Aplauz za Krivu Reku - meštani sela Kriva Reka prvi put u poseti pozorištu ~ Mreza Kreativnih Ljudi\nAplauz za Krivu Reku - meštani sela Kriva Reka prvi put u poseti pozorištu\n14.7.16 desavanja, pozoriste No comments\nAplauz za Krivu Reku\nJugoslovensko dramsko pozorište ponovo na interesantan način poziva novu publiku. Na redu je „Aplauz za Krivu Reku”.\nZanimljivom akcijom „Aplauz za Krivu Reku“ Jugoslovenskog dramskog pozorišta (JDP) šalje se snažna poruka javnosti: pozorište je za sve! Ova akcija nastala je okviru repozicioniranja i osvežavanja imidža jednog od naših najuglednijih pozorišta u cilju sticanja nove pozorišne publike. Tim povodom organizovan je dolazak 50 meštana iz sela Kriva Reka na obroncima Kopaonika koji nikada do sada nisu bili u pozorištu, a većina njih nikada nije bila ni u Beogradu. U manjim mestima kulturna ponuda je oskudna, a u seoskim zajednicama kulturnih dešavanja skoro da nema. Posetom Jugoslovenskom dramskom pozorištu i gledanjem predstave “Uobraženi bolesnik” po Molijerovom delu u režiji Jagoša Markovića, njima je pružen nezaboravni doživljaj.\nDirektor Jugoslovenskog dramskog pozorišta Tamara Vučković Manojlović kaže: „Poseta Jugoslovenskom dramskom pozorištu za meštane sela Kriva Reka bila je neočekivano iskustvo. Većina je izrazila želju da ponovo poseti pozorište, a samo jedno pozorišno iskustvo možda otvara vrata budućem kulturnom životu srpskih sela. Ovom akcijom želeli smo i da skrenemo pažnju na tehničku nemogućnost da se produkciono zahtevne predstave prikazuju široj publici u Srbiji. Sprsko selo zaslužuje pažnju i aplauz za interesovanje i otvorenost za nova kulturna iskustva.”\nOvim je postavljeno i pitanje manjka kulturnih manifestacija van Beograda, posebno u manjim sredinama. Bilo bi dobro da akcija “Aplauz za Krivu Reku” postane tradicija i da se i drugim zainteresovanim seoskim sredinama pruži ista šansa - da posete, osete i dožive autentičnu magiju pozorišne predstave. Sigurni smo da je ovom akcijom pridobijena nova, verna Krivorečka publika koja će svaku sledeću šansu neposrednog susreta sa umetnošću željno i zahvalno ugrabiti.\nNakon uspešne “Drame u taksiju” i akcija “Aplauz za Krivu Reku” je poristekla iz koncepta koje simboliše slogan Jugoslovenskog dramskog pozorišta “pOsetite JDP” kojim se naglašava emocionalni doživljaj koji pozorišni čin nudi posetiocima.\nKako je protekla prva poseta Krivorečana jednom pozorištu i kakvi su njihovi utisci o odgledanoj predstavi možete pogledati na linku: https://www.youtube.com/watch?v=CgZX5znLsYU


Potpisan sporazum o cirkularnoj ekonomiji između PKS-a i GIZ-a | Energetski portal Srbije\nPotpisan sporazum o cirkularnoj ekonomiji između PKS-a i GIZ-a\n25.02. 2016 Srbija | Upravljanje otpadom\nU sredu 24. februara 2016. godine potpisan je Sporazum o saradnji u okviru GIZ IMPACT projekta između predstavnika Privredne komore Srbije i Nemačke organizacije za tehničku saradnju (GIZ) koji se odnosi na unapređenje cirkularne ekonomije.\nPredsednik Privredne komore Srbije gospodin Marko Čadež izjavio je da je potpisivanje sporazuma nastavak saradnje između Privredne komore Srbije i GIZ-a, a da je cilj sporazuma da se otpad tretira kao proizvod i šansa za rast i razvoj. Kako je istakao, usled neadekvatnog tretiranja otpada Republika Srbija godišnje izgubi oko 50 miliona evra.\nVođa projekta GIZ IMPACT gospodin Klaus Šmit dodao je da je cilj sporazuma uspostavljanje cirkularne ekonomije na nacionalnom nivou. Naveo je da je potrebno podići nivo međuopštinske saradnje i privlačenja investicija u ovu oblast.\nSavetnik za ekonomsku saradnju Ambasade Nemačke gospodin Šmid Jirgen istakao je da je veoma bitno uspostaviti vezu između zaštite životne sredine i reciklaže u Srbiji kako bi efekti bili optimalni, a dodao je i da je veoma važno povezati zaštitu životne sredine sa otvaranjem novih radnih mesta.\nSavetnik u Centru za zaštitu životne sredine Privredne komore Srbije gospodin Siniša Mitrović izjavio je da će set zakona iz oblasti zaštite životne sredine koji je nedavno usvojen napraviti novi okvir za cirkularnu ekonomiju. Dodao je i da cirkularna ekonomija predstavlja novu razvojnu šansu za lokalni ekonomski napredak, podizanje nivoa zaposlenosti, zelenih radnih mesta i novog inkluzivnog rasta ka socijalno odgovornoj ekonomiji.


Proizvođači vakcina protiv koronavirusa trebalo bi da se pripreme na to da će morati da prilagode svoje proizvode kako bi bili efikasni i protiv nove varijante – Omikron, rekao je portparol Svetske zdravstvene organizacije Kristijan Lindmajer.\nOn je na brifingu Ujedinjenih nacija u Ženevi, rekao da agencija proučava prenosivost i ozbiljnost novog soja virusa koji je prvi put otkriven u Južnoj Africi prošlog meseca.\n“Veoma je preporučljivo da proizvođači vakcina već počnu da planiraju unapred da će morati da prilagode postojeću vakcinu. Dobro je da ne čekamo da zazvoni poslednje zvono za uzbunu”, izjavio je on, preneo je Rojters.\nOn je kazao da preliminarni podaci, pokazuju da postoji veća prenosivost, ali da je to sve što u suštini imaju za sada.\n“Delta ostaje dominantna varijanta na globalnom nivou, čineći više od 90 odsto infekcija. Dakle, Omikron je možda u usponu, i možda ćemo doći do tačke u kojoj će postati dominantna varijanta, ali u ovom trenutku veoma dominantna varijanta ostaje Delta”, istakao je Lindmajer.\nZa nekoliko dana više informacija o Omikronu\nJužnoafrički naučnici koji proučavaju varijantu Omikron veruju da su simptomi manje ozbiljni za one koji su već bili zaraženi ili se zaraze nakon vakcinacije.\nTehnički rukovodilac SZO za koronavirus Maria van Kerkhove, rekla je nedavno da organizacija očekuje da će imati više informacija o prenosivosti nove varijante Omikrona “u roku od nekoliko dana”.\nIzvršni direktor nemačkog BioTehna Ugur Sahin rekao je da bi ta farmaceutska kompanija trebalo da bude u stanju da relativno brzo prilagodi svoju vakcinu protiv koronavirusa, novom soju.\nOgraničenja koja su uvedena u mnogim zemljama pre samo dve nedelje, ponovna ekonomska zatvaranja, blokade u nekim oblastima, zatvaranje božićnih pijaca u Evropi, uvedena su pre Omikrona zbog porasta slučajeva Delta, objavio je Rojters.\nkornavirus/Svetska zdravstvena organizacija/vakcine


U funkciji vodovodna mreža Orašac – Ćelije – Štrbački buk | Krajina.BA\nSimboličnim puštanjem vode na lokalitetu platoa ispred Štrbačkog buka u zoni Nacionalnog parka Una danas je i svečano pušten u rad novosagrađeni vodovod Orašac – Ćelije – Štrbački buk ukupne dužine 7,5 km. Jedan od najznačajnijih projekata za NP Una i razvoj turizma na području Grada Bihaća zajednički su financirali Fond za zaštitu okoliša Federacije BiH, Grad Bihać, Federalno ministarstvo okoliša i turizma, Vlada USK-a i Javno preduzeće NP Una.\nOtvorenju vodovodne mreže prisustvovali su Edita Đapo, ministrica turizma i zaštite okoliša F BiH, Šemsudin Dedić, ministar poljoprivrede F BiH, Šuhret Fazlić, gradonačelnik Bihaća, Mustafa Ružnić, premijer USK-a i Amarildo Mulić, direktor NP Una.\nU svojim obraćanjima federalni ministri turizma i poljoprivrede Edita Đapo i Šemsudin Dedić istakli su da je podrška projektu ukupne vrijednosti 440.000 KM, bila neupitna kada je u pitanju Vlada F BiH jer se radi o jednom od najljepših nacionalnih parkova u BiH koji iz godine u godinu ima porast broja posjetitelja.\n„Nakon podrške izgradnji vodovodne mreže, Vlada F BiH osigurala je i sredstva od milion KM za asfaltiranje nešto više od pet kilometara puta prema Štrbačkom buku i to je nastavak naše podrške NP Una i Gradu Bihaću kojem je turizam jedna od strateških grana“ – kazali su ministri Đapo i Dedić.\nZahvalivši se svima na podršci i osiguranim sredstvima za realizaciju ovog projekta, bihaćki gradonačelnik Šuhret Fazlić u svom obraćanju kazao je da su Nacionalni park Una i aerodrom Bihać dva strateška projekta kojima se Bihać želi pozicionirati kao turistička destinacija sa netaknutom rijekom Unom i prirodom.\n„Hvala svima koji su podržali ovaj projekat a posebno raduje činjenica da su svi nivoi vlasti se uključili i dali svoj doprinos i ovako treba raditi i kada je sve ostalo u pitanju. Samo zajedničkim sredstvima možemo vrlo brzo realizirati projekte od značaja za lokalnu zajednicu a za nas u Gradu Bihaću ovo je od velikog značaja jer stvaramo preduslove za iskorak u razvoju Nacionalnog parka Una“ – kazao je gradonačelnik Fazlić.\nPodršku projektu dala je i Vlada USK-a a prema riječima Mustafe Ružnića, premijera USK-a turizam je jedna od strateških grana razvoja USK-a, zbog čega će i usvojeni Prijedlog Zakona o turizmu ovu oblast dodatno zakonski urediti, a samim time, ističe premijer Ružnić, stvoriti pretpostavke i za razvoj turizma i ponude koju USK-a ima sa Nacionalnim parkom Una kao nosiocom turističkog razvoja.\nPrethodni članakGrupa migranata se priprema za prelazak granice\nNaredni članakMigrant u Bihaću dva puta izboden u istoj noći


