NAJEBALI SMO Naprednjaci do sada zadužili Srbiju za preko 11 milijardi evra! - Radio Košava\nNAJEBALI SMO Naprednjaci do sada zadužili Srbiju za preko 11 milijardi evra!\n“"Srpska napredna stranka" za šest i po godina Srbiju je zadužila za skoro za jedanest milijardi evra i nastavlja sa zaduživanjem.\nIstovremeno pričate da je Srbija 2012. godine sa zaduženjem od 14, 1 milijardu evra bila pred bankrotstvom, ali šta smo sada kada je država zadužena 26 milijardi evra.\nZar sada nismo pred bankrotom“, pitao je Radoslav Milojičić poslanik "Demokratske stranke" tokom nastavka rasprave u "Skupštini Srbije" o setu finansijskih zakona.\nPoslanika "DS" interesovalo je i zašto se ova vlada sa najboljim budžetom, sa najvećim suficitom u istoriji čovečanstva ponovo zadužuje.\n“U redu je da se Srbija zadužuje za 25 miliona evra za razvoj zdravstva, ali nije u redu zaduženje od 160 miliona evra koje ide uglavnom za propala javna preduzeća, gde su propali direktori iz vladajuće stranke.\nČetrdeset miliona evra ide za reformu finansijskih institucija, umesto da zaposleni u tim institucijama nemaju plate po 500 i 600 000 dinara, dok građani Srbije rade za 22 000 dinara.\nZa šest i po godina uspeli ste da poskupite cenu struje, goriva, da smanjite subvencije poljoprivredi, smanjite plate i otmete lokalonoj samoupravi 50 milijardi dinara” , naveo je Milojičić i dodao da je žalosno što državni sekretar u Ministarstvu finansija Nenad Mijailović u takvoj Srbiji kupuje vilu od 400.000 evra.\nReplicirajući poslaniku "DS", naprednjakinja Aleksandra Tomić, predsednica skupštinskog Odbora za finansije navela je da je interesantno da o lokalnoj samopravi govori čovek koji je tu istu samoupravu zadužio za četiri milijarde dinara kako bi isplaćivao plate preko fudbalskog kluba.\n“U vreme o kome poslanik "DS" govori devizne rezerve bile su 400 milijardi evra, a danas su 10.550 milijardi evra.\nZnači, velika je razlika. Od kredita koje ste podizali ostalo nam je čak 1,5 milijardi evra kamate.\nKursne razlike ste krili na posebnim računima "NBS" ,a dug po sudskim presudama narastao je na 22 milijarde dinara. To sve nije ušlo u javni dug“, objasnila je Tomićeva.\nDijanu Vukomanović, poslanicu "Narodne stranke" interesovalo je zbog čega raspravi o novim zaduženjima i finansijskim zakonima ne prisustvuje resorni ministar Siniša Mali.\n“Izgleda da sam bila u pravu kada sam rekla da će Mali biti premijer, a ne ministar finansija, jer da jeste on bi bio ovde u parlamentu.\nVerovatno nas gleda preko malih i verovatno je njegov tim odlučio da nije dobro da njegovo prvo pojavljivanje bude baš po pitanju zaduživanja“, rekla je Vukomanovićeva negodujući što tri nova zajma o kojima parlament raspravlja iznosi čak 408 miliona evra, od čega 84 odstro su namenjena za javne rashode, javna preduzeća, deset odsto za podršku finansijskim institucijam, a i minornih šest odsto za razvoj zdravstva.\nNavodeći razloge zbog kojih je primetno odsustvo novog ministra finansija u parlamentu Tomićeva je objasnila: ”Mali je u formiranju svog kabineta i da je tek na putu da sa svojim saradnicima dođe ovde“.\nOna je napomenula i da priča o novim zajmovima nije tako jednostavna, jer Srbija vraća kredite koji su nekada podizani sa kamatnom stopom od po 8,3 odsto, a danas se uzimaju krediti po dva odsto kamate, sa velikom otplatom i grejs periodom.\nPredsednica skupštinskog odbora za finansije napomenula je i da prethodna vlast nije prikazala realni javni dug zbog čega je „MMF otišao i nije hteo da razgovara sa Srbijom“, a vratio se posle 2012. godine kada je dobio „dobrog političkog partnera u vidu "SNS" i Aleksandra Vučića“.\nI poslanik "SNS" Veroljub Arsić optužio je prethodnu vlast da u toj „igri brojeva nije bila iskrena prema građanima“.\n„Da li je javni dug samo ono što se država zvanično zadužila na tržištu kapitala ili je i javni dug ono što je država prihvatila kao obavezu, a nije obezbedila izvore finansiranja? To neće da kažu. To će da prećute. To im nije u interesu“, rekao je Arsić i dodao da predstavnici bivše vlasti neće da kažu ni gde su potrošili 450 miliona evra od prodaje "NIS"-a, te da još uvek kriju „kao zmija noge“ gde je potrošen novac od prodaje "Mobtel"-a.\nDa neće da kažu da je te dve milijarde evra završilo u susednim zemljama i u zemljama bivše Jugoslavije. Najviše u Bugarskoj, jednim delom u Bosni, Sloveniji.\n"To neće da kažu", rekao je Arsić, navodeći da je prethodna vlast ostala dužna i oko 40 milijardi dinara za subvencije poljoprivrednicima, a i to je, dodaje, javni dug.\n„Kada postave pitanje kako je javni dug narastao do fantastičnih 76 odsto neće da kažu da je 1,7 milijardi evra narastao dug na kredite koje su oni podizali u dolarima, na kursnim razlikama, i to će da prećute.\nNa otplate „njihovih kredita“, aktuelna vlast je postrošila četiri milijarde evra i zatekla je „iscrpljenu privredu na kolenima“, rekao je Arsić.\nIzvor: Danas.rs / Foto: Mondo.rs


Prilika da se zaposle mladi bez roditeljskog staranja – Info Centar Juga\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandrar Vulin i upraviteljka fondacije „Uključi se“ Milena Jakšić, potpisali su danas memorandum o saradnji na sprovođenju projekta „Budi svoj“, koji ima za cilj socijalnu inkluziju mladih bez roditeljskog staranja kada izađu iz sistema socijalne zaštite.\nVulin je nakon potpisivanja sporazuma rekao da u Srbiji oko 6.500 dece odrasta bez roditeljskog staranja, da je 800 njih u institucijama, a da su ostali u hraniteljskim porodicama i da oni kroz projekat „Budi svoj“ dobijaju priliku i nadu da se zaposle, usavršavaju, navodi se na sajtu ministarstva rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja.\nUpraviteljka fondacije „Uključi se“ Milena Jakšić i Aleksandrar Vulin, ministar za rad, boračka i socijalna pitanja potpisali memorandum o saradnji na sprovođenju projekta „Budi svoj“.\n„Kada ta deca završe školu i napuste sistem socijalne zaštite, nemaju kome da se obrate…Ovo je prilika da im se u skladu sa obrazovanjem ponudi radno mesto, usavršavanje“, rekao je Vulin.\nOn je rekao da su kompanije koje su se priključile projektu pokazale društvenu odgovornost, jer su od dela svog profita učinile nekom život boljim.\nPristupnicu generalnog donatora projekta „Budi svoj“ potpisao je izvršni direktor Vojvođanske banke Marinos Vatis, a partnerske pristupnice da žele da učestvuju u projektu potpisali su i predstavnici Helenskog privrednog druzštva Srbije, preduzeća Trivit, Forum za odgovorno poslovanje.\nOve firme ponudiće radna mesta i edukaciju mladima bez roditeljskog staranja koji izlaze iz sistema socijalne zaštite.\nMilena Jakšić je rekla da mladi koji napuštaju sistem socijalne zaštite nisu imali roditeljsku ljubav, već im je tu ljubav davala država.\n„Imamo obavezu da im pružimo podršku na poslednjem koraku ka osamostaljivanju“, rekla je Jakšić.\nProjekat „Budi svoj“ osim edukativnih aktivnosti – predavanja, stručnog usavršavanja, stimuliše i zapošljavanja pre svega samozapošljavanje, koje uz adekvatnu podršku može da obezbedi potpuno osamostaljivanje mladih bez roditeljskog staranja.\nZa sprovođenje projekta „Budi svoj“ neće se koristiti budžetska sredstva.\nMedveđa: Održan sastanak pod nazivom "Uključi se i ti se pitaš"\nDan penzionera obeležen u Lebanu


Bijeljina: Postoje li nesuglasice između Krstajića i Mićića? :: Dešavanja u Bijeljini ::\nBijeljina: Postoje li nesuglasice između Krstajića i Mićića?\nČelik i Radnik u Bijeljini danas igraju utakmicu koja će pobjedniku donijeti značajne bodove na putu ka evropskoj sceni. Zeničane njihov gradonačelnik motiviše sa premijama, dok Gradska uprava Bijeljina Fudbalskom klubu Radnik nije izmirila u potpunosti ni redovne obaveze.\nČelik će imati vrlo nezgodno gostovanje Radniku, a obzirom da se klub bori za izlazak na evropsku scenu, gradonačelnik Zenice Fuad Kasumović obećao je fudbalerima premije u iznosu od 20.000 KM. Samim izlaskom u neko od evropskih takmičenja Čelik bi predstavio Zenicu u lijepom svjetlu.\nI dok Uprava grada Zenice razmišlja o premijama za svoje igrače dajući veliku pažnju značaju utakmice koju Čelik igra u Bijeljini protiv Radnika, sa druge strane Uprava grada Bijeljine na čijem je čelu aktuelni gradonačelnik Mićo Mićić, nema sluha ni razumijevanja kada je riječ o načinu kako funkcioniše FK Radnik, tačnije okreće glavu od obaveza prema klubu koji je dolaskom na čelo Mladena Krstajića po prvi put u svojoj bogatoj istoriji izašao na međunarodnu scenu.\nPrilika se ukazala i ove godine da Semberci mukotrpnim radom izbore plasman na jedno od evropskih takmičenja.\nPrema informacijama bliskim FK Radnik, redovne finansijske tranše za koje se Uprava grada Bijeljine obavezala prema Radniku, tačnije poslednjih šest, nisu ispoštovane do kraja, te se semberski premijerligaš našao u nezgodnoj situaciji.\nNapominjemo da je FK Radnik dobio pozitivan Revizorski izvještaj, koji je ključan za dobijanje Licence od strane UEFA u maju, sa ciljem izlaska na međunarodnu scenu.\nPored svih nedaća Uprava Radnika na čelu sa Mladenom Krstajićem pozitivno posluje četiri i po godine te opstruisanje od strane Gradske uprave samo je još jedan potez u nizu aktuelne vlasti u Semberiji.\nDa nekome smeta Mladen Krstajić i aktuelna Uprava FK Radnik, i postoje li nesuglasice između Krstajića i Mićića pitanje je na koje za sada nema odgovora?


