM Televizija - Večeras Đurđevdanski festival dječije pjesme\nDevetnaest novih Đurđevdanskih zvjezdica vas poziva na najbolju zabavu u regionu!\nMališani iz Bosne i Hercegovine/Republike Srpske, Srbije, Crne Gore, Slovenije, Hrvatske i Rusije večeras od 20 časova u Sportskoj dvorani "Borik" pjevaju 16 novih dječijih hitova!\nUlaznice za Festival po cijeni od 1 KM možete kupiti u Sportskoj dvorani "Borik" i na portirnici RTRS-a, a kao i prethodnih godina sav prihod ide u humanitarne svrhe. Ove godine u humanitarni fond ulazi i sav prihod RTRS-a od glasanja za nagradu publike, a kome će novac iz humanitarnog fonda biti dodijeljen odlučuje upravo pobjednik, odnosno u slučaju dueta pobjednici sms glasanja, naravno uz pomoć svojih roditelja.\nJoš iz iste kategorije: « Slikaru Marku Kusmuku prva nagrada žirija u Veneciji Srbija u finalu 64. Evrosonga »


srbijasport.net - Vesti - Košarka - Agresivnija Sloboda sa više želje slavila u komšijskom derbiju\nČetvrtak, 09.12.2021 04:42\nKošarkaši Zlatibora poraženi su od Slobode renjzultatom 71:87 u četvrtom kolu Admiral bet Košarkaške lige Srbije na domaćem terenu. Čajetinski tim je ponovo odigrao slab meč i agresivnijem protivniku dozvolio da dođe do trijumfa koji je rezultatski mogao biti i ubedljiviji u komšijskom derbiju.\nNakon ujednačenog prvog poluvremena tokom kojeg je i pored propusta u odbrani ekipu Zlatibora u igri držao kapiten Dušan Kutlešić sa 17 poena, treća četvrtina koju su Užičani dobili sa 24:12 prokrčila je put ka sigurnom trijumfu. Koliko je ekipa Olivera Popovića energetski bolje ušla u meč, pokazuje podatak da je Sloboda imala 50 skokova, od čega čak 17 u napadu naspram 27 uhvaćenih lopti Zlatibora.\nNajefikasniji u domaćem timu bio je Kutlešić sa 21 poenom, a dvocifren poenterski učina imao je još Tadija Tadić sa 13 poena. U pobedničkom sastavu, koji je u dvorani Sporskog centra Čajetina imao i solidnu podršku užičke publike, 20 poena je ubacio Đorđe Dimitrijević, dok je Nedeljko Prijović upisao 19 poena i 13 skokova, a centar Aleksa Ilić je dodao 15 poena uz osam uhvaćenih lopti.\nPosle četiri kola Zlatibor je u donjem delu tabele sa jednom pobedom i tri poraza, i u narednom kolu gostuje Dunavu. Sloboda je došla do trećeg uzastopnog trijumfa, koliko ima grupa timova na čelu tabele.\nZlatibor – Sloboda 71:87 (21:21, 18:22, 12:24, 20:20)\nDvorana: SC Čajetina, gledalaca:350, sudije: Juras, Mizdrak, Milojević.\nZlatibor: Nikolić 7, Protić 3, Adžić 2, Kutlešić 21 (5sk), Jovanović, Joksimović 2, Tadić 13, Ros 6, Borovnjak 2, Pavlović 6.\nSloboda: Prijović 19 (13sk), Ilkić 9, Ćubić 6, Ilić 15 (8sk), Dimitrijević 20, Novak 6, Aksentijević 2, Božić 8, Blagojević, Miladinović 2, Matović, Matić.\nKošarka Muškarci Košarkaška liga Srbije Zlatibor Sloboda Srbija Zlatiborski okrug Čajetina\nKolubara LA 2003 86 : 83 Dunav\nZlatibor 71 : 87 Sloboda\nMetalac 85 : 74 Vršac\nSlodes SoccerBet 81 : 69 Tamiš\nOKK Novi Pazar 78 : 84 Dynamic VIP PAY\nZdravlje Leskovac 57 : 60 Vojvodina\nMladost MaxBet 87 : 90 OKK Beograd\nSloga 81 : 87 SPD Radnički\n1 Vojvodina 4 3 1 7\n2 Dynamic VIP PAY 4 3 1 7\n4 Metalac 4 3 1 7\n5 Mladost MaxBet 4 3 1 7\n6 Zdravlje Leskovac 4 2 2 6\n8 Vršac 4 2 2 6\n9 OKK Beograd 4 2 2 6\n10 OKK Novi Pazar 4 2 2 6\n11 Tamiš 4 2 2 6\n12 Kolubara LA 2003 4 1 3 5\n13 Sloga 4 1 3 5\n14 Zlatibor 4 1 3 5\n15 Dunav 4 1 3 5\n16 Slodes SoccerBet 4 1 3 5


Osmanagić: Hipoteza o postojanju prvog piramidalnog kompleksa u Evropi polako se ostvaruje - Klix.ba\n6.12.2006. u 12:54\nRezultati geoarheološke kampanje koju smo uradili u proteklih godinu dana, govore da su zidovi Bosanske piramide Sunca građeni od betonskih blokova, terase piramide Mjeseca od blokova pješčara povezanih identičnim materijalom kao prethodna piramida, a cijeli kompleks povezan je podzemnim tunelima, izjavio je sinoć u Zenici Semir Osmanagić, predsjednik Upravnog odbora Fondacije "Arheološki park: Bosanska piramida Sunca".\nSve ovo dokazuje da se posljednja hipoteza o postojanju prvog piramidalnog kompleksa u Evropi polako ostvaruje, siguran je Osmanagić.\nOsmanagić je sinoć na Fakultetu za metalurgiju i materijale Univerziteta u Zenici gostovao na prezentaciji naučnih rezultata geoarheološke kampanje koju je Fondacija «Arheološki park: Bosanska piramida Sunca» vodila tokom 2006. godine.\nPrezentaciju su organizovali Rektorat Univerziteta u Zenici i Fondacija, a rektor Univerziteta u Zenici prof.dr. Sabahudin Ekinović i prorektor za naučnoistraživački rad prof.dr. Darko Petković, istakli su da će ova visokoškolska ustanova nastaviti saradnju s Fondacijom «Arheološki park: Bosanska piramida Sunca».\nIsto je tokom svog obraćanja potvrdio i Miralem Galijašević, premijer Zeničko-dobojskog kantona.\nPosjetioci prezentacije imali su priliku pogledati dokumentarni film «Međunarodna verifikacija projekta za 2006. godinu».\n06.12.2006. u 12:31