Peščanik – Dev Odluka MSP o Kosovu - Dokumenti - Peščanik - Dev\nOdluka MSP o Kosovu\nPosted By Dokumenti On 29/07/2010 @ 12:41 In Tefter,Tekstovi | Comments Disabled\nOdlomci iz savetodavnog mišljenja Međunarodnog suda pravde o Kosovu.\nPitanje da li je proglašenje nezavisnosti u skladu sa međunarodnim pravom\nU ovom delu Savetodavnog mišljenja, Sud se okreće suštini zahteva Generalne skupštine. Navedeni organ je od Suda zatražio procenu da li je proglašenje nezavisnosti 17. februara 2008. u skladu sa „međunarodnim pravom“.\nSud prvo ističe da je tokom osamnaestog, devetnaestog i početka dvadesetog veka, bilo brojnih primera proglašenja nezavisnosti, kojoj se često žestoko protivila država od koje se nezavisnost proglašava. Ponekad je proglašenje nezavisnosti rezultiralo stvaranjem nove države, ponekad nije. Međutim, ni u jednom slučaju delovanje država nije pokazalo da je čin proglašenja nezavisnosti smatran za kršenje međunarodnog prava.\nNaprotiv, delovanje država u ovom periodu sugeriše da međunarodno pravo ne zabranjuje proglašenje nezavisnosti. U drugoj polovini XX veka, međunarodno pravo na samoopredeljene razvijeno je tako da stvara pravo na nezavisnost naroda na ne-samoupravnim teritorijama i narodima izloženim tlačenju, dominaciji i eksploataciji. Mnoge države su nastale kao rezultat korišćenja ovog prava. Međutim, bilo je i primera proglašenja nezavisnosti izvan ovog konteksta. Delovanje država u ovim drugim slučajevima nije sugerisalo nastanak novih pravila u međunarodnom pravu koja zabranjuju proglašenje nazavisnosti u tim slučajevima.\nSud podseća da je princip teritorijalnog integriteta značajan činilac međunarodnog pravnog poretka, te da je zaštićen u Povelji Ujedinjenih nacija, konkretno u članu 2, tački 4, koja glasi:\n„Sve članice se u svojim međunarodnim odnosima uzdržavati od pretnje silom ili upotrebe sile protiv teritorijalnog integriteta ili političke nezavisnosti bilo koje države, ili od bilo čega drugog što nije saglasno s ciljevima Ujedinjenih nacija.“\nU rezoluciji 2625 (XXV) Generalne skupštine, pod nazivom „Deklaracija principa međunarodnog prava o prijateljskim odnosima i saradnji među državama u skladu sa Poveljom Ujedinjenih nacija“, koja se tiče običajnog međunarodnog prava (Vojne i paravojne aktivnosti u Nikaragvi i protiv Nikaragve (Nikaragva protiv Sjedinjenih Američkih Država), meritum, presude, I.C.J. Reports 1986, str. 101-103, stav 191-193) Generalna skupština je ponovila „princip da će se države uzdržavati od pretnje silom ili upotrebe sile protiv teritorijalnog integriteta ili političke nezavisnosti bilo koje države“. Ova rezolucija zatim navodi razne obaveze država kako ne bi narušile teritorijalni integritet drugih suverenih država. U istom maniru, Završni akt Helsinške konferencije o bezbednosti i saradnji u Evropi od 1. avgusta 1975. (Helsinška konferencija) navodi da će „države učesnice poštovati teritorijalni integritet svake druge države učesnice“ (čl. IV). Shodno tome, Sud ističe da je „niz principa teritorijalnog integriteta ograničen na domen odnosa između država“.\nSud, međutm, primećuje da je Savet bezbednosti, iako je osuđivao pojedina proglašenja nezavisnosti, u svim tim slučajevima procenu donosio u svetlu konkretne situacije koja je postojala u vreme tih proglašenja nezavisnosti, te da on navodi da „nelegalnost tih proglašenja nezavisnosti ne proizilazi iz unilateralne prirode tih proglašenja, već iz činjenice da su ona bila, ili bi bila, vezana za nezakonitu upotrebu sile ili druga flagrantna kršenja normi opšteg međunarodnog prava, naročito onih kategoričkog tipa (jus cogens)“. Sud primećuje da „u kontekstu Kosova, Savet bezbednosti nije zauzeo ovakav stav“. Prema prirodi gore navedenih rezolucija, Sud zaključuje da se opšta zabrana unilateralnih proglašenja nezavisnosti ne može izvesti iz prakse Saveta bezbednosti.\nSud smatra da nije neophodno, u ovom slučaju, odgovoriti na pitanje da li, izvan konteksta ne-samoupravnih teritorija i naroda izloženih tlačenju, dominaciji i eksploataciji, međunarodno pravo dopušta delu stanovništva postojeće države da se otcepi od te države, ili da li međunarodno pravo dopušta „korektivno otcepljenje“ (remedial secession) i, ukoliko dopušta, pod kojim uslovima. Sud podseća da je Generalna skupština tražila od Suda samo mišljenje o tome da li je proglašenje nezavisnosti u skladu sa međunarodnim pravom. Međutim, Sud primećuje da se rasprave o pravu na samoopredeljenje i postojanju prava na „korektivno otcepljenje“ tiču prava na otcepljenje od države. Ovo pitanje je izvan okvira pitanja koje je postavila Generalna skupština. Da bi odgovorio na to pitanje, Sud treba samo da utvrdi da li je proglašenjem nezavisnosti prekršeno međunarodno pravo ili lex specialis ustanovljen Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti (1999).\nZbog navedenih razloga, Sud smatra da u međunarodnom pravu nema primenjive zabrane proglašenja nezavisnosti. U skladu s tim, zaključuje da proglašenjem nezavisnosti 17. februara 2008. nije narušeno opšte međunarodno pravo.\nRezolucija Saveta bezbednosti 1244 (1999) i UNMIK ustavni okvir\nSud zatim ispituje pravnu relevantnost Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti, usvojene 10. juna 1999. Primećuje da u pravnom okviru Povelje Ujedinjenih nacija, pre svega po članovima 24, 25 i poglavlju VII, Savet bezbednosti može donositi rezolucije koje propisuju obaveze pod međunarodnim pravom. Sud podseća da je Savet bezbednosti rezoluciju 1244 izričito usvojio na osnovu poglavlja VII Povelje Ujedinjenih nacija, i da ona jasno nameće međunarodnopravne obaveze.\nSud primećuje da su pravila UNMIK, uključujući i uredbu 2001/9, kojom je objavljen ustavni okvir, usvojena od strane specijalnog predstavnika generalnog sekretara na osnovu ovlašćenja proisteklih iz Rezolucije 1244. Dodaje da ustavni okvir „crpi svoj legitimitet iz obavezujućeg karaktera Rezolucije 1244 (1999), dakle iz međunarodnog prava“ i da, u tom smislu, „poseduje međunarodna pravna svojstva“.\nIstovremeno, Sud primećuje da ustavni okvir funkcioniše kao deo specifičnog pravnog poretka, stvorenog u skladu sa Rezolucijom 1244, koji je primenjiv samo na Kosovu i čiji je cilj da reguliše, tokom prelazne faze uspostavljene Rezolucijom 1244, pitanja koja bi inače bila u okviru unutrašnjeg, a ne međunarodnog prava. Uredba 2001/9 počinje izjavom da je ustavni okvir kreiran\n„u cilju razvijanja suštinske samouprave na Kosovu, koja čeka na konačno razrešenje, i uspostavljanja privremenih institucija samouprave u zakonodavnoj, izvršnoj i sudskoj oblasti, kroz učešće građana Kosova na slobodnim i fer izborima.“\nUstavni okvir je, dakle, nastao kao deo sistema zakona usvojenih za kosovsku upravu tokom prelazne faze. Institucije koje je uprava stvorila ustavnim okvirom su ovlašćene da donose odluke koje su na snazi u tom sistemu zakona. Konkretno, Skupština Kosova je ovlašćena da donosi zakonske akte koji imaju snagu zakona u okviru tog pravnog poretka, uvek uslovljene višim autoritetom specijalnog predstavnika generalnog sekretara.\nSud ističe da i Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti i ustavni okvir poveravaju specijalnom predstavniku generalnog sekretara značajna nadzorna ovlašćenja nad privremenim institucijama samouprave.\nSud ističe da su i Rezolucija 1244 i ustavni okvir bili na snazi i bili primenjivi i 17. februara 2008. Tačka 19 Rezolucije 1244 izričito navodi da „se međunarodno civilno prisustvo i snage bezbednosti ustanovljavaju za početni period od 12 meseci, uz produženje po isteku tog perioda, osim u slučaju da Savet bezbednosti odluči drugačije“.\nNikakva odluka koja prepravlja Rezoluciju 1244 nije doneta na sastanku Saveta bezbednosti održanom 18. februara 2008, kada se prvi put raspravljalo o proglašenju nezavisnosti, niti na bilo kom drugom sastanku od tada. Ni Rezolucija 1244 ni ustavni okvir ne sadrže klauzulu o njenom ukidanju; time se, dakle, stvara međunarodno pravo primenjivo na Kosovu 17. februara 2008. Sud zatim primećuje da specijalni predstavnik generalnog sekretara i dalje obavlja svoju funkciju na Kosovu i da generalni sekretar i dalje predaje periodične izveštaje Savetu bezbednosti, kao što nalaže tačka 20 Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti.\nIz gore navedenog, Sud zaključuje da Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti (1999) i ustavni okvir čine deo međunarodnog prava koji će biti razmatran u odgovoru na pitanje Generalne skupštine postavljeno u zahtevu za savetodavno mišljenje.\nTumačenje Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti (1999)\nPre nego što nastavimo, Sud podseća na nekoliko činilaca relevantnih u tumačenju rezolucija Saveta bezbednosti. Sud primećuje da, iako pravila tumačenja ugovora izražena u članu 31 i 32 Bečke konvencije o ugovornom pravu mogu da posluže kao smernice, razlike između rezolucija Saveta bezbednosti i ugovora nalažu da se u tumačenju rezolucija Saveta bezbednosti uzmu u obzir i drugi faktori.\nSud podseća da rezolucije Saveta bezbednosti donosi jedan kolektivni organ i da se njihov nacrt stvara kroz sasvim drugačiji proces od onog koji se koristi u sklapanju ugovora; one su proizvod procesa opisanog u članu 27 Povelje, i konačni tekst takvih rezolucija predstavlja stav Saveta bezbednosti kao organa. Štaviše, rezolucije Saveta bezbednosti mogu biti obavezujuće za sve države članice (Pravne posledice po države kontinuiranog prisustva Južne Afrike u Namibiji (Jugozapadnoj Africi) protivno rezoluciji Saveta bezbednosti 276 (1970), Savetodavno mišljenje, I.C.J. Reports 1971, str. 54, tačka 116), nezavisno od toga da li su one učestvovale u njihovom formulisanju ili ne. Tumačenje rezolucija Saveta bezbednosti bi moglo da zahteva da Sud analizira izjave predstavnika država članica Saveta bezbednosti date u vreme usvajanja rezolucija, drugih rezolucija Saveta bezbednosti o istim problemima, kao i delovanja relevantnih organa Ujedinjenih nacija i država kojih se tiču usvojene rezolucije.\nSud prvo primećuje da se Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti (1999) mora čitati u svetlu opštih principa navedenih u dodacima 1 i 2, jer u samoj Rezoluciji Savet bezbednosti: „1. Odlučuje da će se političko rešavanje kosovske krize zasnivati na opštim načelima Dodatka 1 i kako je dodatno razrađeno u načelima i ostalim zahtevanim elementima u Dodatku 2“. Ti opšti principi donešeni su da smire kosovsku krizu, prvo tako što će okončati nasilje i represiju na Kosovu i uspostaviti prelaznu administraciju. Zamišljeno je i dugoročno rešenje, koje je trebalo da bude pokrenuto Rezolucijom 1244\n„Politički proces u pravcu uspostavljanja privremenog okvirnog političkog sporazuma koji će da obezbedi značajnu samoupravu na Kosovu, uzimajući u potpunosti u obzir sporazum iz Rambujea i načela suvereniteta i teritorijalnog integriteta Savezne republike Jugoslavije i ostalih država u regionu, i demilitarizaciju OVK.“ (Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti (1999) 10. jun 1999, Dodatak 1, šesti princip; ibid, Dodatak 2, tačka 8).\nDalje, treba se podsetiti da se u desetoj tački preambule Rezolucije 1244 takođe spominje suverenitet i teritorijalni integritet Savezne Republike Jugoslavije.\nPošto je već označio glavne karakteristike Rezolucije 1244, Sud primećuje da su tri odlike te rezolucije relevantne za razumevanje njenog cilja i namene.\nPrvo, Rezolucija 1244 uspostavlja civilno i bezbednosno prisustvo na Kosovu sa punim civilnim i političkim autoritetom i isključivom odgovornošću za upravu na Kosovu. 12. juna 1999, Generalni sekretar je izložio Savetu bezbednosti svoj preliminarni operacioni koncept opšte organizacije civilnog prisustva pod UNMIK-om. Specijalni predstavnik generalnog sekretara objavio je uredbu UNMIK 1999/1, koja je stupila na snagu 10. juna 1999. godine, na dan usvajanja Rezolucije 1244. Po ovoj uredbi „sva zakonodavna i izvršna vlast na Kosovu, uključujući i administraciju sudstva“, poverena je UNMIK-u i vrši je specijalni predstavnik.\nZajedno uzev, Rezolucija 1244 i uredba UNMIK 1999/1 potiskuju tada važeći pravni poredak na teritoriji Kosova i uspostavljaju međunarodnu teritorijalnu administraciju. Iz tog razloga, uspostavljanje civilnog i bezbednosnog prisustva na Kosovu u skladu sa Rezolucijom 1244 mora se razumeti kao vanredna mera u civilnom, političkom i bezbednosnom smislu, uvedena radi rešavanja krize koja je na toj teritoriji vladala 1999. godine.\nDrugo, rešenje sadržano u Rezoluciji 1244, konkretno, uvođenje međunarodne teritorijalne uprave, doneto je sa humanitarnim ciljem: da bi omogućilo stabilizaciju Kosova i uspostavilo osnovni nivo javnog reda na području u krizi. To postaje očigledno u samom tekstu Rezolucije 1244 koji se, u drugoj tački preambule, poziva na Rezoluciju 1239 Saveta bezbednosti, donetu 14. maja 1999, u kojoj je Savet bezbednosti izrazio „veliku zabrinutost zbog humanitarne krize na Kosovu i okolini“. Prioriteti koji su naznačeni u tački 11 Rezolucije 1244 se dalje razrađuju u tzv. „četiri principa“, a to su prelazna civilna administracija, humanitarni poslovi, izgradnja institucija i obnova. Raspodelom odgovornosti za ova četiri ključna problema različitim organizacijama i agencijama, očigledna namera Rezolucije 1244 bila je stabilizacija i rekonstrukcija. Ova prelazna kosovska administracija uvedena je da bi se privremeno suspendovalo vršenje vlasti Srbije koje je proisticalo iz kontinuirane suverensti nad kosovskom teritorijom. Svrha pravnog režima uspostavljenog Rezolucijom 1244 bila je u tome da se uvede, organizuje i nadgleda razvoj lokalnih institucija samouprave na Kosovu pod zaštitom privremenog međunarodnog prisustva.\nTreće, Rezolucija 1244 jasno uvodi privremeni režim: ne može se razumeti da se njome uspostavlja trajni institucionalni okvir na kosovskoj teritoriji. Ova rezolucija je ovlastila UNMIK da samo olakša željeno dogovoreno rešenje o budućem statusu Kosova, bez predviđanja ishoda pregovaračkog procesa.\nSud tako donosi zaključak da je cilj i svrha Rezolucije 1244 bilo uvođenje privremenog, vanrednog pravnog režima koji je zamenjivao srpski pravni poredak, osim što ga je nominalno čuvala, sa ciljem stabilizacije Kosova. Sud primećuje da je to urađeno na privremenoj osnovi.\nPitanje da li je proglašenje nezavisnosti u skladu sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti i pripadajućim merama\nSud se zatim okreće pitanju da li Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti (1999), ili njome uvedene mere, uvodi konkretnu zabranu proglašenja nezavisnosti, primenjivu na one koji su usvojili proglašenje nezavisnosti 17. februara 2008. Kako bi odgovorio na ovo pitanje, neophodno je da Sud prvo precizno utvrdi ko je izdao to proglašenje.\nIdentitet tvoraca deklaracije o nezavisnosti\nSud se okreće pitanju da li je deklaracija o nezavisnosti 17. februara 2008. predstavljalo akt „Skupštine Kosova“, jedne od privremenih institucija samouprave, uspostavljenih poglavljem 9 ustavnog okvira, ili su oni koji su usvojili deklaraciju o nezavisnosti delovali u drugom svojstvu.\nSud primećuje da su na otvaranju sastanka 17. februara 2008, predsednik skupštine i premijer Kosova pomenuli skupštinu Kosova i ustavni okvir. Međutim, Sud smatra da se deklaracija o nezavisnosti mora posmatrati u širem kontekstu, uzevši u obzir događaje koji su prethodili deklaraciji, a posebno događaje vezane za tzv. „proces konačnog statusa“. Rezolucija 1244 uglavnom se odnosila na postavljanje privremenog okvira za kosovsku samoupravu. Iako se u vreme usvajanja Rezolucije očekivalo da će konačni status Kosova proizilaziti iz, ili biti razvijen unutar, okvira postavljenog Rezolucijom, konkretni oblik, a posebno ishod procesa konačnog statusa, Rezolucija 1244 ostavila je otvorenim. S tim u vezi, tačka 11, a posebno podtačke (d), (e) i (f), bave se pitanjem konačnog statusa, utoliko što UNMIK-u ostavljaju odgovornost da „pokrene politički proces određivanja budućeg statusa Kosova, imajući u vidu sporazum u Rambujeu“ i da „u konačnoj fazi, kontroliše prenos vlasti sa kosovskih privremenih institucija na institucije uspostavljene političkim sporazumom“.\nSud zapaža da deklaracija o nezavisnosti pokazuje svest njenih tvoraca o tome da su pregovori o konačnom statusu propali i da je nastupio presudni momenat za budućnost Kosova.\nPreambula deklaracije o nezavisnosti pominje „godine međunarodno predlaganih pregovora Beograda i Prištine o pitanju našeg budućeg političkog statusa“ i izričito smešta deklaraciju o nezavisnosti u kontekst propasti pregovora o konačnom statusu, utoliko što ističe da „nijedno obostrano prihvatljivo rešenje statusa nije bilo moguće“ (deseta i jedanaesta tačka preambule).\nNadalje, tvorci deklaracije o nezavisnosti naglašavaju svoju odlučnost da „reše“ pitanje statusa Kosova i da pruže narodu Kosova „jasnu sliku njihove budućnosti“ (trinaesta tačka preambule).\nOvaj rečnik nagoveštava da tvorci deklaracije o nezavisnosti nisu želeli da deluju unutar standardnog okvira privremene samouprave na Kosovu, već su želeli da proglase Kosovo za „nezavisnu i suverenu državu“ (stav 1). Dakle, tvorci deklaracije o nezavisnosti nisu nameravali da nezavisnost stupi na snagu u pravnom poretku stvorenom u prelaznoj fazi, niti je to moglo da se desi. Naprotiv, Sud smatra da tvorci nisu delovali, niti nameravali da deluju, u svojstvu institucije stvorene i ovlašćene da deluje u okviru tog pravnog poretka, već da usvoje meru čiji su značaj i efekti izvan tog poretka.\nSud primećuje da se ovaj zaključak nameće i zbog činjenice da su tvorci deklaracije pokušali da ispune međunarodne obaveze Kosova, pre svega one koje je stvorio UNMIK (deklaracija o nezavisnosti, stav 9), i izričito i svečano proglasili da Kosovo staje uz druge države prema obavezama navedenim u deklaraciji (ibid, stav 12). Nasuprot tome, unutar režima ustavnog okvira, sva pitanja vezana za spoljne poslove Kosova bila su isključivo u nadležnosti specijalnog predstavnika generalnog sekretara.\nSud navodi da određene odlike teksta deklaracije i okolnosti njenog usvajanja takođe nameću isti zaključak. Nigde se u originalnom tekstu na albanskom (koji je jedini autentični tekst) ne spominje da je deklaracija delo skupštine Kosova. Reči „skupština Kosova“ pojavljuju se samo u zaglavlju engleskog i francuskog prevoda, koji se nalaze u dosijeu dostavljenom od strane generalnog sekretara. Jezik deklaracije razlikuje se od jezika koji u donošenju zakona koristi skupština Kosova utoliko što u prvom pasusu stoji: „Mi, demokratski izabrani lideri našeg naroda…“, dok se u aktima skupštine Kosova koristi treće lice jednine.\nŠtaviše, procedura koja je korišćena u vezi sa deklaracijom razlikuje se od one koju praktikuje skuština Kosova u donošenju propisa. Konkretno, deklaraciju su potpisali svi prisutni, uključujući i predsednika Kosova, koji nije član skupštine Kosova.\nZapravo, samooslovljavanje osoba koje su usvojile deklaraciju sa „demokratski izabrani lideri našeg naroda“ neposredno prethodi samom proglašenju nezavisnosti u tekstu „ovim proglašavamo Kosovo nezavisnom i suverenom državom“; (stav 1). Treba primetiti i da deklaracija nije dostavljena specijalnom predstavniku generalnog sekretara radi objavljivanja u službenom glasniku.\nNeoglašavanje specijalnog predstavnika generalnog sekretara povodom deklaracije o nezavisnosti od 17. februara 2008. navodi na zaključak da on nije smatrao da je deklaracija delo institucija privremene samouprave, usvojena kako bi stupila na snagu u pravnom poretku za koji je on odgovoran. Kako praksa pokazuje, on bi imao obavezu da reaguje na postupke skupštine Kosova za koje smatra da su ultra vires.\nSud prihvata da izveštaj generalnog sekretara o misiji privremene administracije Ujedinjenih nacija na Kosovu, koji je predat Savetu bezbednosti 28. marta 2008, navodi da je „skupština Kosova održala zasedanje na kojem je usvojena ‘deklaracija o nezavisnosti’, kojom se Kosovo proglašava nezavisnom i suverenom državom“ (United Nations doc. S/2008/211, stav 3). Ovo je bio standardni periodični izveštaj o aktivnostima UNMIK-a, sa ciljem da informiše Savet bezbednosti o razvoju situacije na Kosovu; njegov cilj nije bila pravna analiza deklaracije ili svojstva u kom su delovali oni koji su je usvojili.\nSud zatim dolazi do zaključka da, uzevši u obzir sve činioce, autori deklaracije o nezavisnosti 17. februara 2008. nisu delovali kao jedna od privremenih institucija samouprave, već kao osobe koje su zajedno delovale u svojstvu predstavnika naroda Kosova izvan okvira privremene administracije.\nPitanje da li su tvorci deklaracije o nezavisnosti prekršili Rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti (1999) ili mere usvojene pod njom\nPrvo, Sud primećuje da je suštinski cilj Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti (1999) bilo stvaranje prelaznog režima na Kosovu, sa perspektivom kanalisanja dugoročnog političkog procesa kojim bi se odredio njegov konačni status. Rezolucija nije sadržala odredbe o konačnom statusu Kosova ili uslovima za postizanje tog statusa.\nU tom smislu, sud zapaža da je tadašnja praksa Saveta bezbednosti pokazala da u situacijama kada Savet bezbednosti odluči da uspostavi restriktivne uslove za trajni status neke teritorije, ti uslovi budu naznačeni u odgovarajućoj rezoluciji.\nNasuprot tome, prema Rezoluciji 1244 (1999), Savet bezbednosti nije zadržao pravo određivanja konačnog statusa Kosova, i nije se izjašnjavao o uslovima za postizanje konačnog statusa Kosova.\nDakle, Rezolucija 1244 ne prethodi objavi deklaracije o nezavisnosti 17. februara 2008, jer ta dva instrumenta funkcionišu na različitim nivoima: za razliku od Rezolucije 1244, deklaracija o nezavisnosti predstavlja pokušaj određivanja konačnog statusa Kosova.\nDrugo, što se tiče pitanja adresata Rezolucije 1244, kao što je napomenuto, ona postavlja opšti okvir za „razmeštanje međunarodnih civilnih i bezbednosnih snaga na Kosovu pod okriljem Ujedinjenih nacija“ (stav 5). Ona se uglavnom bavi propisivanjem obaveza i ovlašćenja za članice Ujedinjenih nacija, kao i za organe Ujedinjenih nacija, poput generalnog sekretara i njegovog specijalnog predstavnika (vidi stavke 3, 5, 6, 7, 9, 10 i 11 Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti (1999)). U tekstu Rezolucije 1244 nema indicija da Savet bezbednosti namerava da nametne, izuzev ovih, posebne obaveze za delovanje ili zabranu delovanja tim drugim organima.\nS tim u vezi, Sud podseća da nije bilo neobično da Savet bezbednosti postavlja zahteve i drugim akterima, pored država članica Ujedinjenih nacija i međunarodnih organizacija. Konkretno, jedan broj rezolucija Saveta bezbednosti, usvojenih pre Rezolucije 1244 sadržao je zahteve upućene eo nomine albanskom rukovodstvu na Kosovu.\nSud ističe da takvih obraćanja kosovsko-albanskom rukovodstvu i drugim akterima, osim pomalo uopštenog obraćanja „svim zainteresovanim stranama“ (stav 14), nema u tekstu Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti (1999).\nU tumačenju rezolucija Saveta bezbednosti, Sud mora da utvrdi, u svakom zasebnom slučaju, imajući u vidu sve relevantne okolnosti, za koga je Savet bezbednosti nameravao da stvori obavezujuće pravne obaveze. Jezik Rezolucije bi mogao biti važan pokazatelj toga. Pristup koji je Sud iskoristio u odnosu na obavezujući efekat rezolucija Saveta bezbednosti je, mutatis mutandis, takođe relevantan. U tom kontekstu, Sud podseća na svoju prethodnu izjavu:\n„Jezik rezolucije Saveta bezbednosti mora se pažljivo analizirati pre nego što se donese zaključak o njenom obavezujućem efektu. Što se tiče prirode ovlašćenja propisanih članom 25, pitanje da li su ovlašćenja korišćena utvrđivaće se u svakom slučaju pojedinačno, imajući u vidu uslove rezolucije koji se tumače, raspravu koja je do njih dovela, relevantne odredbe Povelje, i uopšte sve okolnosti koje mogu da doprinesu utvrđivanju pravnih posledica rezolucije Saveta bezbednosti.“ (Pravne posledice po države kontinuiranog prisustva Južne Afrike u Namibiji (Jugozapadnoj Africi) protivno rezoluciji Saveta bezbednosti 276 (1970), Savetodavno mišljenje, I.C.J. Reports 1971, str. 53, tačka114).\nImajući ovo u vidu, Sud ne može da prihvati argument da Rezolucija 1244 sadrži zabranu proglašenja nezavisnosti, obavezujuću za tvorce deklaracije o nezavisnosti; niti se takva zabrana može izvesti iz jezika rezolucije, shvaćene u ovom kontekstu i imajući u vidu njen cilj i svrhu. Jezik Rezolucije 1244 je u tom smislu u najboljem slučaju dvosmislen. Svrha i cilj ove rezolucije, kao što je potanko objašnjeno, jeste uspostavljanje privremene administracije na Kosovu, bez određivanja pitanja konačnog statusa. Tekst rezolucije objašnjava da će „glavne dužnosti međunarodnog civilnog prisustva biti… organizovanje i nadgledanje razvoja privremenih institucija demokratske i autonomne samouprave do političkog rešenja“ (stav 11 (c) rezolucije; naš kurziv).\nIzraz „političko rešenje“, koji se često navodi u izlaganjima pred Sudom, ne menja ovaj zaključak. Prvo, on se pominje u kontekstu nabrajanja dužnosti međunarodnog civilnog prisustva, tj. specijalnog predstavnika generalnog sekretara na Kosovu i UNMIK, a ne drugih aktera. Drugo, kao što pokazuju različita viđenja ovog problema izložena Sudu, izraz „političko rešenje“ podleže različitim tumačenjima. Sud stoga zaključuje da se ovaj deo Rezolucije 1244 ne može razumeti tako da sadrži zabranu proglašenja nezavisnosti, namenjenu tvorcima deklaracije o nezavisnosti 17. februara 2008.\nSud stoga zaključuje da Rezolucija 1244 nije sprečavala tvorce deklaracije o nezavisnosti 17. februara 2008. da donesu deklaraciju o nezavisnosti od Republike Srbije. Dakle, deklaracija o nezavisnosti nije prekršila Rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti (1999).\nOkrećući se pitanju da li je deklaracija o nezavisnosti doneta 17. februara 2008. prekršila ustavni okvir uspostavljen pod zaštitom UNMIK-a, Sud ističe da je već naglasio da deklaraciju o nezavisnosti od 17. februara 2008. nisu donele privremene institucije samouprave, niti je planirano da ona stupi na snagu u okviru pravnog poretka unutar kojeg su delovale te privremene institucije. Iz toga sledi da tvorci deklaracije o nezavisnosti nisu bili ograničeni okvirom ovlašćenja i dužnosti uspostavljenim da regulišu delovanje privremenih institucija samouprave. Prema tome, Sud zaključuje da deklaracija o nezavisnosti nije narušila ustavni okvir.\nSud podseća na svoj prethodni zaključak, naime, da „deklaracija o nezavisnosti doneta 17. februara 2008. nije prekršila opšte međunarodno pravo, Rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti (1999) niti ustavni okvir“. Na kraju, sud zaključuje da „shodno tome, usvajanje te deklaracije nije prekršilo nijedan primenjivi princip međunarodnog prava.“\nICJ, Advisory Opinion, Accordance with International Law of the Unilateral Declaration of Independence in respect of Kosovo, 22.07.2010.\nPrevod sa engleskog Ivica Pavlović\nURL to article: https://dev.pescanik.net/odluka-msp-o-kosovu/