Milić o poruci Grenela: Srbija ima manevarski prostor - Centar za evroatlantske studije - CEAS\n"Grenel je vrlo eksplicitno rekao da njega interesuje ekonomski aspekt odnosa zemalja regiona i mogućnost da se ukinu prepreke, koje otežavaju pre svega zapošljavanje mladih na dobrim poslovima. To je prilika koju ne samo Beograd i Priština, nego ceo region može da iskoristi", rekla je Milić.\nKako je ocenila, politika SAD prema Kosovu neće se promeniti, pre svega u smislu povlačenja priznanja nezavisnosti KIM.\n"Međutim, sada vidimo da je kompromis postao nešto što je legitimno. Potpuno je neshvatljivo koliko pojedini društveni i politički akteri u Srbiji to odbijaju da vide i doprinose tome da se Srbija vidi u svetlu 90-tih. To smanjuje mogućnost za otvaranje malog, ali vrlo značajnog manevarskog prostora. Geopolitičke okolnosti koje su se okrenule na stranu Srbije, sada taj manevarski prostor čine mogućim", rekla je Milić.\nPosetu evropskog šefa diplomatije Džozepa Borela Beogradu Milićeva vidi kao signal da je zapadnoj međunarodnoj zajednici "postalo jasno da su trenutno Kosovo i pojedini kosovski akteri zapravo faktor usporavanja koje vodi ka destabilizaciji".\n"Nadam se da će ova tura intenzivne diplomatije međunarodne zajednice doprineti tome da se takse za početak ukinu, što će omogućiti implementaciju važnih inicijativa, poput mini Šengena, od koje svi mogu imati koristi", zaključila je Milić.


Vreli latino ritam koji donosi nova pesma, ispraćen je i neobičnim spotom!\nNakon odluke da napravi zaokret u karijeri, ohrabrena uspehom prethodne pesme „Radio“ koja je i posle više od godinu i po dana od objavljivanja vrlo slušana na radio stanicama, Jelena Jovanović objavila je novu pesmu „Bum“.\nAutori pesme su Nemanja Filipović i Takis, a kao i prethodnu pesmu, objavljuje je Magic Records.\nVreli latino ritam koji donosi nova pesma, ispraćen je i neobičnim spotom u produkciji xVisual u kojem je Jelena pokazala i svoje plesno umeće, posebno afrobeat i dancehall koje je usavršavala poslednjih godina. „Bum“ predstavlja dalji iskorak u Jeleninoj karijeri, moderan, na našim prostorima drugačiji zvuk, koji poziva na ples i radovanje životu, što nam je svima neophodno posle perioda korone.\nSjajnu atmosferu koju Jelena pravi na svojim nastupima dobro poznaju posetioci poznatih beogradskih restorana i klubova. Posebno uživa u akustičnim svirkama koje je počela intenzivnije da radi u skorašnjem periodu jer joj pružaju mogućnost direktnog kontakta sa publikom i drugačiji repertoar.\nTAGOVI: Jelena JovanovićBumnova pesmaMagic recordspremijera


Proizvodnja za trećinu veća nego lane - juGmedia\nProizvodnja za trećinu veća nego lane\nU prvom tromesečju tekuće godine na području grada Niša opala je jedino proizvodnja trajnih proizvoda široku potrošnju i to za 4,6 odsto.\nNIŠ – Prema podacima niške Uprave za privredu, održivi razvoj i zaštitu životne sredine, industrijska proizvodnja na području grada u prvom tromesečju ove godine bila je veća u odnosu na prvo tromesečje prošle godine za 38,4 odsto.\nStatistički podaci govore da je na početku godine proizvodnja netrajnih proizvoda za široku potrošnju povećana za čak 101,2 odsto, proizvodnja poluproizvoda veća je za 27,4 odsto, energije za 27,2 odsto, a proizvodnja kapitalnih proizvoda povećana je za 3,8 odsto.\nPosmatrano po granama prerađivačke industrije, od osam evidentiranih, u pet je zabeležen rast proizvodnje, a u tri pad.\nU proizvodnji hemikalija i hemijskih proizvoda evidentiran je rast od 62,7 odsto, u proizvodnji odevnih predmeta povećanje iznosi 61,6 odsto, a u proizvodnji metalnih proizvoda (osim mašina) 35,4 odsto.\nRast proizvodnje od 28,6 odsto zabeležen je u proizvodnji prehrambenih proizvoda, a rast od 22,8 odsto u proizvodnji električne opreme.\nPad proizvodnje evidentiran je u proizvodnji gume i plastike – 73,8 odsto, u proizvodnji mašina i opreme – 67 odsto i u proizvodnji računara, elektronskih i optičkih proizvoda – 8,1 odsto.\nPrerađivačka industrija u celini ostvarila je rast od 37,9 odsto, dok je u sektoru snabdevanja električnom energijom, gasom i parom ostvaren rast od 27,2 odsto.\nStatistički podaci kojim raspolaže Uprava za privredu, pokazuju da je početak 2015. godine za nišku privredu neuporedivo bolji u odnosu na početak 2014. godine, jer je na početku prošle godine zabeležen pad industrijske proizvodnje od 4,3 odsto.\nDonacija manastiru u Kacapunu\nVLADIČIN HAN .- Manastiru Svetog Ilije u selu Kacapun, u opštini Vladičin Han, Udruženje „Kraljevina Srbija“ doniralo je 40.000 dinara za obnovu…\nDevojčica stara 10 godina lakše je povređena je u Ulici Kosovke devojke u Nišu kada je na nju naletelo službeno vozilo Policijske uprave u tom…\nPet godina podrške zapošljavanja\nNIŠ – Nacionalni konkurs „Pokreni se za posao“ koji je pokrenula kompanija Filip Moris već petu godinu za redom pomaže građanima da kroz samozapošljavanje…


Anti-spam, 25.03.2013, 07:59 AM\nNakon nekoliko meseci zatišja, spameri su pojačali svoje aktivnosti u februaru. Prema podacima kompanije Kaspersky Lab, količina spama u email saobraćaju porasla je za skoro 13% i iznosila je 71%, što je više od proseka u januaru ili u poslednja tri meseca 2012. godine.\nOd ukupnog broja poruka, učešće onih koje su zaražene nekim virusom a detektovane od antivirusnih programa, porastao je za 9.4% u odnosu na prosek i iznosio 14.4%.\nLažna obaveštenja iz različitih finansijskih kompanija i dalje su jedan od najpopularnijih alata za distribuiranje virusa putem pošte. Ovaj trik bio je posebno popularan u Italiji gde su spameri često koristili Trojan-Banker.HTML.Agent.p, koji je zauzeo drugo mesto na februarskoj Top 10 listi zlonamernih programa koji se šire putem elektronske pošte. Ovaj Trojanac pojavljuje se u formi HTML stranice imitirajući registracioni formular poznatih banaka ili sistema elektronskog plaćanja koja koriste fišeri da bi otkrili podatke preko kojih se korisnici loguju na svoje naloge za elektronsko bankarstvo.\nJedna od najpopularnijih kompanija u čije se ime prevaranti najčešće predstavljaju je Google. U februaru, poslali su veliku količinu pošte koja sadrži ime kompanije Google, obaveštavajući korisnike da je njihova radna biografija (CV) uzeta u obzir. Primalac pošte bio je ohrabren da otvori fajl u prilogu kako bi proverio da li je njegova biografija ispravna. Prilog je zapravo bio zip dokument, koji je sadržao virus progamiran da krade lozinke i druge poverljive podatke iz kompjutera korisnika.\nU februaru, Južna Koreja bila je glavni izvor spama koji je poslat korisnicima u Evropi: spam poreklom iz ove zemlje činio je 50.9% od ukupno pristiglog spama, što je porast od 27,7% u odnosu na prethodni mesec. Kina, koja je prethodnog meseca bila lider u spamu pala je na šesto mesto u februaru, sa znatnim padom od 36.6%. Tako velike promene u raspodeli izvorišta spama između ove dve zemlje mogla bi se objasniti time što je grupa spamera počela da šalje spam sa druge botnet mreže.\n„Tako dramatičan porast u količini spam datoteka u februaru ipak teško da predstavlja početak novog trenda. Uzrok ove pojave pre leži u smanjenoj količini junk-a tokom januarskih praznika, kada je većina kompjutera koja je u botnet mreži isključena. Količina neželjenih poruka u februaru bila je malo manja od proseka za celu 2012. godinu. U svakom slučaju, ne očekujemo još dramatičnih promena u bliskoj budućnosti”, rekla je Darja Gudkova, šef odeljenja za analizu i istraživanje sadržaja kompanije Kaspersky Lab. „Najviše brinemo zbog toga što je većina zlonamernih datoteka namenjena krađi poverljivih informacija korisnika za online bankarske sisteme. Oni se pojavljuju se kao HTML formulari za registraciju. Korisnici bi trebalo posebno da obrate pažnju na takvu vrstu pošte i priloga i da ih ne otvaraju; stranicama za online bankarstvo bi trebalo pristupati samo preko internet pretraživača.”