Vučić: Balkan ne sme ostati "nedovršen posao" - ebart\nVučić: Balkan ne sme ostati "nedovršen posao"\n01. Oktobar 2015. godine\nPremijer Aleksandar Vučić poručio je u autorskom tekstu za Vašington tajms da Vašington i Beograd ne smeju dozvoliti da evropske integracije Balkana posustanu.\nU teksu pod naslovom "Ka jačanju srpsko-američkog partnerstva", Vučić je poručio da Srbija i Zapadni Balkan ponovo zaslužuju političku pažnju Vašingtona.\nKako je naveo, i Srbija i ceo Zapadni Balkan zaslužuju podršku da ubrzaju evropske integracije, reše otvorene bilateralne sporove koji stoje na putu evropskih integracija, privuku strane investicije i rešavaju izbegličku krizu.\n"SAD ne mogu ostaviti Zapadni Balkan kao 'nedovršen posao', već moraju krunisati višedecenijske napore regiona obnovljenim prosperitetom, reintegracijom i evropskim integracijama", naveo je Vučić.\nUprkos nedavnim uspesima u reintegraciji Zapadnog Balkana, mahom kroz Berlinski proces i samite Zapadnog Balkana, još mnogo toga mora da bude urađeno, podvukao je Vučić.\n“Kao svetionik politike pomirenja u regionu, odnosi Srbije i Albanije su ušli u novu eru zbližavanja nakon prve bilateralne posete koja je usledila posle 70 godina”, naveo je Vučić.