Saobraćaj Архиве – ZoomUe\nUŽICE-U četvrtak, 12.maja u periodu od 8 do 14 časova , jednosmerni deo Krcunove ulice, biće zatvoren za saobraćaj motornih vozila zbog izvođenja radova na asfaltiranju,saopšteno je iz Užice razvoja. Iz ovog javnog preduzeća...\nMinistarstvo unutrašnjih poslova će u narednom periodu kontinuirano sprovoditi mere pojačane kontrole saobraćaja koje će prvenstveno biti usmerene na kontrolu brzine, vožnje u alkoholisanom stanju, korišćenja sigurnosnog pojasa i prevoženja dece na propisan način,...\nIzmene u javnom prevozu zbog praznika\nUŽICE-Iz Užice razvoja obaveštavaju korisnike javnog gradskog i prigradskog prevoza na teritoriji grada Užica, da će u ponedeljak 2.maja i u utorak 3.maja biti aktivan nedeljni red vožnje na linijama zbog prvomajskih praznika.\nOčekuje se pojačan intenzitet saobraćaja pred praznik\nZLATIBORSKI OKRUG – Povodom predstojećeg prvomajskog praznika očekuje se pojačan intenzitet saobraćaja, saopštavaju iz Auto moto saveza Srbije. Najopterećeniji će, prema prognozama, biti autoputevi širom zemlje, kao i putevi koji vode ka banjama i...\nŠestoro mrtvih u saobraćaju za uskršnje praznike, „crna statistika“ upozorava – oprezno za 1. maj\nU četiri praznična dana šest osoba je izgubilo život u saobraćaju, bilo je 16.000 prekršaja, a 800 ljudi selo je za volan pod dejstvom alkohola. To su podaci policije koja je ovih dana u...\nOko sokolovo uskoro i na Zlatiboru\nZLATIBOR-Na Zlatiboru će od 1. juna početi primena sistema za elektronsku kontrolu parkiranja „Oko sokolovo“. Kako je „Blicu“ rečeno u opštini Čajetina, KJP „Zlatibor“ je kupilo vozilo za ovu namenu, softver je nabavljen u...


Pejović: Pozitivno poslovanje „Vučevice“ | Palelive.com\nPočetna Regija Čajniče Pejović: Pozitivno poslovanje „Vučevice“\nPejović: Pozitivno poslovanje „Vučevice“\nČAJNIČE – Direktor Šumskog gazdinstva „Vučevica“ iz Čajniča Slobodan Pejović rekao je Srni da ovo gazdinstvo posluje pozitivno i da je do sada u ovoj godni ostvarena finansijska dobit veća od 600.000 KM, što predstavlja četvrtinu ukupne dobiti Javnog preduzeća „Šume Republike Srpske“.\n„Profesionalnim i predanim radom radnika `Vučevice` i u ovim teškim vremenima poslujemo pozitivno. Cilj svih nas jeste stabilno šumsko gazdinstvo koje će ostvarivati predviđene planove i dobit“, naveo je Pejović.\nPrema njegovim riječima, „Vučevica“ ima 163 stalno zaposlena radnika, kojima je plata viša od republičkog prosjeka.\n„Iako šumsko gazdinstvo svake godine povećava poslovni rezultat, odnosno dobit, odlučili smo da plate ostanu na postojećem nivou jer su iznad republičkog prosjeka, a višak sredstava da utrošimo na primanje pripravnika i proizvodne radne snage“, istakao je Pejović.\nOn kaže da je u Šumsko gazdinstvo „Vučevica“ primljeno 12 pripravnika i 38 radnika po osnovu ugovora o privremenim poslovima.\n„Prilikom prijema pripravnika i proizvodnih radnika vodilo se računa o boračkim kategorijima. U prethodnom periodu u radni odnos primljeno je devet članova porodica palih boraca i sedam ratnih vojnih invalida“, rekao je Pejović.\nOn je podsjetio da je u prošloj godini „Vučevica“ ostvarila dobit od 1.705.158 KM, sa visokim koeficijentom likvidnosti od 2,45 KM, odnosno da preduzeće ima dva i po puta više potraživanja, zaliha i imovine nego obaveza koje dolaze na naplatu.\n„Ostvarenu dobit iz prethodne godine ulažemo u povećanje mehanizacije, biološke investicije, gradnju i rekonstrukciju šumskih kamionskih puteva, poboljšanje informacionog sistema, te održavanje objekata“, zaključio je Pejović.\nPrethodni članakVladika Grigorije u petak na slavi Hrama Svete Angeline\nNaredni članakLjepote parka „Sutjeska“ očarale osnovce iz Srpske i FBiH


Konferencija za medije OO SDP Bugojno – RTV Bugojno\nAdmir Škandro u uvodu se kritički osvrnuo na sam rad Općinskog vijeća u poslednjem periodu naglasivši da je šest mjeseci nakon izbora održana tek treća sjednica kao i to da nisu razmatrani niti usvojeni brojni bitni izvještaji: progami rada Općinskog vijeća i načelnika za ovu godinu, izvještaji o izvršenju budžeta za 2015. i 2016. godinu te izvještaji JU i preduzeća. “Na protekloj sjednici Općinskog vijeća imali smo osam tačaka Dnevnog reda, a Klub vijećnika SDP-a je dao podršku za sve tačke koje su u interesu građana Bugojno i u skladu sa zakonskim propisima, ne vodeći se time ko je predlagač”, naveo je Škandro.\nPored svih tačaka dnevnog reda, najviše pažnje je privukao Prijedlog budžeta Općine Bugojno za 2017.godinu, koji je planiran u iznosu od 8.069,000 KM, što je, kako kaže, nerealno planiran iznos.Ovoliki iznos budžeta planiran je iz jedinog razloga, da se zadovolje apetiti budžetskih korisnika bliskih vladajućoj većini, a prvenstveno javnih preduzeća i ustanova, kojima su značajno povećana sredstva u odnosu na prethodne godine, naglasio je. “Na prijedlog budžeta, Klub vijećnika SDP-a je uložio 8 amandmana, i poražavajuće je da nijedan nije usvojen. SDP je kroz predložene amandmane pokazao da radi u interesu običnog čovjeka, a što bi trebalo da bude zajednički cilj Općinskog vijeća. To dovodi do zaključka da vladajuću većinu interesuje samo ko je predlagač, a ne suština predloženog. Jedna od zanimljivijih tačaka dnevnog reda sjednice je bila i zamjena članova Nadzornih odbora u javnim preduzećima, gdje je vladajuća većina nastavila sa ranijom praksom nezakonitog imenovanja članova upravnih i nadzornih odbora”, istakao je Škandro.


Medveđa: Povećan budžet za sportiste sa 10 na 15 miliona dinara - JuGmedia\nSportski klubovi, organizacije i udruženja u opštini Medveđa mogu ove godine da računaju na ukupno 15 miliona dinara za realizaciju svojih programa, za trećinu više nego prošle 2018, kada je podeljeno 10 miliona dinara.\n„Na nama je da pripremimo što više projekata, talentovanu decu imamo, a razvojem sporta u Medveđi uspeli bi da zadržimo mladost naše opštine“, kaže predsednik opštine Nebojša Arsić.\nO ovome je bilo reči i na svečanoj sednici Sportskog saveza Medveđe, gde su najboljima u 2018. podeljene nagrade.\n„Zadovoljstvo je moje da mogu da pobrojim uspehe koje su naši sportisti postigli kao pojedinci, ili kao saigrači u timskim sportovima. Male sredine su iznedrile naše velike legende u sportu, a ja verujem da među našom omladinom ima jako talentovane dece, kojoj nedostaju samo bolji uslovi za rad i trening“, ocenio je Arsić.\nNa toj sednici je, inače, titulu sportiste u Medveđi za 2018. godinu poneo Mladen Nikolić, košarkaš KK Jablanica, a klub kome on pripada proglašen je najboljim dok je Miljanu Joviću uručeno priznanje za životno delo za izuzetnu dugogodišnju aktivnost u sportu.\nOSTAJTE OVDE Posao za mlade prioritet u gradu na Veternici


Otkrivena spomen ploča posvećena vojvodi Đuši – Semendria\nOtkrivena spomen ploča posvećena vojvodi Đuši\n15. januar 2013. DRUŠTVO – Spomen ploča posvećena vojvodi Đuši Vulićeviću otkrivena je u nedelju u Smederevu, u prisustvu stotinak građana Smedereva i gostiju. Tim povodom, gradonačelnica dr Jasna Avramović i predsednik Skupštine grada Smedereva Branče Stojanović organizovali su prijem u Gradskoj upravi.\nU organizaciji Grada Smedereva i smederevske podružnice Zavičajnog udruženja Azanja, na fasadi kuće na početku Ulice vojvode Đuše u Smederevu otkrivena je spomen ploča Đuši Vulićeviću, vojvodi Smederevske nahije i suorganizatoru Prvog srpskog ustanka, koji je poginuo 1805.godine u borbi za oslobođenje Smedereva.\nSpomen ploču su otkrili prof.dr Radmila Milentijević, bivši ministar u Vladi Republike Srbije, koja više od 20 godina svoje znanje i kapital stečen u Americi ulaže u očuvanje kulturno-istorijske baštine srpskog naroda i prof.dr Momčilo Talijan, predsednik Zavičajnog udruženja Azanja.\n“Ovo je veoma važan događaj u istoriji, ne samo Smedereva, Azanje i Smederevske Palanke, nego srpskog naroda uopšte, jer predstavlja dokaz da se vraćamo našoj istoriji, da učimo ko smo, odakle smo, koji su nam koreni. Ovo je veličanstven događaj i divan primer takvog postupka da se vraćamo na naš Prvi srpski ustanak, da znamo kako je jedan hrabar Azanjac dao svoj život za oslobođenje od turskog ropstva”, istakla je Milentijević i izrazila nadu da će mu biti podignut spomenik i u rodnoj Azanji.\nNakon svečanog programa, gradonačelnica dr Jasna Avramović i predsednik Skupštine Branče Stojanović, na prijemu u Gradskoj upravi, poželeli su dobrodošlicu g-đi Milentijević i predstavnicima Opštine Smederevska Palanka, Zadužbinskog društva Prvi srpski ustanak Orašac i Zavičajnog udruženja Azanja.\n„Za nas Srbe, današnji dan je posebno svečan, jer dočekujemo Srpsku novu godinu. Drago mi je da ovim lepim povodom mogu da pozdravim uvaženu profesorku i predstavnike bratskog grada, Smederevske Palanke i Azanje“, rekla je gradonačelnica.\n„Mi imamo bogatu istoriju i važno je kad se podsetimo na te datume, jer kako kažu, ko zaboravi svoju istoriju, preti mu opasnost da mu se ponovi. U nadi da ćemo sarađivati i u nekim drugim projektima, pozdravljam g-đu Milentijević i goste“, poručio je Stojanović.\nTokom prijema, kojem su prisustvovali odbornik u Skupštini grada Bojan Kostić i v.d. direktor JKP Čistoća Kristijan Đurić, gostima su uručeni prigodni pokloni, a Radmila Milentijević je svoju knjigu Biografija Mileve Marić Ajnštajn darivala Narodnoj biblioteci i Gimnaziji u Smederevu.\n« Mali fudbal: Smederevo – Vranje 4:2\nDa li je gasifikacija Smedereva bila po zakonu? »


Početna/BBC vesti/Korona virus: U Srbiji još 89 zaraženih, Brazil pred kolapsom i neobični slučaj predsednika Južne Afrike\nJedna osoba je preminula u Srbiji u poslednja 24 časa, u trenutku kada brojne evropske zemalje odlučuju da ublaže mere ograničenja kretanja, a Svetska zdravstvena organizacija dobija sve više poziva da pokrene istragu o međunarodnom odgovoru na pandemiju Kovida-19.\nSituacija u Brazilu čini se da izmiče kontroli – broj zaraženih porastao je na 244.000, a 16.118 ljudi je preminulo. Brazil ima najveći broj slučajeva kovid-19 i smrtnih slučajeva u Latinskoj Americi i na četvrtom mestu je na svetu po broju inficiranih.\nŠpanija i Italija zato konačno mogu da odahnu – u ponedeljak je zabeležen najmanji broj žrtava još od početka marta, kada je u tim zemljama počeo pravi haos. U Italiji u poslednja 24 časa preminulo 99, a u Španiji 59 ljudi.\nNeobična situacija dolazi iz Južne Afrike,čiji je predsednik Siril Ramafoza žestoko kritikovan zbog fotografisanja sa nepoznatim ljudima, uprkos apelima stručnjaka da se održi socijalna distanca.\nRamafoza je čak snimljen kako se, kada su ga dve žene pitale da se slika sa njima, šali zbog kršenja bezbednosnih pravila.\n„Hajde, pre nego što nas uhapse”, kaže on u šali na snimku. Južna Afrika je u nedelju zabeležila 1.160 novih slučajeva zaraze – najviše do sada.\nU svetu je potvrđeno više od 4,7 miliona slučajeva korona virusa, pokazuju podaci Džons Hopkins univerziteta. Preminulo je najmanje 315.000, a procenjuje se da se oporavilo više od 1.7 miliona ljudi.\nNagli porast broja obolelih u Leskovcu posledica je neodgovornosti nadležnih u Gradu i južnokorejskoj kompaniji „Jura”, smatraju u Udruženom sindikatu Srbije „Sloga”.\nFrancuska i Nemačka predlažu plan vredan 500 milijardi evra za podizanje ekonomije Evropske unije


Beta\t 18. septembra 2015. 11:25\nU Hrvatsku i dalje pristižu izbeglice iako je sinoć zatvoreno sedam graničnih prelaza sa Srbijom, javljaju jutros hrvatski mediji.\nIzbeglice u Hrvatsku ulaze iz pravca Srbije preko polja, a policija ih skuplja duž takozvane zelene granice i dovodi u Tovarnik.\nPrema poslednjim podacima, od srede ujutru u zemlju je ušlo više od 13.000 ljudi.\nPolicija je sinoć saopštila da je do 22 sata u zemlju ušlo 11.000 migranata, a potom je doneta odluka o zatvaranju za saobraćaj sedam graničnih prelaza.\nUz Tovarnik, gde se najpre smeštaju izbeglice po dolasku u Hrvatsku i odakle ih se prebacuje u druge prihvatne centre unutar zemlje, najteža je situacija u Belom Manastaru gde se nalazi više hiljada izbeglica, što višestruko premašuje smeštajne kapacitete, pa su mnogi noć proveli na ulicama.\nOsječko-baranjski župan Vladimir Šišljagić situaciju je ocenio haotičnom i prozvao nadležne da su donosili površne ocene o izbegličkom valu. On je sinoć rekao da je u Belom Manastiru pet do šest hiljada ljudi, a da i dalje pristižu vozovima i autobusima iz Tovarnika.\nOn je upozorio da još četiri ili pet hiljada izbeglica, sa srpske strane kod Sombora namerava da krene prema Hrvatskoj.\nPrema izveštajima lokalnih medija, u Tovarnik je stigao voz u koji su se izbeglice ukrcale, ali se još ne zna u koje će prihvatne centre biti upućeni.\nVećina želi u Zagreb odakle planiraju da nastave put prema Sloveniji i dalje prema državama zapadne Evrope. Slovenija je pooštrila granične kontrole i privremeno obustavila železnički saobraćaj iz Hrvatske da bi sprečila izbeglice da vozovima uđu u tu zemlju.\nMediji izveštavaju da su izbeglice u manjim grupama tokom moći pokušavale da stignu do Slovenije, a još se ne zna koliko ih je u tome uspelo budući da je Slovenija najavila da će ih vraćati u Hrvatsku.\nVoz s oko 150 izbeglica koji su slovenačke vlasti u četvrtak zaustavile na granici s Hrvatskom krenuo je oko 2 po noći sa železničke stanice u Dobovi, na granici s Hrvatskom, prema Postojni, na zapadu Slovenije. Pozivajući se na slovančku policiju, hrvatski mediji su javili da će izbeglice biti smeštene u centru za strance u Postojni.\nZbog izbegličke krize u Zagrebu će danas poslepodne biti održana sednica Veća za nacionalnu sigurnost na kojoj će biti najviši zvaničnici.


Sekretar Udruženja za biljnu proizvodnju i prehrambenu industriju PKS Aleksandar Bogunović izjavio je da se razlozi za to nalaze u činjenici da i Srbija i jug Francuske imaju skoro identičnu mikroklimu, odnosno veliki broj sunčanih dana i kvalitetno zemljište.\nPrema njegovim rečima, najznačajniji regioni za proizvodnju cveća i ukrasnog bilja su sever Vojvodine, okolina Šapca, Ljiga, Trstenika, Kruševca, Sremčice i Velike Drenove.\tBogunović ističe da su domaćim proizvođačima cveća i ukrasnog bilja neophodni dodatni podsticaji, veći zasadi i najsavremenije tehnologije da bi se bolje pozicionirali na svetskom tržištu i povećali izvoz.\nPodseća da je Ministarstvo poljoprivrede na predlog članica Grupacije proizvođača cveća i ukrasnog bilja PKS, usvojilo više inicijativa vezanih za subvencionisanje proizvodnje ruža i regulisanje statusa proizvođača cveća, što bi trebalo da doprinese bržem razvoju ove grane privrede.\nSadašnja situacija je takva da je ukupna spoljnotrgovinska razmena Srbije sa svetom cveća i drugog ukrasnog bilja, lane iznosila 19,4 miliona evra.\nIzvezeno je 2,7 tona vrednih 4,2 miliona evra, a uvezeno 6,7 tona u vrednosti od nešto više od 15 miliona evra.\nSrbija je najviše cveća izvozila u Evropsku uniju, 51 odsto ukupnog izvoza, zatim u Rusiju, Belorusiju i Kazahstan, dok je najviše cveća uvezla iz EU, i to iz Holandije, Italije i Slovenije.