32. međunarodni Vahali turnir u malom fudbalu - Sirmiuminfo\nSremska Mitrovica – U Poslovno sportskom centru „Pinki”, održana je konferencija za medije povodom organizacije tradicionalnog 32. međunarodnog turnira u malom fudbalu na kojoj su prisustvovali članovi organizacionog odbora turnira na čelu sa predsednikom Tomislavom Jankovićem. Generalni sponzor turnira je Brodogradilište „Vahali”. Prijava ekipa je do 18. decembra, parovi će se izvlačiti istog dana u 19 sati, a turnir počinje 22. decembra.\nTurnir ima bogatu tradiciju, uvek veliki broj učesnika na turniru, kao i rekordan broj posetilaca u hali PSC „Pinki”. Turnir organizuju Grad Sremska Mitrovica i Poslovno sportski centar „Pinki” uz podršku Fudbalskog saveza Grada, a Generalni sponzor turnira je Brodogradilište „Vahali”.\nPrema broju učesnika, gledalaca i dana koliko ova manifestacija traje, može se reći da je najveći sportski događaj u našem gradu.\nTomislav Janković, predsednik Organizacionog odbora turnira i predsednik Skupštine grada rekao je da Sremska Mitrovica 31 godina za redom organizuje veliko i tradicionalno okupljanje najboljih igrača malog fudbala i dodao: „Ova konferencija se organizuje povodom 32. Međunarodnog turnira u malom fudbalu, u Sremskoj Mitrovici koji i ove godine nosi naziv „Vahali turnir”. Nastavljamo jednu lepu tradiciju, ovo je 32. put da Grad Sremska Mitrovica, odnosno PSC „Pinki” organizuje turnir u malom fudbalu. Za razliku od prethodnih godina, turnir se ponovo vraća u kategoriju malog fudbala, neće biti futsal. Ono što je važno napomenuti je da smo i ove godine dobili pokrovitelja, odnosno ponovio se pokrovitelj od prošle godine, kompanija „Vahali” iz Zasavice. Društveno odgovorna kompanija koja i ove godine podržava ovaj najveći sportski događaj u našem gradu. Kad kažem najveći sportski događaj u gradu, to pre svega mislim na činjenicu na ukupan broj prijavljenih ekipa i učesnika, i broj dana koliko će se turnir održavati. Ostale stvari ostaju nepromenjene. Pre svega mislim na kategorije. I ove godine će se turnir organizovati za 6 kategorija. Nagradni fond će biti 600 hiljada dinara za seniore, plus ostale novčane i robne nagrade za ostale kategorije. Verujemo da će i ove godine nagradni fond biti blizu milion dinara. Ono što takođe nismo menjali to su iznos kotizacija za prijavljene ekipe, ni cenu karte za sve one ljude koji će da posete ovaj turnir. Do 18. decembra je prijava ekipa, kada će biti izvlačenje u večernjim satima u foajeu PSC „Pinki”, a 22. decembra ove godine počinje 32. Međunarodni „Vahali turnir” u malom fudbalu.”\nPrema njegovim rečima: „Trudili smo se da iz godine u godinu podignemo kvalitet ovog turnira. Pre svega mislim na činjenicu da smo ponosni na to da je naša hala zaista jedna od vrhunskih hala, ne samo na prostoru naše zemlje već čitavog okruženja, pre svega uređena, čista, topla sa svim propratnim sadržajima”, izjavio je Tomislav Janković, predsednik organizacionog odbora.\nNa konferenciji je govorio i direktor Poslovno sportskog centra „Pinki” Vasilj Ševo koji je kratko istakao da je turnir u malom fudbalu jedan od najvećih sportskih dešavanja ne samo u Sremskoj Mitrovici, nego i u okolini. Prema njegovim rečima svi tehnički preduslovi da se turnir održi su ispunjeni, te očekuje da kao i ranijih čitavom organizacijom budu zadovoljni kako učesnici, tako i posetioci turnira.\n„Već po koji put se ovde nalazimo, obeležavamo početak nečeg tradicionalnog, krajnje popularnog u našem gradu. Isped sportskog centra mogu da garantujem da će sve proteći u najboljem redu, medijski će turnir biti apsolutno pokriven. Imaćemo zvanični sajt sportskog centra gde će moći da se prate svi rezultati i dešavanja, i pre i u toku turnira. Jedna činjenica kojom smo se mi rukovodili je razlika između futsala i fudbala. Onaj ko se bavi sportom, pogotvom fudbalom, to zna. Mi smo svih ovih zadnjih sedam godina nekako uvek isplaćivali nagradu futsal majstorima. Drugi su bili limitirani znanjem jer prosto ljudi se bave time. Pokrenuli su inicijativu da ovo promenimo, da vratimo stari fubal, mali fudbal 5+1. Mi iz sportskog centra apsolutno smo za ideju malog fudbala jer prosto treba dati šansu svima, i u našem gradu i okruženju, da sa novom loptom, velikom loptom, većim brojem igrača, drugačijim golovima pokažu svoje znanje, da konkurišu za prvu, drugu ili treću nagradu,” dodao je direktor Ševo.\nDragan Gajić, predstavnik kompanije „Vahali” istakao je da: „Kao i uvek, gde je sport, tu je i „Vahali”, i uvek će tako biti. Nadam se da će ove godine turnir biti još uspešniji nego prošlogodišnji. Mogu da kažem u ime čitave kompanije „Vahali” i našeg vlasnika da je veliko zadovoljstvo što možemo da učestvujemo i što smo dobili ponovo šansu da budemo podrška ovom turniru, izjavio je Dragan Gajić predstavnih kompanije „Vahali”.”\nPrijava ekipa je do 18. decembra, parovi će se izvlačiti 18. decembra u 19 sati u foajeu PSC „Pinki”, a turnir počinje 22. decembra.\n„Drugu godinu smo zajedno sa PSC „Pinki“ suorganizator turnira, ove godine već smo saopštili da neće biti turnir u futsalu nego u malom fudbalu. Većina pravila ostaje ista, sve kategorije su iste, nagrade ste već čuli. Tri pravila koja su najbitnija, koja ćemo promeniti su: veličina gola koja će biti 4×2 metra, malo veći gol, broj igrača na terenu će biti 5+1, 5 igrača i golman, igra se sa velikom loptom 5. Jednostavno smo hteli da pružimo jednaku šansu i igračima velikog i igračima malog fudbala, i mislim da ćemo dobiti na atraktivnosti i na masovnosti, i poželeo bih sreću svim učesnicima,” izjavio je Ratko Grabić.


Beta 15. marta 2018. 14:20\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić rekao je danas da je lider opozicionog saveza u Crnoj Gori – Demokratskog fronta, Milan Knežević postao žrtva političkog progona, neprihvatljivog za savremenu Evropu.\nPredsednik Višeg suda u Podgorici Boris Savić odbio je juče kao neosnovanu žalbu branioca Milana Kneževića, na rešenje predsednika Osnovnog suda u Podgorici, što praktično znači da će Knežević morati da odsluži kaznu zatvora od četiri meseca zbog napada na policajca u jesen 2015. godine.\nJeremić je u pisanoj izjavi naveo da je odluka Višeg suda u Podgorici da Kneževiću ne dozvoli odlaganje zatvorske kazne od četiri meseca, čime mu se onemogućava da učestvuje u kampanji za predsednika Crne Gore, predstavlja grubu instrumentalizaciju pravosudja tokom izbornog procesa.\n„Na taj način se želi diskreditovati celokupna opozicija i jedan od njenih vodećih predstavnika, i to u trenutku kada su se sve relevantne političke stranke u Crnoj Gori, uprkos svim svojim razlikama, okupile oko jednog predsedničkog kandidata, čijom bi pobedom započeo proces demokratizacije Crne Gore“, rekao je Jeremić.\nOn je naveo da takav model obračuna sa političkim protivnicima zahteva osudu svih demokratskih snaga koje smatraju da i ovaj deo Evrope treba da bude prostor slobode i demokratije, a ne siva zona kojom upravljaju korumpirane i ucenjene lokalne autokrate.\nJeremić je kazao da Narodna stranka osudjuje ćutanje vlasti u Beogradu koja „ignoriše progon jednog od političkih predstavnika naših sunarodnika u Crnog Gori, zarad negovanja partnerskih odnosa sa sebi bliskim i sličnim režimom u Podgorici“.


Dušanu Ivkoviću uručena plaketa za životno delo (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nSPORT | 28.01.2021 14:10 > 28.01 14:13\nSportsko društvo Radnički obeležava ovog meseca 100 godina od osnivanja, a jednom od najboljih evropskih košarkaških trenera svih vremena Dušanu Ivkoviću uručena je plaketa za životno delo.\n"Ja sam vrhunske sportske rezultate ostvario sa nacionalnim selekcijama i drugim klubovima. Možda bi ovo odlikovanje bilo prikladnije da su rekli odlikovanje za vernost. Nije retko da se kaže veran kao pas. Ja sam to ostao Radničkom", rekao je Ivković u emotivnom govoru.\nIvković je igračku karijeru proveo u Radničkom, gde je, u juniorskoj selekciji počeo trenerski posao, a sada sa funkcije počasnog predsednika sa ljudima u klubu radi kako bi Radnički krenuo, kako je rekao, savremenim korakom napred.\n"Rekli smo obeležećemo 100 godina, ali nećemo da se zadovoljimo podelom plaketa već ćemo da se trudimo da napravimo Radnički koji će da funkcioniše u narednih 100 godina", naveo je on.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je ranije imao različite stavove od Ivkovića, ali da su se u vezi Radničkog lako dogovorili.\n"Popularniji su Zvezda i Partizan, imaju više navijača, ali svi zvezdaši i svi partizanovci su uvek voleli Radnički. Radnički je uvek imao simpatije svih, ali je mali broj njih poput gospodina Ivkovića bio odan ideji da Radnički opstane, da se ne živi od prošlosti već da napreduje i napravi velike korake u 21. veku", dodao je Vučić.\nU sklopu obeležavanja velikog jubileja organizovana je izložba "Naš prvi vek", na kojoj su izložene su fotografije, video materijali, rekviziti i predmeti iz bogate istorije Radničkog i predstavljeni ljudi koji su stvarali veliku tradiciju.\nSportsko društvo Radnički imalo je izuzetno uspešne klubove u rukometu, košarci, boksu, šahu, streljaštvu, džudou, karateu. Jedan od najuspešnijih klubova je ženski rukometni sa osvojena tri Kupa evropskih šampiona i tri Kupa pobednika kupova Evrope.\nJedna od najuspešnijih članica Sportskog društva je Svetlana Kitić, koja je 2010. godine proglašena za najbolju rukometašicu sveta svih vremena. Ona je u klub došla kao 15-godišnjakinja, a u Radničkom je i završila karijeru.


Mladi nedovoljno poznaju institucije sektora bezbednosti\nMladi ljudi u Zrenjaninu suočavaju se sa problemima narkomanije, vršnjačkog i porodičnog nasilja, alkoholizma, ekološkim problemima, izraženim socijalnim razlikama i osećaju svoj grad kao nedovoljno bezbednu sredinu za izražavanje svoje etničke pripadnosti. Ovo su samo neki od rezultata koje su istraživači Centra za istraživanje javnih politika dobili tokom dubinskih razgovora sa predstavnicima srednjoškolaca i srednjoškolki u Zrenjaninu i članovima lokalnog civilnog društva, a koji su predstavljeni na okruglom stolu „Mladi i demokratska kontrola sektora bezbednosti”, održanom u Zrenjaninu 29. maja, u Sali Gradskog veća. U okruglom stolu učestvovali su narodna poslanica Elvira Kovač, pokrajinska poslanica Stojanka Lekić, Duško Radišić, pomoćnik gradonačelnika Grada Zrenjanina, kao i predstavnici Kancelarije i Saveta za mlade, Centra za socijalni rad, lokalnog Ombudsmana, Unije parlamenata srednjih škola i organizacija civilnog društva aktivnih u Zrenjaninu.\nKada se govori o očekivanjima mladih od lokalnih institucija, naglašena je potreba za preventivnim radom i uverenje da bi mnogi problemi mogli biti sprečeni uz pravovremenu preventivnu akciju, kao i saradnju relevantnih lokalnih aktera. Bezbednost u lokalnoj zajednici mogla bi se poboljšati i kroz rad na upoznavanju građana sa procedurama i kroz njihovu bolju informisanost. To bi doprinelo i jačanju poverenja u institucije i njihovo adekvatno funkcionisanje. Mladi ljudi takođe smatraju da su mediji jedan od retkih faktora koji može da pomogne u otvaranju pitanja koja se odnose na bezbednosne probleme ovde društvene grupe u Zrenjaninu.\nNarodna poslanica Elvira Kovač naglasila je da usled, između ostalog, manjkavosti postojećeg izbornog sistema, građani na poznaju poslanike iz svojih lokalnih sredina. Zrenjanin je bio među prvim gradovima u kojima je otvorena kancelarija narodnih poslanika, ali je prestala sa radom usled finansijskih poteškoća. U toku okruglog stola CENTRA, kroz diskusiju svih prisutnih aktera, postignuta je saglasnost da se što pre inicira novi oblik ostvarivanja direktne komunikacije građana Zrenjanina i poslanika iz ovog grada.\nPoslanica u Skupštini AP Vojvodina Stojanka Lekić istakla je kao ključno povezivanje institucija, kao i da je suština svega u edukaciji mladih o bezbednosti i institucijama. Edukacija o ovim temama bi trebalo da bude primarno u školi, ali su izuzetno važni i ovakvi neformalni oblici obrazovanja.\nPomoćnik gradonačelnika Duško Radišić pohvalio je inicijativu CENTRA i istakao da su nalazi ovog istraživanja izvor vrlo važnih informacija za lokalnu samoupravu. Najavio je da će biti pokrenuto pitanje otvaranja Prihvatilišta za decu, kao i da se u toku ove godine očekuje rešavanje dugogodišnjeg problema sa vodosnadbevanjem u ovom gradu. Takođe, složio se da su ovakvi okrugli stolovi, ali i tribine u kojima bi učestvovali građani, narodni poslanici i predstavnici lokalne samouprave, predstavljaju pravi način da se poboljša komunikacija i saradnja i samih institucija, i građana i institucija.\nPojekat CENTRA LOKALNI BEZBEDNOSNI PROBLEMI MLADIH I DEMOKRATSKA KONTROLA SEKTORA BEZBEDNOSTI usmeren je ka jačanju saradnje između države i civilnog društva u prepoznavanju ključnih problema bezbednosti na lokalnom nivou sa kojima se suočavaju mladi. Cilj je bio da se, kroz otvoren dijalog o temama ljudske bezbednosti, bezbednosti mladih u lokalnoj zajednici, sektoru bezbednosti, lokalnim institucijama koje se bave bezbednošću, demokratskoj i parlamentarnoj kontroli sektora bezbednosti i učešću mladih u formulisanju bezbednosnih politika, dobije odgovore na to kako se mladi ljudi osećaju i kako vide sopstvenu ulogu i ulogu lokalnih i republičkih institucija u podizanju bezbednosti mladih.\nProjekat je podržalo Odeljenje za demokratizaciju Misije OEBS u Srbiji, u godini kada su mladi i njihova uloga jedan od prioriteta predsedavanja Srbije OEBS-om.\nIzveštajj sa okruglog stola objavila je TV Santos.\nPhoto: Sonja Antonić