Olga i Dragan\nLenka je u jednom intervjuu za "Blic" otkrla da je iz prvog pokušaja upisala glumu, ali da joj nikada nije padalo na pamet da konkuriše za tatinu klasu.\n- To nije dolazilo u obzir, jer smatram da to nije u redu. On može da bude objektivan prema meni, ali s druge strane profesorski odnos između tate i mene ne znam kako bi funkcionisao.\nIgrala je koleginicu Dragiše Popadića u 'Boljem životu' i tom ulogom osvojila simpatije cele bivše Jugoslavije, gospođu Radu u hitu 'Kad porastem biću kengur', ali i mnoge druge role u popularnim filmovima i serijama koje su je učinile jednom od najvećih glumica u Srbiji.\n"Iako sam u startu želela da upišem glumu, kao dete iz manjeg mesta koje je došlo u Beograd na studije, nisam bila sigurna u sebe. Nisam nikog poznavala i osećala sam se kao da sam pala s Marsa", ispričala je svojevremeno glumica.\nVIDEO: Dragan Petrović Pele: Susreo sam se sa mnogim predrasudama\nDragan Petrović Pele: Susreo sam se sa mnogim predrasudama\nDara Bubamara, pevačica, vratila se iz Dubaija gde je nekoliko dana uživala sa 21 godinu mlađim dečkom Tonijem.


Fudbal - Železničar želi pobedu protiv Radničkog iz Barande\nNapisano u kategoriji Fudbal, 17 oktobra, 2013\nJedina ekipa bez poraza u dosadašnjem delu Prve južnobanatske lige i vodeći tim na tabeli, ekipa Železničara, u nedelju, 20. oktobra 2013. godine, dočekaće četvrtoplasirani Radnički iz Barande. „Želja“ je slavio u prethodnom kolu na gostovanju u Alibunaru protiv Budućnosti i sada se nada da će „brejk na strani“ potvrditi na svom terenu, u susretu sa Radničkim koji je prethodnog vikenda u Barandi deklasirao Vulturul sa 5:0.\nIpak, lider prvenstva je favorit na ovom meču i oni će voditi glavnu reč u ovom duelu. Trener Železničara, Damir Stanimirović, se nada da će njegovi igrači biti bolji u realizaciji prilika koje stvaraju u velikom broju.\n„U Alibunaru smo imali dosta šansi, koje ponovo nismo koristili, dok je Budućnost bila bezopasna po naš gol. Srećom, uspeli smo da damo gol oko 70. minuta i prelomimo meč u svoju korist. Primetno je da se gotovo sve ekipe brane protiv nas, pa tako očekujem i od Radničkog u nedelju. Oni su četvrti, imaju dosta mlad tim, ali mi igramo kod kuće i više nemamo prava na kiks, kao protiv Poleta i Jugoslavije. Izvešćemo najbolji sastav i idemo na pobedu, jer želimo da budemo prvi do kraja“\nUtakmica se igra na SRC Mladost i počinje u 15:30h, a prognoza vremena za nedelju obećava prave fudbalske uslove za igru.


Foto: Vijesti.me/Luka Zekić / Privatna arhiva\nSačekuša u Nikšiću, ubijen Ranko Vuletić\nU njega je smrtonosne hice ispalio sugrađanin Vuk Lalatović (20), koji je uhapšen nekoliko minuta posle zločina u Njegoševoj ulici, blizu nikšićke stare pošte.\nInspektori su na mestu pucnjave našli šest čaura, a navodno je pet metaka pogodilo žrtvu.\nFoto: Vijesti.me/Svetlana Mandić / Privatna arhiva\nOsumnjičeni je uhapšen u blizini mesta zločina\nIako je policija munjevito reagovala i privela osumnjičenog, za sada nije poznat motiv egzekucije Vuletića, poznatog ne samo po bombaškom napadu, već i po pljačkama banaka i zlatara.\nZa sada nema saznanja da su žrtva i ubica učestvovali u nekim pljačkama, što je bila Vuletićeva specijalnost, te da su možda zbog podele plena bili u sukobu.\nKako je ubica veoma mlad, ima samo 20 godina, i nije obelodanjeno da je bio u direktnom sukobu sa žrtvom, ne odbacuje se mogućnost da je po nalogu "škaljaraca" i za novčanu nadoknadu ubio Vuletića.\nU žiži javnosti Vuletić je bio posle hapšenja u septembru 2016. kada je osumnjičen da je u junu prethodne godine bacio bombu u blizini lokala „Tani“, u vlasništvu Ranka Radulovića, koji je dovođen u vezu sa mnogim sumnjivim poslovima, ali i sa likvidacijama.\nU eksploziji niko nije povređen, a pričinjena je šteta, pa je Vuletić osuđen na 11 meseci zatvora.


Uspjeh politike „zavadi pa vladaj“: Skupština Ulcinja bez odbornika pravoslavaca - Sputnjik Srbija\nUspjeh politike „zavadi pa vladaj“: Skupština Ulcinja bez odbornika pravoslavaca\n© AFP 2021 / /Visar Kryeziu\n13:37 19.03.2018 Preuzmite kraći link\nNakon lokalnih izbora u Ulcinju održanih prije nešto više od mjesec dana, opštinski parlament u tom gradu će, po svemu sudeći, prvi put u istoriji biti specifičan po tome što u njemu gotovo da neće biti nijedan pravoslavac.\nDa su oni koji se osjećaju kao Crnogorci i Srbi sve manje prisutni u organima uprave u najjužnijoj crnogorskoj opštini, govori i činjenica da u najnovijem sazivu lokalnog parlamenta neće biti Crnogoraca ni Srba. Takođe, odluke koje su u prošlosti donosile lokalne vlasti Ulcinja, poput one da Hašima Tačija proglase za počasnog građanina, ili da se upravo u Ulcinju održi izbor za „Mis Albanije“, govore u prilog tezi da je uticaj pravoslavnog faktora u tom gradu sve slabiji.\nIstovremeno, politika „zavadi pa vladaj“ u okviru većinskog pravoslavnog bića Crne Gore proizvela je situaciju u kojoj se vlast u Podgorici osvaja isključivo na osnovu podrške manjinskih naroda, pa je vladajući DPS, a sve više i opozicija prinuđena da vodi politiku dodvoravanja manjinama, što se na nedavnim izborima u Ulcinju slikovito ispoljilo odsustvom Srba i Crnogoraca iz lokalnog parlamenta.\nKomentarišući ovakvu situaciju za Sputnjik, politički analitičar Vojin Grubač kaže da je „prosto nevjerovatna i frapantna činjenica da poslije nedavno završenih lokalnih izbora u opštini Ulcinj, neće biti niti jednog jedinog pravoslavnog odbornika, bilo Srbina ili Crnogorca“ iako, podsjeća on, Srbi i Crnogorci čine 23,65 odsto stanovništva grada Ulcinja i 14,88 odsto ukupnog stanovništva opštine Ulcinj.\n„Može se s apsolutnom uvjerenošću reći da su vladajuća partija DPS i nekoliko opozicionih stranaka, a sve te partije sebe nazivaju ’građanskim‘, brutalno otele pet odborničkih mandata pravoslavnim Srbima i Crnogorcima u Ulcinju i poklonili ih Albancima. Te ’građanske stranke‘, i vlasti i opozicije, u želji da prikažu javnosti Crne Gore kako ih Albanci u Ulcinju podržavaju, slile su pravoslavne glasove u albanske odborničke mandate, što je rezultiralo temeljnim političko-etničkim čišćenjem pravoslavnih Srba i Crnogoraca iz organa vlasti te opštine“, kaže Grubač.\nGrubač primjećuje da je interesantno i to što skoro niko iz političkog sektora Crne Gore i mnogobrojnih stranaka i NVO nije reagovao na to, kako ocjenjuje, „skandalozno i brutalno kršenje ljudskih prava i prava naroda na proporcionalnu zastupljenost u organima lokalne vlasti, što je zajamčeno Ustavom Crne Gore“.\nPrema riječima našeg sagovornika, „nema sumnje da režim beskonačnim ustupcima političkim predstavnicima manjinskih naroda, a sve nauštrb interesa pravoslavnih Srba i Crnogoraca, želi nakaradnim putem obezbijediti nesmjenjivost vlasti“. On takođe dodaje da je veoma loše što je, shodno tome, i opozicija objeručke prihvatila tu praksu bezuslovnog „udvaranja“ manjinama u Crnoj Gori.\n„Loše je to što opozicione partije, koje sebi stavljaju građanski prefiks, počinju raditi isto, misleći da će na taj način uspjeti da smijene režim, koji skoro tri decenije vlada Crnom Gorom. Da se kojim slučajem desilo da 8,65 odsto Bošnjaka, 4,91 odsto Albanaca i 3,31 odsto muslimana, koji žive na teritoriji Crne Gore, nemaju svoga predstavnika u, recimo, Skupštini Crne Gore, desio bi se ’vrisak do neba‘ tog istog političkog sektora, ali i raznih međunarodnih organizacija“, kaže Grubač.\nUpravo zbog konstantne politike proizvodnje podjela i razdora među većinskim pravoslavnim stanovništvom, Crna Gora je, po mišljenju našeg sagovornika došla do „apsurdne situacije da politički predstavnici manjinskih naroda u Crnoj Gori imaju ’kontrolni paket vlasti‘ na raznim nivoima“.\n„U svakoj prelomnoj političkoj situaciji manjine se uvijek opredjeljuju za koaliciju sa partijom šefa režima, jer je ona u stanju da im zadovolji sve lične interese, i obezbijedi sve što požele. Poslije svega, možemo kazati da je politički sistem u Crnoj Gori potpuno deformisan. Da ta sistemska izopačenost svom silinom udara po interesima njenog pravoslavnog naroda, i to je jako opasno jer logički vodi ka neizbježnoj radikalizaciji društva, sa svim konsekvencama koje iz toga proizilaze“, zaključuje Grubač.\nlokalna vlast, pravoslavci, Ulcinj


Početak/Hronika/Saobraćajni veštak svedočio o udesu na naplatnoj rampi “Doljevac”\nSaslušanjem Borisa Antića, predstavnika Komisije veštaka Saobraćajnog fakulteta u Beogradu u Osnovnom sudu u Nišu danas je nastavljeno sudjenje vozaču „Koridora Srbije“ Dejanu Stanojeviću za udes na naplatnoj rampi Doljevac u kojem je nastradala Stanika Gligorijević (52) iz Debelice, a još pet osoba je teže ili lakše povređeno.\nStanojević se tereti da je “škodom superb”, službenim automobilom preduzeća “Koridora Srbije”, 31. januara udario u vozilo u koje je čekalo na naplatnoj rampi da plati putarinu, a u kojem je stradala Stanika Gligorijević (52), dok su njena sestra Mirjana i zet teško povredjeni.\nMeđu povredjenima u udesu bio je i direktor “Koridora Srbije” Zoran Babić. Govoreći o kretanju “škode superb” neposredno pre udesa i u momentu udesa, Antić je rekao da komisija veštaka ne može da kaže da li se automobil destabilizovano kretao jer u video zapisu sa naplatne rampe nedostaje taj deo snimka.\n“Video zapis se prekida u 8,30 časova i nastavlja u 8,32 časa, a do nezgode je došlo u 8,31 čas. Imajući u vidu druge elemente i spise, nismo našli da se “škoda” pre sudara kretala destabilizovano u smislu zanošenja levog ili desnog boka”, izjavio je Antić.\nPrema njegovim rečima, ukoliko je i bilo leda i ulja na kolovozu bilo ga je mestimično, a na osnovu video zapisa sa naplatne rampe, komisija veštaka nije videla da su se druga vozila kretala destabilizovano. Antić je istakao da komisija veštaka ostaje pri analizi i veštačenju iz maja 2019. godine. Prema njegovim rečima, saobraćajno-tehničko veštačenje dopunjeno je samopodacima o postupanju zimske službe, ali ti podaci ne menjaju stanje stvari.\nPred sudom je danas trebalo da svedoči i policajac Nikola M. koji sačinio službenu belešku o udesu, ali se nije pojavio pred sudom, kao ni njegov kolega Bratislav M. zbog čega ih je sudija Miško Radivojević kaznio sa 50.000 dinara. Radivojević je ročište na kojem će biti predočeni dokazi i iznete završne reči zakazao za 20. April. On nije isklljučio mogućnost da na tom ročištu bude izrečena i presuda, ali je kazao da će to zavisiti od dužine trajanja saslušanja policajca Nikole M. i završnih reči..\nNaplatna rampa Doljevac saobraćajna nesreća\nVozač audija na sudu izjavio da nije kriv\nNišlijka povredjena u udesu u novogodišnjoj noći preminula u Beogradu


Predsednik SAD Džo Bajden (Joe Biden) u prvom razgovoru s ruskim predsednikom Vladimirom Putinom dogovorio je produženje sporazuma o ograničenju nuklearnog naoružanja, ali i naznačio čvrst zaokret u odnosu na pomirljivu politiku prema Rusiji svog prethodnika Donalda Trampa (Trump), premda bez želje za novim konfrontacijama s bivšim hladnoratovskim rivalom, pišu svetski mediji.\nIzbegnuta nova trka u naoružanju\nBajden i Putin u utorak, 26. januara, izbegli su obnavljanje trke u naoružanju dogovorom da produže poslednji preostali sporazum o nuklearnom naoružanju između svojih zemalja, piše Njujork tajms (The New York Times), dodajući da su zvaničnici Bele kuće rekli da se Bajden takođe suprotstavio lideru Kremlja zbog trovanja ruskog opozicionara Alekseja Navaljnog i hakerskih napada na vladine agencije i privatne računarske mreže u SAD.\nPrvi razgovor čelnika dve najveće nuklearne sile od Bajdenove inauguracije bio je praćen koliko zbog tona toliko i zbog njegove suštine, ukazuje list, navodeći da je Bajden prethodno obećao da će naterati Rusiju da "plati cenu" za hakerske napade, dok je njegova administracija u svojim prvim danima tražila oslobađanje Navaljnog iz zatvora.\nBajden je takođe Putina nazivao "KGB siledžijom", a Trampa "Putinovim štenetom", dok je ruski lider kritikovao Bajdena zbog "oštre antiruske" retorike. Takvog prozivanja u saopštenjima Bele kuće i Kremlja o razgovoru nije bilo, što odražava činjenicu da su oba lidera uvidela da sada moraju da rade jedan s drugim, ali, ukazuje Njujork tajms, njihov prvi dijalog je u suštini bio uvodni čin kako izgleda duboko konfliktnog odnosa dvojice lidera i najverovatnije najoštriji zaokret u američkoj spoljnoj politici od Trampovog odlaska.\nZa razgovor je, međutim, kako ističe list, postojao hitan razlog – sporazum Novi START o ograničenju strateških nuklearnih arsenala dve zemlje koji ističe 5. februara. Dve zemlje su u ponedeljak, 25. januara, razmenile diplomatske note za produženje sporazuma za pet godina, što je maksimalan rok prema postojećem tekstu.\nTramp je odbijao da produži sporazum ako mu se ne pridruži i Kina koja je odmah odbacila tu ideju navodeći da ima znatno manje nuklearnog oružja od SAD i Rusije. Novi START ograničava nuklearne arsenale Moskve i Vašingtona na 1.550 strateških bojevih glava, mada ne pokriva taktičko nuklearno oružje, dok se postavlja pitanje da li će biti obuhvaćena nova ruska klasa nuklearno naoružani podvodnih dronova i drugog oružja, ali, ističe Njujork tajms, izbegava skupu trku u naoružanju.\nPrvi Bajdenov razgovor s Putinom označio je povratak skepticizmu prema Rusiji iz Bele kuće, ističe Vašington post (The Washington Post), ukazujući da je predsednik SAD izneo navode o kršenju ljudskih prava, sajber špijuniranju i drugim pitanjima, praveći oštar zaokret u odnosu na poštovanje koje je bivši predsednik Tramp često pokazivao prema Rusiji.\nU Bajdenovom programu za razgovor, prema rečima portparolke Bele kuće Džen Psaki (Jen) bio je protest zbog "ruske agresije" u Ukrajini, suočavanje s Putinom zbog sajber napada, navodnog mešanja u američke izbore i navodne ponude za nagrade za ubijanje američkih vojnika u Avganistanu. S druge strane, naglašava list, saopštenje Kremlja je imalo optimističan ton o saradnji sa SAD pod Bajdenom.\nTokom svog predsedničkog mandata Tramp je odbijao da Rusiji pripiše krivicu po nizu pitanja - od mešanja izbora u izbore 2016. do pokušaja ubistva bivšeg britanskog špijuna, trovanja Navaljnog prošle godine i hakerskih napada na američke agencije i korporacije, iako su, kako navodi list, u svakom od tih slučajeva drugi elementi američke vlade krivili Rusiju.\nTramp je više puta odbio da se suprotstavi Putinu javno ili privatno, a takođe je prihvatio njegove tvrdnje da Rusija nije umešana u podrivanje izbora u SAD 2016. iako su američke obaveštajne službe tvrdile suprotno. Razlozi nisu jasni, mada su, ukazuje Vašington post, Trampovi bivši saradnici rekli da je izuzetno osetljiv u vezi sa sugestijama da mu je Rusija pomogla da pobedi na izborima.\nBez resetovanja problematičnih odnosa\nPrvi razgovor Bajdena i Putina naglasio je problematične odnose i delikatnu ravnotežu između bivših hladnoratovskih neprijatelja, ocenjuje Asošiejtid pres (Associated Press).\nIako su saopštenja iz Vašingtona i Moskve isticala različite elemente razgovora, oba su, kako ukazuje AP, sugerisala da će odnosi SAD i Rusije, barem na početku Bajdenove administracije, biti navođeni željom da se ne izazove šteta, ali i da nema urgentnosti za saniranje postojeće štete.\nZa razliku od svojih prethodnika – uključujući Trampa, koji se divio Putinu i često podrivao čvrst stav svoje administracije prema Rusiji - Bajden nije iskazao nadu za "resetovanje" odnosa i naznačio je da želi da kontroliše razlike bez da ih nužno rešava ili da poboljšava veze dve zemlje. Uz veoma opterećenu domaću agendu i neophodne odluke o Iranu i Kini, podvlači AP, direktna konfrontacija s Rusijom verovatno nije nešto što Bajden želi.\nRazgovor je bio obavljen na zahtev Moskve, tvrde američki zvaničnici upoznati sa situacijom, navodi AP, dodajući da je Bajden prihvatio, ali da je želeo da se prvo pripremi sa svojim saradnicima, kao i da razgovara s evropskim saveznicima, uključujući lidere Velike Britanije, Francuske i Nemačke, što je i učinio. Pre razgovarao s Putinom, Bajden je pozvao i šefa NATO-a Jensa Stoltenberga da iskaže posvećenost SAD višedecenijskoj alijansi koja je osnovana kao bedem protiv ruske agresije.\nU saopštenju Kremlja nisu navedena najspornija pitanja dve zelje, mada je spomenuto da su dva lidera razgovarali i o drugim "akutnim pitanjima na bilateralnoj i međunarodnoj agendi". Kremlj je razgovor opisao kao "iskren i radni", što je, ukazuje AP, često diplomatski način da se opiše napeta diskusija. Takođe se navodi da je Putin čestitao Bajdenu što je postao predsednik i "primetio da će normalizacija veza Rusije i SAD služiti interesima obe zemlje".\nI samo prema javno dostupnim detaljima, Bajdenova diskusija s Putinom izgledala je dijametralno suprotna Trampovom odnosu s ruskim predsednikom, ističe AP, navodeći da je izgledalo kao da je Tramp tražio Putinovo odobrenje. Ipak, uprkos tom pomirljivom pristupu, Trampova administracija zauzela je čvrst stav prema Moskvi uvodeći sankcije Rusiji, ruskim kompanijama i biznismenima zbog pitanja koja uključuju Ukrajinu, isporuke energije i napade na disidente.\nBajden je nagovestio da će prema Putinu biti oštriji od Trampa, koji je odbio da kritikuje Kremlj i često dovodio u pitanje tvrdnje o ruskom mešanju u izbore 2016, navodi BBC.\nPo tom pitanju, Bajden je napravio najoštriju promenu u odnosu na Trampa, navodno rekavši Putinu da zna da je Rusija pokušala da se meša u izbore i 2016. i 2020, a, ukazuje britanski servis. takođe je upozorio ruskog predsednika da su SAD spremne da se odbrane od sajber špijunaže i svih drugih napada.\nBajden i njegov spoljnopolitički tim, za razliku od Trampa, zauzeće čvrst stav o ljudskim pravima i Putinovim namerama u Evropi, ali oni ne traže konfrontaciju, ocenjuje BBC.\nUmesto toga, Bajden i njegova administracija se nadaju se da će upravljati odnosima i sarađivati s Rusijom tamo gde je to moguće, podvlači BBC. U tom smislu, dva predsednika su se dogovorila da će raditi na dovršenju produženja Novog START-a o kontroli naoružanja pre njegovog isteka sledećeg meseca.\nVolstrit džurnal (The Wall Street Journal) ukazuje da su pojedini analitičari rekli da saopštenja Kremlja i Bele kuće pokazala da će Bajdenova administracija umesto resetovanja težiti stabilnosti u odnosima s Rusijom.\nBivši zamenik pomoćnika ministra odbrane u administraciji Baraka Obame (Barack) i viši saradnik Centra za novu američku sigurnost (Center for New American Security) Džim Tauzend (Jim Townsend) povodom spominjanja "transparentnosti" i "konzistentnosti" u saopštenju Bele kuće, rekao je da su "to dva elementa koja vam daju tu stabilnost".\nAmerički ambasador u Moskvi tokom Obamine administracije Majkl Mekfol (Michael McFaul) rekao je da je spominjanje Navalnija u saopštenju nove administracije bilo značajno, jer govori da će se mnogo više baviti pitanjima demokratije i ljudskih prava u pogledu Rusije "na način na koji predsednik Tramp nikada nije, a i njegov tim retko činio".\nS druge strane, ukazuje Volstrit džurnal, Džejms Karafano (James Carafano), analitičar za nacionalnu bezbednost i spoljnu politiku u konzervativnoj fondaciji Heritidž (Heritage), rekao je da je Bajden izgubio prednost tražeći prosto produžetak sporazuma o kontroli naoružavanja i iskazivanja zabrinutost bez pretnji oštrijim akcijama poput novih sankcija.\n"Akcija privlači pažnju Rusa. Za reči je Putina manje briga", rekao je Karafano.