SVET KOMPJUTERA - CeDeTEKA - Microsoft AutoRoute 2006\nVeliku naklonost korisnika Microsoftov AutoRoute zaslužio je pre svega jednostavnim upravljačkim interfejsom i gomilom korisnih opcija koje rad u programu čine komfornim i bezbolnim. Iz godine u godinu programeri kompanije iz Redmonda trude se da tržištu izađu u susret, prošire mogućnosti programa i na taj način upotrebnu vrednost podignu na viši nivo. S obzirom na to da u ovoj oblasti ne vlada baš bogzna kakva konkurencija (iako postoji dosta ostvarenja), čini nam se da su se autori poslednjih godina malo opustili. Rezultat toga je implementiranje poboljšanja „na kašičicu”, taman da se kaže da je učinjeno nešto novo.\nTako bismo okarakterisali i izdanje za 2006. godinu. Na prvi pogled, ovogodišnja verzija programa ne donosi ništa novo u odnosu na prethodno izdanje. Upravljački interfejs je apsolutno identičan i vrlo je teško odoka utvrditi koje su to novine kojima je autorski tim toliko ponosan. Podrobnijim „čačkanjem” opcija i „pretresanjem” prateće dokumentacije, dolazimo do zaključka da program baš i ne obiluje novitetima te da prvobitni utisak nije toliko daleko od istine. Naravno, najznačajnije je to što je baza mapa doživela godišnje spremanje (o tome nešto kasnije), kao i što je dodatno „produbljena” podrška za rad sa GPS uređajima, handheld računarima i „pametnim” telefonima. Tu je sada i „noćni” mod u kojem su objekti na mapi jasnije predstavljeni, što „čitanje” mape čini mogućim i pri ograničenom ambijentalnom osvetljenju (u automobilu, na primer). Dalje, implementirana je (konačno) text-to-speech podrška koja omogućava glasovnu notifikaciju i prenos informacija vozaču o planiranim skretanjima ili zaustavljanjima bez istovremenog (nepotrebnog) zagledanja u monitor. Isto tako, uveden je potpuno novi Dynamic Turn View čime je omogućeno automatsko zumiranje važnih detalja na mapi u pravom momentu i njihovo predočavanje vozaču (na primer, nadolazećih skretanja). Sitnije promene doživeo je i sistem definisanja i rearanžiranja postojećih ruta.\nAutori se busaju u grudi da program sadrži podršku za čak 27 evropskih zemalja, mada je to u praksi samo delimično tačno. Naime, svega nekoliko država može se pohvaliti da je u potpunosti „pokriveno” (Nemačka, Danska, Švedska, Austrija, Belgija, Engleska, Škotska...), dok su ostale obrađene na nivou urbanih područja (Francuska, Italija, Portugal, Španija...) ili samo parcijalno – na nivou ulica (Češka, Irska, Lihtenštajn, Monako). Da ne biste stekli pogrešan utisak, detaljnost informacija i njihova „širina” su za svaku pohvalu i tu se autorima zaista nema šta prigovoriti. U prilog tome govori i informacija da AutoRoute barata podacima o gotovo 5,5 miliona kilometara puta te da baza sadrži približno 850.000 tzv. tačaka od interesa (hoteli, bankomati, restorani, benzinske pumpe...), što su brojevi kojima malo koje ostvarenje u klasi može da parira.\nŠto se tiče (napaćenih) korisnika iz naše zemlje, stvar je očekivano jednostavna. Nemate ni najmanjeg razloga (niti ćete ga imati još veoma dugo) da pomislite na nabavku ovog programa. Naša, kao ni zemlje u okruženju, jednostavno nisu zanimljive kao potencijalno tržište za plasman ovakvog tipa softvera pa odsustvo bilo kakve podrške ne treba uopšte da vas čudi. S druge strane, ni neka razvijenija tržišta nisu prošla ništa bolje (Mađarska, Slovenija, Grčka...) pa je jasno da je AutoRoute franšiza još uvek namenjena isključivo korisnicima koji žive u zapadnom delu Evrope. Možemo samo da im zavidimo pošto je AutoRoute 2006 odličan program koji korisnicima štedi vreme i umnogome olakšava proces planiranja putovanja. Još ako se koristi na dnevnom nivou...


18.03.2017 u 02:53\nAerodrom u Kataniji ponovo otvoren nakon erupcije Etne\nRIM – Aerodrom u Kataniji ponovo je otvoren danas na istoku Sicilije nakon što je zatvoren zbog ogromnog oblaka vulkanskog pepela koji se stvorio iznad obližnjeg vulkana Etna i učinio poletanja i sletanja nemogućim. Nakon što je aerodrom sinoć zatvoren, neki letovi koji su odloženi, vraćeni su na raspored. Letovi su bili preusmereni na aerodrome Palermo i Komiso na ostrvu, prenosi AP. Ranije ove nedelje, u eksploziji do koje je došlo kada je lava koja je eruptirala iz Etna vulkana dospela u kontakt sa snegom na planini, povređeno je 10 osoba.\n16.03.2017 u 16:08\nEkipa Bi-bi-sija povređena u erupciji Etne\nKATANIJA – Ekipa i više turista pretrpeli su manje povrede u erupciji vulkana Etna na Siciliji. „Mnogo povređenih - povrede glave, opekotine, posekotine i modrice”, navodi se u Tviter objavi reporterke Bi-bi-sija za nauku Rebeke Morel. Tok lave pomešan sa parom izazvao je veliku eksploziju, koja je grupu zasula vrućim kamenjem i parom, rekla je ona. Morelova je, takođe, navela da je osam osoba povređeno, a da su neke evakuisali spasilački timovi sa planine. „Ekipa Bi-Bi-Sija je u redu, ima posekotina, modrica i opekotina. Vrlo smo uzrujani, bilo je veoma strašno”, napisala je Morelova na Tviteru. Reporterka je saopštila da je vulkanolog na licu mesta rekao da je ovo najopasniji incident koji je on iskusio u svojoj karijeri dugoj 30 godina. Jedna 78-godišnjakinja bila\n28.02.2017 u 12:37\nRIM - Vulkan Etna, koji se nalazi na istoku Sicilije proradio je danas, a erupcija bi mogla da potraje danima, možda čak i nedeljama. Erupcija, ovog najvećeg evropskog vulkana, počela je u ponedeljak uveče, a narandžasti mlazevi lave mogu se videti u Kataniji i turističkom mestu Taormina, javlja AP a prenosi Tanjug. Iako oblaci od vulkanskog pepela mogu ometati letove, obližnji aerodrom u Kataniji za sada normalno radi. Kako se navodi, zvanične vlasti smatraju da nema opasnosti po obližnje gradove.\n05.07.2022 u 20:44\nNevreme s gradom pogodilo delove Srbije\n05.07.2022 u 20:35\nPoplavljeni delovi Beograda, temperatura pala 16 stepeni, saobraćaj otežan\n05.07.2022 u 20:25\n05.07.2022 u 20:05\nSlovjansk pod granatama\n05.07.2022 u 20:00\nOvo je vreme postistine\nMoskva će morati da bira između privrednog rasta ili oružja


Kada je Jednogodišnji seminar počeo naglo da se razvija, Udruženje je formiralo Savet Školskog centra na čijem čelu su uvek bili vodeći prevodioci i pedagozi: Fricko Popov, Mirko Hajdin, Smiljana Кijurina, Julija Grgić, dr Jasminko Кaranjac, dr Jelica Alaburić i dr. Već par decenija predsednik Saveta Školskog centra je prof. dr Nadežda Vinaver.\nprof. dr Nadežda Vinaver, predsednik Saveta Školskog centra, naučni i stručni prevodilac za francuski jezik\nBogata biografija prof. dr Nadežde Vinaver pored prevodilaštva i unapređenja Jednogodišnjeg seminara, obuhvata nastavu i naučno-istraživački rad na univerzitetu, rad na terminološkoj standardizaciji na nacionalnom i međunarodnom nivou, organizaciju stručnih savetovanja i simpozijuma u oblasti terminologije, prevodilaštva i nastave jezika, unapređenje nastave stranih jezika na nefilološkim fakultetima i brojne druge doprinose. Određeni uvid u zavidnu radnu biografiju dr Vinaver može se steći kroz tekst „Pravila igre za svaki posao“ objavljen 2010. godine u monografiji izdatoj povodom 50 godina postojanja Udruženja koju je priredio Ferid Mujezinović.\nPravila igre za svaki posao\nUniverzitetski profesor, dr Nadežda Vinaver, prevodilac za francuski jezik i stručnjak za istoriju francuskog jezika, više od trideset godina je član Udruženja. Dobitnik je Nagrade za životno delo koja joj je uručena za teorijski doprinos prevođenju. Godinama se bavi teorijom prevođenja. Predsednica je Saveta Školskog centra našeg udruženja. Sa ponosom kaže da je ove školske godine upisana pedeseta generacija sa stotinak polaznika.\nKada se seća proteklih decenija, profesorka Vinaver najradije govori o naučno-istraživačkom radu i projektima koji su realizovani pod krovom Udruženja. UNSPS je organizovao nekoliko simpozijuma vezanih isključivo za problematiku prevođenja u širokom spektru prakse i potreba neprestanog obogaćivanja znanja prevodilaca i snalaženja u ogromnom broju novih informacija.\nJugoslovensko savetovanje Terminologija – načela, normiranje, usaglašavanje rada, održano u Narodnoj biblioteci Srbije u Beogradu, novembra 1986. godine, bilo je veoma značajno. Plod višegodišnjih priprema u Udruženju, imalo je međunarodni karakter i bilo je organizovano u saradnji sa Udruženjem univerzitetskih nastavnika i drugih naučnih radnika Srbije (odnosno Organizacijom nastavnika stranih jezika na nefilološkim fakultetima), Privrednom komorom Srbije i Saveznim zavodom za standardizaciju ondašnje države SFRJ.\nOrganizatori su za savetovanje objavili značajnu knjigu Terminološki pregled (priređivač Nadežda Vinaver), drugu takve vrste u svetu, sa hiljadama novih činjenica prvi put objavljenih na srpskom jeziku. Prvi deo je posvećen terminološkom radu u Jugoslaviji (tu je objavljena prva jugoslovenska Bibliografija stručnih rečnika, leksikona, enciklopedija i radova o terminologiji, sa 1107 jedinica), a drugi deo radu na terminologiji u svetu. U ovoj knjizi je opisano kako su decenijama pre toga pripremani sjajni putevi terminološke delatnosti zasnovani na potrebama i principima opšte standardizacije. Postoji čvrsta terminološka organizaciona mreža koju predstavljaju nacionalna, višenacionalna, međunarodna udruženja za terminologiju.\nNa stranicama ovog Pregleda čitamo da terminologija nije razmatranje o tome koji je izraz pogodniji ili lepši za neki pojam. Ova veoma razvijena međunarodna delatnost nastala je iz potrebe za opštim normiranjem. Pored toga što je naučna disciplina, terminologija je i komunikacioni kanal za prenos nauke i tehnologije, uslov i sredstvo za naučno, stručno pouzdano, ekonomično privredno sporazumevanje i saobraćanje unutar nacionalnih okvira i u međunarodnoj saradnji. „Bez rešenih terminoloških pitanja veoma je otežana razmena intelektualnih i proizvodnih dobara i upravo zbog toga svakom ozbiljnijem projektu ili nekom drugom vidu saradnje u savremenom svetu obično prethodi obrađena relevantna terminologija“, napisala je, između ostalog, dr Nadežda Vinaver u predgovoru za Zbornik radova (208 strana) sa pomenutog međunarodnog savetovanja. Dodala je da je cilj savetovanja bilo upoznavanje sa radom međunarodnih organizacija na terminološkoj standardizaciji zasnovanoj na opštim načelima, te otvaranje puteva saradnje sa privredom unutar naše zemlje.\nZahvaljujući svemu tome, projekat Terminologija saobraćaja – popis, definisanje, normiranje termina saobraćajne struke (čiji je rukovodilac bila N. V.), započet 1988. godine, u saradnji UNSPSa sa Saobraćajnim fakultetom Univerziteta u Beogradu, naišao je na velik odjek među privrednicima u celoj zemlji, ali je nažalost prekinut 1991. zbog rata.\nGovoreći dalje o saradnji Udruženja sa međunarodnim institucijama, dr Vinaver je istakla saradnju sa moćnim INFOTERM-om, a naročito sa francuskim Udruženjem za standardizaciju i kanadskim univerzitetskim centrima i terminološkim bankama, koji su u početku projekat štedro pomagali.\nProfesorka Vinaver podseća uvek da u stručnom prevođenju nema privatnog sporazumevanja, privatnih rešenja za prevod termina. Prevođenje služi sporazumevanju i stoga mora da postoji terminološka norma, koju svi učesnici u poslu moraju prihvatiti. Ljudi nikako da shvate da se pravila igre moraju znati i poštovati u svakom poslu, kao i u fudbalu. Možemo samo da zamislimo šta bi se dešavalo na terenu da ne postoje pravila igre. „Prevođenja nema bez sadejstva znanja. Jedinka sama ništa ne može da postigne.“ I tako se opet vraćamo na značaj terminološkog normiranja.\nNa trenutak sam prekinuo uvaženu sagovornicu u razgovoru o terminologiji i zamolio je da kaže svoje mišljenje o dugom trajanju Udruženja. Ona je bez dvoumljenja odgovorila da je Udruženje opstalo prvenstveno zahvaljujući sekretaru Dragiću Vukićeviću. Po njoj, to je čovek od poverenja, za koga je svaki dogovor – dogovor. On ima smisla za organizaciju i brzo je shvatio da je prevođenje isplativ posao, da ono nije parcijalna niti privremena delatnost. Shvatio je da za sve što znamo, možemo da zahvalimo prevodima.\nProfesorka Vinaver smatra da je njen lični doprinos u razvoju Udruženja rad na terminološkoj standardizaciji, u nastavi u Školskom centru, u pisanju udžbenika za predmete koje predaje i u širenju znanja koje Udruženje obezbeđuje.\nOna kaže da u radu Školskog centra nema zastoja. Sada se pripremaju potpuno novi programi tehničke, pravne i ekonomske struke, u saradnji sa Mašinskim, Elektrotehničkim, Građevinskim, Pravnim i Ekonomskim fakultetom Beogradskog univerziteta. Ovi fakulteti će biti potpisnici tih programa.\nSećajući se dugogodišnjeg rada u okviru Udruženja, dr Vinaver pominje, između ostalih, značaj Mirka Hajdina, nastavnika u Školi Udruženja, koji je bio, kako kaže, najozbiljniji proučavalac programa tehničkih nauka. Ovaj vredan, skroman, drag čovek postavio je osnovu za dalji rad, za prve ozbiljne programe u Školskom centru, bez obzira što se kasnije mnogo toga promenilo.\nNa kraju ovog razgovora čuo sam od svoje sagovornice nešto što me je izuzetno obradovalo, mada je još samo na nivou zamisli. Naime, u Udruženju su zagrejani za ideju da u budućnosti otvore Visoku školu za prevođenje, čiji bi polaznici bili fakultetski obrazovani ljudi i oni sa adekvatno stečenim znanjem stranog jezika. Nadam se da će se i ova zamisao ostvariti – sve počinje od ideje…