Pogledajte prvo sebe: Stigao žestok odgovor iz Kine na optužbe Vašingtona - 02.11.2021, Sputnik Srbija\nPogledajte prvo sebe: Stigao žestok odgovor iz Kine na optužbe Vašingtona\nVašington nema pravo da optužuje Rusiju i Kinu da ne rade ništa po pitanju globalne klimatske krize, piše "Global tajms". 02.11.2021, Sputnik Srbija\nAmerički predsednik Džozef Bajden izjavio je da Rusija i Kina nisu htele da preuzmu bilo kakve obaveze po ovom pitanju i nazvao ključnim doprinos SAD u uspehu samita G20. Kineski list naglašava da SAD ne treba da pokušavaju da vrše pritisak na druge države, već da predstave svoju strategiju po pitanju klimatskih promena.Po mišljenju autora, američka izjava se značajno razilazi sa njihovim postupcima. Oni nemaju jasan plan za smanjenje emisije štetnih gasova u zemlji. Neizvesno je i da li će republikanci poništiti sve poteze aktuelne administracije u slučaju povratka na vlast, pošto je rejting Bajdena ustanovio još jedna antirekord, navodi se u članku."Kako može Bajden i njegova administracija da vode ceo svet u borbu protiv globalnog zagrevanja, ako ne može biti lider svoje zemlje?", naglašavaju autori.Kako smatra kineski list, SAD žele samo da budu lideri u klimatskoj agendi, dok ih ne interesuje da neposredno rešavaju probleme."Global tajms" je skrenuo pažnju i na ponašanje Australije koja je, kao jedna od vodećih izvoznika uglja u svetu, tek u poslednjem trenutku podržala odluke samita o klimi."Možda bi, umesto optužbi na račun Kine i Rusije, Bajden trebao da pritisne američkog "malog brata"?", zaključuju autori.\nrusija, klimatske promene, sad, rusija – društvo\n12:25 02.11.2021 (Osveženo: 12:46 02.11.2021)\n© AP Photo / Ng Han Guan, FileKinezi ispred kineske zastave\nVašington nema pravo da optužuje Rusiju i Kinu da ne rade ništa po pitanju globalne klimatske krize, piše "Global tajms".\nAmerički predsednik Džozef Bajden izjavio je da Rusija i Kina nisu htele da preuzmu bilo kakve obaveze po ovom pitanju i nazvao ključnim doprinos SAD u uspehu samita G20. Kineski list naglašava da SAD ne treba da pokušavaju da vrše pritisak na druge države, već da predstave svoju strategiju po pitanju klimatskih promena.\n"Govoreći o SAD, Rusiji i Kini na ovaj način, administracija Bajdena potkopava uspehe samita i baca senku na konferenciju o klimatskim promenama u Glazgovu. Vašington ne može biti lider po pitanju klimatskih promena", navodi se u članku.\nPo mišljenju autora, američka izjava se značajno razilazi sa njihovim postupcima. Oni nemaju jasan plan za smanjenje emisije štetnih gasova u zemlji. Neizvesno je i da li će republikanci poništiti sve poteze aktuelne administracije u slučaju povratka na vlast, pošto je rejting Bajdena ustanovio još jedna antirekord, navodi se u članku.\n"Kako može Bajden i njegova administracija da vode ceo svet u borbu protiv globalnog zagrevanja, ako ne može biti lider svoje zemlje?", naglašavaju autori.\nKako smatra kineski list, SAD žele samo da budu lideri u klimatskoj agendi, dok ih ne interesuje da neposredno rešavaju probleme.\n"Global tajms" je skrenuo pažnju i na ponašanje Australije koja je, kao jedna od vodećih izvoznika uglja u svetu, tek u poslednjem trenutku podržala odluke samita o klimi.\n"Možda bi, umesto optužbi na račun Kine i Rusije, Bajden trebao da pritisne američkog "malog brata"?", zaključuju autori.\nBajden razočaran zbog „faktičkog odsustva“ Rusije i Kine na Samitu G20\n31 Oktobar, 21:05


Laguna - Bukmarker - Dr Nele Karajlić u Domu kulture u Rekovcu - Knjige o kojima se priča\nU ponedeljak, 13.oktobra u rekovačkom Domu kulture od 19 časova Dr Nele Karajlić predstaviće svoju autobiografsku knjigu „Fajront u Sarajevu“ u izdanju Lagune.\nBiće predstavljena knjiga muzičara koji je nakon hiljada koncerata, stotine turneja i jednog srčanog udara izneo pred čitaoce neodoljivo ispričanu priču o odrastanju, sazrevanju i starenju u jednoj zemlji koja se krvavo raspala, a onda formirala slobodnu teritoriju u sećanjima.\nO knjizi će govoriti Biljana Tomić, direktorka Narodne biblioteke „Dr Milovan Spasić“ u Rekovcu, i urednik knjige i pisac Vule Žurić, pripadnik „sarajevske raje“ za koju je Karajlić pevao, a sada o njoj i pisao.\nKnjiževni susret je upriličen povodom obeležavanja Dana biblioteke u Rekovcu u okviru meseca knjige. Organizator je Narodna biblioteka „Dr Milovan Spasić“.