OTPORNIK info | „Otpornik“ na Sajmu obrazovanja „Putokazi“\n„Otpornik“ na Sajmu obrazovanja „Putokazi“\nPonedeljak, 1. Decembar 2008. • Otpornik Od 4. do 6. decembra 2008. godine u „Master“ hali Novosadskog sajma održaće se peti po redu međunarodni sajam obrazovanja.\n„Putokazi“ su vodeća sajamska manifestacija u Srbiji na polju obrazovanja, tako da će svi zainteresovani biti u prilici da saznaju više o uslovima upisa, školovanja i studiranja na osnovnim i postdiplomskim studijama; da se upoznaju sa novinama koje obrazovni programi nude; kao i da uhvate korak sa savremenim izdavaštvom i stručnom literaturom.\nUčesnici sajma i izlagači su: državni i privatni univerziteti, fakulteti, visoke škole, akademije, narodni univerziteti, otvoreni univerzitet, naučno-stručne ustanove, škole stranih jezika, škole računara, studentska udruženja i studentski informativni centri, izdavačke kuće i zavodi, turističke agencije koje se bave omladinskim i edukativnim turizmom.\nPosetioci, uz kupljenu ulaznicu dobijaju Kataloga u kojem će biti navedene adrese, profili, smerovi i uslovi upisa obrazovnih institucija – učesnika Sajma, kao i pravo da učestvuju u Poklon igri Novosadskog sajma. Takođe je u pipremi i društveno-obrazovni program koji će promovisati nacionalni obrazovni sistem, ali i nekoliko nagradnih igara u organizaciji pojedinih izlagača. Otpornik.com će se sa delom svog programa pojaviti kao gost na štandu Elektrotehničke škole “Mihajlo Pupin” iz Novog Sada. Predstavićemo zabavnu stranu elektronike, a pomoći će nam naš stari prijatelj Omko.\nOrganizaciju Sajma obrazovanja su podržali Ministarstvo prosvete Republike Srbije, Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje i kulturu i Grad Novi Sad – Gradska uprava za obrazovanje.


Dodik izneo niz optužbi na račun Izetbegovića\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik uputio je u nedelju brojne optužbe bošnjačkom članu Predsedništva BiH Bakiru Izetbegoviću, kazavši da je situacija u Federaciji BiH politički „haotična“, a da Izetbegović odgovornost želi da prebaci na RS.\nS tim u vezi, Dodik tvrdi da nisu tačni Izetbegovićevi navodi da je on odgovoran jer BiH nema formirano novo Veće ministara, navodeći da su predstavnici RS „bili spremni da uđu u formiranje vlasti na nivou BiH još pre godinu dana“.\n“RS je bila spremna da uđe u formiranje vlasti na nivou BiH još pre godinu i nismo imali nijednu rezervu u tom pogledu. To što je haotična situacija u Federaciji BiH u pogledu političkih odnosa, to je njihov problem, a oni se pokazuju kao majstori kako bi prebacili njihovu odgovornost na druge“, kazao Dodik, koji je i predsjednik SNSD-a.\nNavodeći da je „Bakir Izetbegović na početku svog mandata rekao da nastavlja politiku svog oca Alije Izetbegovića“, Dodik je izjavio da je „to ratnička politika, čiji je cilj stvaranje stereotipa o Srbima kao narodu koji je za sve krivac“.\nDodik je ovu izjavu dao novinarima u Donjoj Gradini gde je danas s izraelskim šefom diplomatije Avigdorom Libermanom položio venac u znak sećanja na stradanje Srba i Jevreja u Jasenovcu.


SportDC - Vesti - Ostalo - Višegrad slavio u Nevesinju\nRukometaši Višegrada plasirali su se u drugo pretkolo Kupa Republike Srpske pošto su pobijedili u Nevesinju domaću Hercegovinu sa 30:24. Junak trijumfa bio je sjajni Đorđo Racković koji je postigao čak 13 golova, a u poraženom timu Darko Dragović dao je osam pogodaka.\nU narednu rundu takmičenja Kupa Republike Srpske izborili su i rukometaši Kotor Varoša, i to nakon pobjede u gostima protiv Teslića, 40:35. Do drugog pretkola došli su i igrači Prijedora koji su u Novom Gradu savladali Srednjoškolac sa ubjedljivih 31:19.\nDanas se igraju još četiri utakmice prvog pretkola u kojima se sastaju: Bijeljina – Drina (13.30), ORK Čelinac – ORK Borac (17.30), Srbac – Mladost (18) i ORK Kozara (G) – Kaluđer (19.30).\nOstalo Muškarci Kup RS Sloga ORK Sava Brod 2019 Laktaši Kozara Mlijekoprodukt Kozara Kaluđer Srbac Mladost ORK Borac Čelinac Bijeljina Drina Kotor Varoš Teslić Srednjoškolac Prijedor Hercegovina Višegrad Jedinstvo 2015 Borac M:TEL Sloga Leotar Lokomotiva Derventa Sloga 2 Borac M:TEL 2 Prijedor 2 Kozara 2 Derventa 2 Bosna i Hercegovina Republika Srpska Prnjavor\nUEFA dostavila spiska sumnjivih mečeva u Srbiji\nVišegrad 27 : 30 Jedinstvo 2015\nSloga 38 : 37 Bijeljina\nMladost 29 : 30 Kozara\nPrijedor 34 : 24 Kotor Varoš\nORK Borac 29 : 23 Kozara Mlijekoprodukt


Kina: Decenija propuštenih šansi na Zapadnom Balkanu | Nova Ekonomija\nIzuzev Srbije, u kojoj uživa veliki ugled, Kina u regionu Zapadnog Balkana ima neujednačen ekonomski angažman i nije zainteresovana za grinfild investicije koje su dugoročnije i imaju veći društveni uticaj, navodi u autorskom tekstu za Evropski savet za spoljne poslove (European Council on Foreign Relations) analtičar Vladimir Šopov.\nLokalne elite i javnost u državama regiona sve više primećuju nedostatak sistematičnog ekonomskog angažmana Kine, zbog čega sve češće izbegavaju saradnju sa Pekingom.\n"Obećanja o većoj ekonomskoj pomoći za države Zapadnog Balkana nisu se ostvarila, a Kina je stekla reputaciju moćne zemlje koja daje zajmove sa, u ekonomskim smislu, nesigurnim i upitnim namerama. Ako se tako nastavi, lokalnim akterima će biti sve teže da sprovode programe razvoja sa tom zemljom kao glavnim partnerom", smatra Šopov i dodaje da se očekuje "kraj velikih očekivanjima", kada je u pitanju kineski uticaj.\n"Štaviše, kao što se vidi u raznim anketama, javnost u regionu sve češće vidi zajednički angažman Pekinga i lokalnih elita kao nešto od čega korist imaju samo političari i od male je važnosti za širi ekonomski i društveni razvoj", smatra ovaj analitičar.\nPrema njegovom mišljenju, većina analitičara u oceni kineskog uticaja se fokusirala na političke dimenzije uslovljavanja Pekinga prilikom ugovaranja poslova.\nIako je i to važno, Šopov smatra da su analitičari često tražili činjenice na pogrešnim mestima, jer je Kina nastavila da širi svoj uticaj primenivši "politiku ometenog razvoja".\nJedan od primera takvog razvoja su ulaganja u infrastrukturu, koja Kini, kako se pokazalo, osiguravaju uticaj na razvoj neke zemlje. Kao primer izdvaja infrastrukturne projekte u Crnoj Gori.\n"Na primer, postoje nagovštaji da ugovor za izgradnju auto-puta Bar-Boljare u sadrži odredbe koje propisuju da bi neispunjavanje nekih obaveza rezultiralo time da Kina postane vlasnik Luke Bar. Kada kinesko uslovljavanje postane očigledno, kontekst saradnje postaje mnogo jasniji i skuplji", ocenjuje Šapov.\n"Za Kinu su dodatnu olakšavajuću okolnost predstavljale razlike u regionalnom razvoju, loše upravljanje lokalnih vlasti i njihova korumpiranost. Imajući sve to u vidu, Kina bi na proteklu deceniju mogla da posmatra kao na dekadu propuštenih šansi".\nKina je, prema Šopovljevom mišljenju, zapravo sama sebi ograničila manevarski prostor. Njeni predstavnici su bili zainteresovani za saradnju samo sa pojedincima i funkcionerima država, a ne sa institucijama. To, dodaje, nije održivo na duže staze, prednost koju je Peking imao u početku bila je rezultat okolnosti, koje se sada, menjaju.\n"Zapad je prisutniji na Zapadnom Balkanu zahvaljujući integraciji zemalja tog regiona u NATO i EU, što rezultira važnim posedicama po širenje kineskog uticaja, uprkos stalnoj geopolitičkoj nesigurnosti. To je očigledno u nedavnom neuspehu Kine u naporima da se učvrsti duž obale Jadrana, u Albaniji i Crnoj Gori i u 5G mrežama u Bosni i Hercegovini i Albaniji", naglašava Šapov.\n"Neprekidne promene u međunarodnim poslovima, novo angažovanje SAD-a na Zapadnom Balkanu i ubrzano pogoršavanje odnosa između EU i Kine u kontekstu pandemije COVID-19, menjaju regionalni kontekst iz dana u dan", zaključuje Šopov dodavši da će se Kina svakako suočiti sa preprekama u širenju svog uticaja.\nNa Svetskoj listi konkurentnosti najbolje plasirane male države


21.05.2022 / 11:04 Ljepota i Zdravlje - Oprez!\nDr Zoran Barušić, zamjenik direktora Klinike za infektivne bolesti 'Dr Fran Mihaljević', komentarisao je situaciju za Dnevnik Nove TV.\n"Majmunske boginje su virusna bolest koja je izuzetno zarazna. Postoje različiti putevi prenosa. Uzrok je primarno stacioniran na području Afrike u životinjama, majmunima i glodavcima. Tako je prisutan, a onda se može prenijeti i na ljude", rekao je Barušić.\n"No mogući su i drugi načini prenosa, kontaktom sa zaraženim predmetima, kontaminiranom odjećom itd.", objašnjava doktor.\nNa pitanje kako je moguće da se virus odjednom pojavio u toliko zemalja, on odgovara: "To je nešto na što će odgovor morati dati javnozdravstveni sistem, prvenstveno u zemljama u kojima se bolest pojavila, na koji način se sve to događa, iz kojih razloga, a uzimajući prije svega u obzir i populaciju koja je u ovom trenutku zahvaćena virusom u svim zemljama."\n"Nakon toga, kao i svaka druga infektivna bolest, ima neke svoje opšte simptome gdje vi ne možete znati o čemu se tačno radi. To su povišena temperatura, opšta slabost, bolovi u cijelom tijelu, spominju se čak i povećani limfni čvorovi u određenim regijama. Onda se negdje nakon dva do tri dana razvijaju određeni simptomi, prvenstveno osip temeljem kojeg se u ovo doba treba posumnjati u jednu ovakvu bolest", kaže doktor.\n"Kao i sa koronom, tako treba biti oprezan i s ovom bolešću. Kakav će dalji trend biti, teško je predvidjeti. Ono što može biti na neki način utješno, to je da za sada nemamo prevelik broj slučajeva. Svi oni za koje znamo da su se pojavili, stavljeni su u izolaciju, njihovi kontakti su kontaktirani", kazao je doktor koji je komentarisao i ospice te rotavirus o kojima se u zadnje vrijeme takođe razgovaralo.\n"U periodu smo u kojem je broj djece s rotavirusom možda u blagom padu, iako su te oscilacije na dnevnom nivou. Što se tiče drugih bolesti, izdvojio bih hepatitis koji se čini da je sad u dobroj i povoljnoj fazi i u zadnje vrijeme nemamo bolesnika", zaključio je doktor.\nPacijenti sa hroničnim oboljenjima trebaju izbjegavati sunce od 10.00 do 17.00 sati


Tag / Bojana Maljević / Vesti online\nMaljević: Ne želim sa Obradovićem u slobodu; Obradović: Poistovetila se sa Vučićem (FOTO,VIDEO)\nRasprava između glumica Bojane Maljević, učesnice protesta "jedan od 5 miliona" i Boška Obradovića, lidera "Dveri" nastavljena je i danas, kada je je glumica izjavila da se nije distancirala od...\nDruge bi skrivale, a ova glumica se našalila na sopstveni račun\nGlumica Bojana Maljević nije kao druge javne ličnosti. Dok bi se mnoge trudile da javno priznaju šta se događa ili se promenilo na njihovom telu, Bojana apsolutno nema taj problem.\n"Zaokružte i Tomu i Acu, ne delite dva oka u glavi"\nOsim što je uzburkala političke strasti u Srbiji i naterala Vučića da kad već malo psava, spava još manje, kandidatura Tomislava Nikolića za predsednika Srbije bila je inspiracija za mnoge...\nSerija "Otvorena vrata" prestaje sa emitovanjem\nSerijski film ''Otvorena vrata'' neće biti emitovan večeras na TV Prva, te će njeno prikazivanje biti nastavljeno na jesen, prenose beogradski mediji.\nOtvorena vrata na TV-u od 22. aprila\nPrva epozoda nove sezone kultne serije biće prikazana 22. aprila na TV Prva od 21.15 časova. Posle 18 godina porodica je opet na okupu. Svi su tu: Vesna Trivalić, Nikola Đuričko, Zoran...\nJunaci serije Otvorena vrata ponovo na okupu\nTV serija Otvorena vrata snimana je '94 i '95 godine i predstavljala je svojevrsnu kritiku posrnule srpske kulture i političke scene devedesetih godina, kroz jednu građansku ali neobičnu porodicu....\nBojana Maljević isprozivala Leu Kiš\n"Ubiše me zvuci 'Granda' "\nBiljana Srbljanović: Bojana, nisi fer prema meni\nNastavak televizijske serije“Otvorena vrata“ i dalje je u senci vesti da projekat napuštaju njeni autori Biljana Srbljanović i Miloš Radović, te Tviter rasprave spisateljice i producenta...\nProducentska kuća “Monte Rojal“ sa Bojanom Maljević na čelu oglasila se saopštenjem u kome su obrazložili prekid saradnje da dramaturgom Biljanom Srbljanović oko nastavka serije “Otvorena...\nOd države do grčkih tajkuna\nPosle informacija da su tajkuni umešali prste i u srpske medije, "Vesti" istražuju ko su vlasnici srpskih televizija sa nacionalnom frekvencijom.\nI Milica u "Otvorenim vratima"\nSofija Jović, najpoznatija po ulozi Milice Jakovljević u seriji "Otvorena vrata", pristala je da se pojavi u nastavku kultne serije, koja će posle 18 godina ponovo početi da se snima na jesen,...


JAVNI POZIV za dostavljanje ponuda za konsultantske usluge na izradi metodologije i dokumenta : Analize uticaja COVID-19 na specijalizirane usluge podrške žrtvama nasilja u porodici\nFondacija lokalne demokratije Sarajevo u partnerstvu s Udruženjem građana “Budućnost” Modriča realizira projekat “ Održivo funkcioniranje specijaliziranih usluga podrške za žrtve nasilja u porodici u kriznim situacijama i nakon njih ”, a u ime Sigurne mreže. Projekat se realizira uz finansijsku podršku UN WOMEN u Bosni i Hercegovini, u okviru regionalnog projekta “Sprovođenje normi, mijenjanje stavova” kojeg finansira Evropska unija.\nGlavni cilj projekta je angažirati nevladine organizacije koje djeluju u okviru Sigurne mreže i imaju iskustvo i stručnost u direktnom radu sa žrtvama nasilja u porodici , kako bi procijenio utjecaj COVID-19 na specijalizirane usluge podrške žrtvama nasilja u porodici i identificirale posebne potrebe za buduće djelovanje.\nInicijalna aktivnost projekta će biti izrada Analize uticaja COVID-19 na specijalizirane usluge podrške žrtvama nasilja u porodici.\nAnalize će se definisati prioriteti za prevaziaženje nedostata u sistemu podrške.\nRezultati pomenute Analize koristit će se dalje u procesu definisanja prioriteta za prevaziaženje nedostataka u sistemu podrške, te će se pristupiti izradi policy brief-a sa jasno definisanim preporukama, što će biti alat Sigurne mreže za zagovaranje sa organima vlasti na svim nivoima za unapređenje podrške radi održivog funkcionisanja sigurnih kuća u kriznim situacijama, kao što je pandemija, ali i sve druge vandredne situacije.\nPored toga projekat će imati značajnu ulogu u procesu zagovaranja na različitim nivoima vlasti, kako bi se specijalne usluge podrške uključile u osnovne usluge i pružile osnovu za njihovo održivo funkcionisanje tokom krize i šire. S tim u vezi, Sigurna mreža će započeti zagovaranje sa predstavnicima vlasti na nivoima entiteta i kantona (najmanje u tri kantona i dvije regije u Republici Srpskoj), kako bi se specijalne usluge podrške uključile u osnovne usluge i kako bi se omogućilo njihovo održivo funkcionisanje tokom krize i šire. Također, Sigurna mreža će nastaviti proces saradnje na gender institucionalnim mehanizmima, primarno sa Agencijom za ravnopravnost spolova i entitetskim gender centrima, kako bi se uputila preporuka lokalnim zajednicama/kantonima i komisijama za ravnopravnost splova da se planiraju interventna sredstva za finanisranje specijaliziranih usluga podrške žrtvama nasilja u porodici u kriznim situacijama.\nKao nastavak prošlog projketa projekta koji je Fondaciaj lokalne demokartije realizovala uz podršku UN Women, nastavit će se proces zagovaranja sa zakonodavcima na različitim nivoima vlasti, kako bi se usvojio novi Zakon o zaštiti od nasilja u porodci u FBIH .Akcenat će se staviti na saradnju sa Komisijom za ravnopravnost spolova Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH i predstavnike klubova poslanika političkih partija, kako bi se produbio proces zagovanja za usvajanje Zakona.\nS ciljem realizovanja aktivnosti izrade Analize , Fondacija lokalne demokratije raspisuje poziv za odabir nezavisne/og konsultantice/ta za izradu sveobuhvatne studije - Analize uticaja COVID-19 na specijalizirane usluge podrške žrtvama nasilja u porodici u Bosni i Hercegovini.\nAnaliza se radi kako bi se procijenili i konsolidovali različiti nalazi o uticaju pandemije na specijalizirane usluge podrške, dokumentovale dobre prakse rada nevladinih organizacija u proteklm mjeseci i urvrdile potrebe za naredni period kako bi se pružila što adekvatnija zaštita žrtvama nasilja u porodici u periodu pandemije.\nAnaliza, će uključiti pitanja: značaja specijaliziranih usluga/servisa koje pružaju nevladine organizacije za preživjele nasilja u porodici; uporednu analizu pruženih usluga od strane nevladinih organizacija prije i tokom pandemije (da bi se prikazao obim pruženih usluga, uključujući rad SOS telefona i psihološku podršku tokom pandemije); analizu usluga koje preživjelim pružaju zdravstvene ustanove sa fokusom na dostupne usluge tokom kriznog perioda; evidentiranje svih specijaliziranih usluga koje pružaju nevladine organizacije i u kojoj mjeri imaju podršku institucija za realizaciju usluga, utvrditi da li postoje politike/mjere na svim nivoima vlasti kojim se finansiraju specijalizovane usluge u skladu sa Istanbulskom konvencijom, te identifokovati naučene lekcije o dobrim praksama i greškama. Analiza će se definisati prioriteti za prevaziaženje nedostata u sistemu podrške i utvrditi i aspekt uvećanja troskova prikazan okvirno po budžetskim stavkama. Nakon provedenog istraživanja na terenu, dobit će se uvid u probleme i potrebe krajnih korisnica u periodu pandemije, što će također biti pretočeno u poseban policy brief sa preporukama kao alat Sigurne mreže za zagovaranje sa predstavnicima vlasti na svim nivoima za unapređenje podrške radi održivog funkcionisanja sigurnih kuća u kriznim situacijama, kao što je pandemija, ali i sve druge vandredne situacije.\nFondacija lokalne demokratije raspisuje poziv za odabir jedne/og nezavisne/og konsultantice/ta za izradu dokumenta Analize , što uključuje izradu metodologije i analizu prikupljenih podataka sa preporukama.\nUslovi za prijavljivanje /kvalifikacije, stručna znanja/\nBroj osoba koje se angažiraju je jedna/jedan nezavisna/ni (1) konsultantica/t\nIskustvo u izradi analiza javnih politika i zakonskih akata u oblasti rodno zasnovanog nasilja (navesti kao reference minimalno tri objavljena analitička i istraživačka rada)\nZa obavljanje poslova iz javnog poziva mogu se prijaviti isključivo fizička lica koja imaju propisane kvalifikacije i stručna znanja, uz obavezno dostavljanje Prijave i CV-a sa posebnim naglaskom na kvalifikacije i reference koje odgovaraju uslovima javnog poziva.\nPrijave se mogu dostaviti u elektronskoj verziji najkasnije do 28. oktobra 2021. godine na sljedeću email adresu: tubsasa@bih.net.ba, ili poštom, na adresu Fondacije lokalne demokratije, Radićeva 11, 71000 Sarajevo.\nOcjenu pristiglih prijava vršit će komisija imenovana u tu svrhu.\nOdluka o izboru konsultanatice/ta će biti dostavljena u roku od 3 dana od završetka konkursa i biće objavljena na web-stranici Sigurne mreže (http://www.sigurnamreza.ba).\nPravo prigovora na odluku o izboru konsultantice/ta imaju svi prijavljeni u roku od 3 (tri) dana od dana objavljivanja navedene odluke.\nPo isteku roka za prigovor potpisat će se ugovor sa izabranom/im konsultanticom/konsultantom o međusobnim pravima i obavezama u izvršenju traženog posla.\nJAVNI POZIV za dostavljanje ponuda za konsultantske usluge na izradi metodologije i dokumenta: “Analiza utjecaja COVID-19 na specijalizirane usluge podrške žrtvama nasilja u porodici”\nJAVNI POZIV za angažovanje konsultanata/kinja za izradu prijedloga za unapređenje zakonskog okvira za krivično-pravnu zaštitu preživjelih seksualnog nasilja u BiH u okviru projekta ,,Prekinimo ćutanje – Unapređenje odgovora na seksualno nasilje nad ženama\nJAVNI POZIV Za angažovanje eksternog/e eksperta/kinje u projektu: ,,Unapređenje kapaciteta pružalaca servisa podrške za žrtve rodno zasnovanog nasilja-faza III”, koji finansira Evropska unija, a provodi UN Women\nAktivnosti JAVNI POZIV Za angažovanje moderatorice/ra u projektu: ,,Unapređenje kapaciteta pružalaca servisa podrške za žrtve rodno zasnovanog nasilja-faza III”, koji finansira Evropska unija, a provodi UN Women JAVNI POZIV Za angažovanje ekspertkinje/ta za kreiranje resursa za informisanje u projektu: ,,Unapređenje kapaciteta pružalaca servisa podrške za žrtve rodno zasnovanog nasilja-faza III”, koji finansira Evropska unija, a provodi UN Women JAVNI POZIV za dostavljanje ponuda za konsultantske usluge na izradi metodologije i dokumenta: “Analiza utjecaja COVID-19 na specijalizirane usluge podrške žrtvama nasilja u porodici”


U "zelenoj učionici" deca učila o prirodi i očuvanju životne sredine - AgroSmart\nUdruženje „Naša zemlja“ – centar za održivi razvoj ruralnih područja, u saradnji sa partnerima Konjičkim klubom „Donjon“ i Udruženjem animatora „Anima“, realizovalo je radionice na otvorenom sa decom predškolskog i školskog uzrasta u sklopu projekta „Zelena učinica – Green Classroom“.\nRadionice su održane pod pokroviteljstvom Ministarstva zaštite životne sredine Republike Srbije, koje je pružilo podršku projektima civilnog društva u oblasti zaštite životne sredine u 2020. godini.\nDruženje sa predškolarcima i decom školskog uzrasta uz učenje o ekologiji i doprinosu koji i deca mogu dati u očuvanju životne sredine organizovano je na Pejićevim salašima, nadomak Novog Sada.\nKroz igru i kreativne radionice deci su približeni pojmovi i značaj ekologije i zaštite životne sredine u smislu izazova klimatskih promena, načina racionalne upotrebe energije i mogućnosti smanjenja zagađenja. Deca su upoznata su sa selom, atarom, domaćim životinjama, pravili su radove na temu ekologije i reciklaže, a izradili su i prirodne preparate na bazi koprive i drugog bilja za prskanje useva bez zagađenja.\nOrganizatori smatraju da se na ovaj način može uticati da se deci podigne znanje i svesnost o očuvanju životne sredine, odnosno o izgrađivanju pozitivnog stava i života u skladu sa prirodnim okruženjem.\nTema na koju se je odnosi projekat čija je realizacija pomognuta iz budžeta Ministarstva zaštite životne sredine je zaštita prirode, a kroz radionice sa školarcima i mlađom decom pokazano je da su oni najvažnija karika u lancu očuvanja životne sredine i njene budućnosti. Menjanjem svakodnevnih navika i učenjem o značaju prirode, proizvodnje i upotrebe zdrave hrane, dobrobiti životinja i celog ekosistema najmlađi će sutra imati drugačiji, pozitivniji odnos prema životnoj sredini, poručili su organizatori.


Borbe turske vojske i Kurda na severu Sirije - 26.04.2017, Sputnik Srbija\nBorbe između snaga kurdske samoodbrane i turske vojske počele su u kantonu Afrin na severu Sirije, javila je kurdska agencija „Firat“. 26.04.2017, Sputnik Srbija\n© REUTERS / Ihlas News AgencyTurski tenkovi na granici sa Sirijom, 23. avgusta 2016\nBorbe između snaga kurdske samoodbrane i turske vojske počele su u kantonu Afrin na severu Sirije, javila je kurdska agencija „Firat“.\nTurska vojska gađala je iz artiljerijskog oružja pozicije Kurda koje Ankara smatra povezanim sa Radničkom partijom Kurdistana. Nakon toga, prema saopštenjima agencije, Turci su napali pozicije Kurda u selu Firfirke. Nema podataka o rezultatima sukoba, borbe se nastavljaju.\nJuče je Turska izvela vazdušni napad na kurdske jedinice na severoistoku Sirije. Najmanje pet pripadnika pešmerga (kurdskih jedinica) poginulo je u udaru turske vojske avijacije na ciljeve Radničke partije Kurdistana u području planine Sindžar u severnom Iraku, kao i u planinskim oblastima severoistočne Sirije.


Dan online - Ekonomija: Uvećan broj putnika - 2019-11-06\nEkonomija ZA DEVET MJESECI VIŠE OD POLA MILIONA\nNacionalni avio-prevoznik Montenegroerlajnz (MA) prevezao je za deset mjeseci 593,94 hiljade putnika u sve tri kategorije saobraćaja, što je tri odsto više u odnosu na isti prošlogodišnji period, saopšteno je juče iz kompanije.\n– Rast broja putnika recipročan je rastu obima saobraćaja u odnosu na prošlu godinu – navodi se u saopštenju, koje je prenijela agencija Mina biznis. Izvršni direktor MA Živko Banjević naveo je da je veoma zadovoljan postignutim rezultatima, prije svega imajući u vidu činjenicu da su ostvareni u uslovima sve jače konkurencije na tržištu.\n– U poslednje vrijeme smo svjedoci bankrotstva nekoliko velikih evropskih avio-kompanija zbog otežavajućih okolnosti i izazova u komercijalnoj avijaciji koji su doveli do maltene tektonskih poremećaja na evropskom i svjetskom tržištu. MA nije pošteđen od svega toga, naprotiv, nikada nije bilo teže baviti se ovim poslom, a opet su uz podršku vlasnika postignuti odlični rezultati – smatra Banjević. Vl.O.


► Putnički avioni nadzvučne brzine uskoro ponovo na nebu\n09.08.2019 Beograd/ Njujork\nPutnički avioni nadzvučne brzine mogli bi uskoro ponovo biti na nebu jer se mlada privatna američka firma "Bum supersonik" (Boom Supersonic) uortačila s projektanskom kompanijom starog francuskog aeronautičkog džina "Daso" (Dašault Systemes) u poduhvatu da napravi novi avion koji će drastično skratiti putovanja, piše danas na sajtu američkog poslovnog časopisa "Forbs" (Forbes).\nPostojao je samo jedan uspešan supersonični putnički avion - britansko-francuski "Konkord". Leteo je od 1976. do 2003. godine, uz takmaca "Tupoljev TU-144" koji je 1970-ih nekoliko godina prevozio poštu u Sovjetskom Savezu, a putnike manje od godinu dana 1978. pre no što je povučen iz saobraćaja.\nJula 2000. godine "Konkord" "Er Fransa" se srušio tokom poletanja iz Pariza, usmrtivši svih 109 ljudi u avionu i četvoro na zemlji. Usledili su teroristički napadi 11. septembra 2001. u SAD, rastući troškovi održavanja i pad prodaja karata, te je i "Konkord" penzionisan, oktobra 2003. godine. Od tada samo neki vojni avioni lete brže od zvuka.\nMogući mlaznjak koji bi "Bum" proizvodio, nazvan "Uvertira" (Overture), trebalo bi da već 2023. godine poleti brzinom od 2,2 Maha - 2,2 puta brže od zvuka. Imaće delta krilo poput "Konkorda", trup od ugljeničnih vlakana i turbo-mlazne motore s trostrukim turbnama. Projektovan je tako da prevaziđe probleme koje je imao "Konkord".\n" 'Uvertira' će u prvoj verziji imati 55–75 sedišta, sva u 'biznis klasi' i cena će biti kao i 'biznis klase' ostalih kompanija", a ne znatno viša, kako je bilo s "Konkordom" koji je često leteo uglavnom prazan - rekao je softverski inženjer Džoš Kral, suosnivač i potpredsednik "Buma" za tehnologiju.\nPre no što "Bum" bude sposoban da izgradi "Uvertiru" u svoj njenoj veličini, mora da najpre dokaže kvalitet njene osnove. Da bi to učinili, razvijaju mali prototip, XB-1 ili "Bejbi Bum", avion-dvosed za demonstraciju.\nKoriste novo rešenje "Dasoa" nazvano "Reinvent the Sky", lansirano prošle godine za podršku manjim inovatorima i startapima u vazduhoplovstvu da postignu besprekoran dizajn i inženjering, a samim tim efikasnost letelice.\n"Bum" vredno radi na prototipu i već decembra će XB-1 biti spreman, a prvi let je sledeće godine, najavio je Kral.\n"Bum" namerava da partnerstvo s "Dasoom" nastavi i kada pređe na proizvodnju putničkih aviona pune veličine, te već rade na zahtevima projektanata i specifikacijama, koristeći i "alat" ENOVIA za upravljanje životnim ciklusom proizvoda, da bi pokrenuli saradnju s kooperantima i upravljanje budućom proizvodnjom.\n"Uz postojeće propise o regulisanju letova aviona nadzvučne brzine, ;u svetu postoji preko 500 potencijalnih rentabilnih ruta za 'Uvertiru', uključujući mnoge u Aziji, od koje se očekuje da će doneti gotovo polovinu rasta broja putnika u avionima sveta u narednih 20 godina", objasnio je Kral.\n"Zamislite let od Tokija do Los Anđelesa za šest umesto za deset sati, ili od Tokija do Bostona za manje od devet sati umesto za 13 - računa se da takve rute imaju očekivanu potražnju za čak 1.000 aviona nadzvučne brzine", izjavo je potpredsednik "Buma".Kral je za "Forbs" rekao da se sve svodi na postizanje prvobitnog cilja "Buma": "Da svet učini drastično pristupačnijim - smanjujući troškove, vreme i gnjavažu tokom putovanja".\nnadzvučni avion /\nBoom Supersonic /


Ovo su najbolje reklame za vrijeme Super Bowl-a – Bankar.me\nOvo su najbolje reklame za vrijeme Super Bowl-a\nFebruary 1, 2015 MARKETING, POSLIJE POSLA, SVE VIJESTI, ZANIMLJIVOSTI Leave a comment\nZnamo da je finale američkog fudbalskog prfenstva, čuveni Super Bowl vrijeme kad u SAD sve stane. Bitan dio predstavljaju i reklame za vrijeme utakmice i u poluvremenu koje znaju da koštaju i po nekoliko miliona dolara.\nKompanije su utrkuju da agencijama i televizijama daju novac kako bi se minut ili nekoliko desetina sekundi njihove reklame zavrtjelo u programu jer znaju da reklama za vrijeme Super Bowla ne znači samo to da će je vidjeti milioni ljudi već i prestiž.\nPogledajte reklame koje zu proglašene za najbolje svih vremena. Neke od njih su zaista sjajne i remek djela marketinga.\nPOJMOVIIzještaj Erste grupe o bankarskom sektoru srednje i jugoistočne Evrope Nagradna igra M-tela prevare Reklama dana Reklama na internetu Reklama za Land Rover Reklame za Super Bowl Šta je dobra reklama\nPrevious Šta kad bi na svijetu živjelo samo 100 ljudi?\nSljedeći Štiglic: Euro razjedinio Evropu\nNova prevara putem emaila


VLADA NIJE DOBILA KONAČAN OBLIK: Vučić uvodi dva nova ministarstva?\nIzvor\tDanas\tavgust 15, 2016\nBEOGRAD - Premijer Aleksandar Vučić planira da uvede još novih lica u Vladu Srbije i tek imenovani sastav Vlade Srbije vrlo brzo će biti promenjen.\nKako navode sagovornici, sredinom septembra, naime, naći će se na dnevnom redu Narodne skupštine Republike Srbije izmene Zakona o ministarstvima i Zakona o vladi. Premijer namerava da ekologiju koja je sada u resoru poljoprivrede izdvoji u posebno ministarstvo. Ko će voditi novo ministarstvo za ekologiju u ovom trenutku nije sasvim izvesno, ali izvori smatraju da premijer već ima određenu ličnost u vidu. Takođe, biće uvedeno i novo ministarstvo - resor za evrointegracije, odnosno za Evropsku uniju. Da li će sadašnja ministarka bez portfelja Jadranka Joksimović, koja je bila zadužena za evropske integracije, samo biti preimenovana u novom resoru, izvorima nije poznato. Ističu, međutim, da tu neće biti iznenađenja u smislu uvođenja novih stranaka u vladu.\n« SNS i SVM potpisale Koalicioni sporazum Jovanović: Dačić bi da preko Miloševića rehabilituje i sebe »


RTS :: Fudbal - Kv. za LŠ: Crvena zvezda - Evropa\nRTS 1 Fudbal - Kv. za LŠ: Crvena zvezda - Evropa\nutorak, 18. avg 2020, 21:00\nFudbaleri Crvene zvezde sastaće se sa ekipom Evrope sa Gibraltara u prvom kolu kvalifukacija za Ligu šampiona. Direktan prenos utakmice je na Prvom programu RTS-a od 21 čas, a komentator utakmice biće Nemanja Matić.\nBiće to prvi meč trenera Dejana Stankovića na klupi Crvene zvezde u evropskim takmičenjima.\nCrvena zvezda je apsolutni favorit na ovom meču u kojem popravnog nema, jer do plej ofa Lige šampiona igraće se samo po jedna utakmica u kvalifikacijama za elitno takmičenje.\nCrvena zvezda se nalazi na 65. mestu Uefine rang liste, dok je ekipa Evrope trenutno na 323. poziciji.\nZvezda započinje svoju 54. sezonu na međunarodnoj sceni.\nVladan Milojević je u prethodne tri godine postavio visoke standarde na klupi crveno-belih, dva puta za redom uspevao je da dovede Crvenu zvezdu do grupne faze Lige šampiona, a Dejan Stankoviće će pokušati da nastavi taj sjajan niz rezultata na međunarodnoj sceni.\nCrvena zvezda je započela novu sezonu u Super ligi sa četiri pobede, uz gol razliku od 12 datih i samo dva primljena gola.\nEvropa sa Gibraltara nije odigrala zvaničan, takmičarski meč od marta meseca, a u prethodnoj sezoni bili su prvi na tabeli posle 17. kola, zabeležili su 16 pobeda, uz jedan remi i u trenutku kada je Prva liga Gibraltara prekunuta, imali su pet bodova\nviše od drugoplasiranog Sent Džozefa.\nUsled pandemije Covid19, odlučeno je da se liga prekine, i da Evropa kao prvoplasirani tim predstavlja Gibraltar u kvalifikacijama za Ligu šampiona. Evropa je klub koji je osnovan 1925, obnovljen je 2014, a ovo će im biti tek drugi nastup u kvalifikacijama za Ligu šampiona i ukupno 7. nastup u evropskim kupovima od 2014. godine kada su debitovali na međunarodnoj pozornici.\nSedam puta su bili šampioni Gibraltara, imaju i osam osvojenih Kupova i tri superkupa, a u Uefonim takmičenjima nikada nisu uspevali da prođu prvo kolo kvalifikacija. Na 16 utakmica na međunarodnoj sceni zabeležili su tri pobede, dva remija i 11 poraza.\nCrvena zvezda je apsolutni favorit, a ukoliko prođu prvu prepreku, igrači šampiona Srbije sastaće se u drugom kolu kvalifikacija za Ligu šampiona sa boljim iz duela Dinamo Tbilisija i Tirane. Taj meč igra se u sredu od 19 časova.\nMeč između Crvene zvezde i Evrope igra se od 21 sat na stadionu Rajko Mitić u Beogradu, uz direktan prenos na Prvom programu RTS-a.


U Severnobačkom okrugu 104 novozaražene osobe - Povezane vesti - Naslovi.net\nU jutrošnjem izveštaju Zavoda za javno zdravlje Subotica navodi se da su u protekla 24 časa na teritoriji Severnobačkog okruga registrovana 104 slučaja zaraze virusom Kovid-19. Najveći broj zaraženih, njih 97, registrovan je u našem gradu, sedam… »\nNOVI SAD - U Vojvodini su u poslednja 24 časa registrovana 1.763 nova slučaja zaraze korona virusa, od koji 472 u Novom Sadu, saopštio je danas Institut za javno zdravlje Vojvodine. Kako se navodi, situacija je kritična u Pančevu, Zrenjaninu… »\nU Subotici još 97 zaraženih koronavirusom\nU jutrošnjem izveštaju Zavoda za javno zdravlje Subotica navodi se da su u protekla 24 časa na teritoriji Severnobačkog okruga registrovana 104 slučaja zaraze virusom Kovid-19. Najveći broj zaraženih, njih 97, registrovan je u Subotici, sedam je sa… »\nInstitut za javno zdravlje Vojvodine i dalje ocenjuje epidemiološku situaciju u AP Vojvodini kao vanrednu, sa daljom tendencijom pogoršanja. Kako se navodi u današnjem saopštenju, tokom prethodnog dana u Vojvodini su registrovana 1.763 nova slučaja… »