Railićeva: Mektiću, da li si bio borac VRS ili takozvane Armije BiH? - Opcija\nRailićeva: Mektiću, da li si bio borac VRS ili takozvane Armije BiH?\n26-06-2017 Društvo, Pocetna, Politika, Vijesti\nPredsjednica Udruženja žena žrtava rata Republike Srpske, Božica Živković Railić, rekla je za da ministar bezbjednosti BiH Dragan Mektić ne treba da rješava probleme demobilisanih boraca takozvane Armije BiH jer predstavlja Republiku Srpsku u zajedničkim organima.\nOna je upitala zašto Mektić nije omogućio porodicama srpskih žrtava i poginulih boraca da se bezbjedno kreću po Federaciji BiH i obilježavaju godišnjice stradanja svojih najmilijih u Sarajevu, Tuzli i drugim mjestima u Federaciji.\n“Ministar Mektić ne treba da rješava probleme boraca takozvane Armije BiH, nego da se upita kakav je status srpskih demobilisanih boraca i policajaca koji su stvorili Republiku Srpsku, i da kaže šta je za njih uradio”, rekla je Railićeva.\nOna je ponovila da nije Mektićev posao da pomogne demobilisanim borcima takozvane Armije BiH, upitavši ga čiji je on bio borac.\n“Slažem se da se treba boriti protiv kriminala i korupcije, ali neka te stvari i rješeva, jer to mu je posao”, rekla je Railićeva.


Glavni ekonomista EBRD-a: Neformiranje vlasti kočnica za nove investicije\nAko ne dođe do formiranja vlasti na nivou BiH i FBiH, implementiranje novih javnih investicija moglo bi postati neizvjesno zbog nemogućnosti ratifikovanja novih velikih projekata, rekao je Peter Tabak, glavni ekonomista Evropske banke za obnovu i razvoj.\n"Novi veliki infrastrukturni projekti poput cesta i oblasti energetike su od suštinskog značaja za razvoj privatnog sektora i ubrzanje razvoja, posebno sad kada smo vidjeli usporavanje rasta u glavnim izvoznim tržištima BiH", rekao je Tabak za "Nezavisne".\nOn, takođe, kaže da će se kašnjenje u formiranju vlasti negativno odraziti na napredak u potrebnim reformama, a moglo bi, kako upozorava, imati negativni efekat na rast.\n"To bi moglo dovesti do smanjenja investicija i manje novog zapošljavanja u privatnom sektoru", naglasio je Tabak.\nEBRD je, inače, u srijedu objavio novi izvještaj o stanju ekonomija zemalja koje pokriva, u kojem za BiH ističe da bi i u narednoj godini trebalo da nastavi rasti po stopi od tri odsto, ali neizvjesnost oko formiranja vlasti i sprovođenja reformi predstavlja ozbiljan rizik. Osim ovih oblasti, rizici su u standardima vezanim za poslovno okruženje, u vezi s pitanjima priključivanja zemlje EU, te u mogućnosti ekonomskog usporavanja u EU. Podsjećaju da je bh. bruto domaći proizvod prošle godine iznosio 3,6 odsto, dok je u prvoj polovini godine iznosio 2,7 odsto.\n"Očekuje se da će BDP rasti po stopi od tri odsto i u ovoj i u narednoj godini", naglasili su u izvještaju.\nRealna nezaposlenost, prema njihovim podacima, iznosi 15,7 odsto, a trećina mladih je nezaposlena.\n"U prvoj polovini godine nezaposlenost je smanjena za 2,7 odsto u odnosu na godinu ranije. Inflacija je usporila sa 1,6 odsto na kraju 2018. godine u odnosu na godinu ranije na 0,3 odsto u avgustu 2019.", istakli su u izvještaju.\nInače, što se tiče trendova rasta u regionu zapadnog Balkana, naglašavaju da je rast iznosio 2,9 odsto, što je za jedan procenat manje u odnosu na godinu ranije.\n"Usporavanje je zabilježeno u svim ekonomijama osim na Kosovu i u Sjevernoj Makedoniji. Uprkos usporavanjima evrozone, direktne strane investicije u region su i dalje jake, imajući u vidu povoljan geografski položaj, osposobljenu radnu snagu i niža primanja u odnosu na centralnu Evropu", naglašeno je. Jedan od rizika za naš region je, kako ističu, mogućnost "tvrdog" Brexita, što znači izlazak Velike Britanije iz EU uz istovremeni izlazak te zemlje iz carinske unije s Evropom i smanjenje direktnih transfera unutar EU za deset odsto usljed povlačenja britanskog doprinosa evropskom budžetu. Direktne posljedice bi, kako je naglašeno, najviše mogla osjetiti Sjeverna Makedonija, koja je jedina zemlja u regionu s značajnijim uvozom dobara iz te zemlje. Tračak nade za naš region bi u takvom scenariju, kako je istaknuto, moglo biti povlačenje japanske automobilske industrije iz Velike Britanije zbog uvođenja carina, te njihovo preseljenje u zemlje istočne i jugoistočne Evrope.\n"Međutim, zasad je daleko od izvjesnog da bi japanski automobilski proizvođači u Velikoj Britaniji 'Honda', 'Nissan' i 'Toyota' mogli razmatrati preseljenje", naglašeno je.\nNajveći svjetski rizici koji bi indirektno mogli obuhvatiti i naš region su globalni trgovinski ratovi, spor između SAD i EU oko subvencija "Boeingu" i "Airbusu", kao i trgovinske barijere koje se podižu između EU i SAD.\n1299 glasova 55%


Mustafa: Niko ne želi stabilnu vladu | KoSSev\nNedelja 13. avgust 2017, 07:30\n"Demokratska partija Kosova, Samoopredeljenje, Alijansa za budućnost Kosova, Inicijativa kao inicijatori i Srpska lista su u saradnji i organizovano izglasali nepoverenje vladi koju je vodio Demokratski savez Kosova. Oni ne vide interes da Kosovo ima vladu koja se bori protiv kriminala i osigurava ekonomski razvoj," napisao je Mustafa.\nMustafa primećuje da čak ni međunarodna zajednica, kako tvrdi, nije zainteresovana za to.\n"Čak i oni kojima su puna usta o borbi protiv korupcije i kriminala, zapravo su više zainteresovani za stabilnost koju bi vodio i kriminal, nego za vladu koja se bori protiv kriminala. To je i razlog zašto se dogodilo to što se dogodilo," dodaje on.\n"Srpska lista trlja ruke, jer će sada biti ključni faktor i oni u Beogradu, i u Skupštini i Vladi Kosova, iskoristili su one koji su pozivali na velike odluke," ističe Mustafa i dodaje:\n"Ispostavilo se da su računi, ankete, saveti sveznalica i propagandni materijal bili pogrešni!"\nOn kaže i da je vodio jedinu posleratnu vladu i da je nad njom vršeno "neviđeno nasilje".\n"Napadane su institucije, napadnuta je moja porodica i dom, prećeno je premijeru, nekoliko ministara je napadnuto. Javnost je ćutala. Ćutali su i organi reda," istakao je on.\n"Ovih dana, oni koji organizuju sve te besramne zavere zahtevaju da im se DSK pridruži kako bi formirali institucije, čak imaju obraza da okrive DSK da blokira procese," zaključio je Mustafa u tekstu.


Ključni nalazi analize Predloga Nacionalne strategije zapošljavanja za period 2021-2026\nKljučni nalazi Radne grupe Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji (NKEU) za pregovaračka poglavlja 2 i 19 – Socijalna politika i zapošljavanje su:\nPredloženi dokument usmeren je prevashodno na politiku tržišta rada a ne na politiku zapošljavanja. I nije predvideo načine za uklanjanje prepreka socijalnom dijalogu. Nisu predviđene mere za jačanje kapaciteta socijalnih partnera i unapređenje kapaciteta Socijalno-ekonomskog saveta (SES).\nPredložene mere ne vode ka kreiranju kvalitetnih radnih mesta iako se u ciljevima pominje inkluzivnost tržišta rada, dostojanstven rad i kvalitet poslova.\nIzostale su veoma važne intervencije za uklanjanje prepreka za uključivanje na tržište rada (npr. razvoj usluga brige o deci i starijima kao podrška ženama na tržištu rada). Nedostaju mere za podsticanje socijalne uključenosti i smanjenje siromaštva. Sagledavanje politike zapošljavanja u kontekstu održivog razvoja potpuno je izostalo u ovom dokumentu.\nUprkos tome što se u Predlogu navodi ocena Evropske komisije da „nedostaju adekvatni finansijski i institucionalni resursi za zapošljavanje i socijalnu politiku“ planirana izdvajanja za aktivne mere zapošljavanja (APZ) su projektovana na 0,2% BDP u 2026. godini dok je ciljna vrednost u prethodnoj strategiji bila 0,5% BDP u 2020. godini. Sa tako skromnim izdvajanjima Srbija će i dalje ostati na začelju Evrope i sa najnižim obuhvatom merama APZ. Da podsetimo u Evropi: u 2018. u mere APZ u Srbiji je uključeno 5,1 od 100 nezaposlenih dok je u EU najmanji obuhvat imala Rumunija (5,3), a najveći Belgija (76,5). Obuhvat nezaposlenih merama APZ u 2019. pao je na 4,7.\nPredlog strategije predstavlja korak unazad u odnosu na prethodnu strategiju. Dok je prethodna strategija definisala ciljeve za unapređenje položaja deset grupa teže zapošljivih (žene, mladi, osobe sa invaliditetom, Romi, povratnici po sporazumu o readmisiji, ruralno stanovništvo, interno raseljena lica i izbeglice, korisnici novčane socijalne pomoći, lica bez kvalifikacija i sa niskim nivoom kvalifikacija, viškovi zaposlenih) predlog strategije predviđa mere za svega četiri grupe (korisnici socijalne zaštite, žene, mladi i osobe sa invaliditetom). Migranti, kao nova ranjiva grupa nisu ni pomenuti u predlogu strategije. Izostavljanje Romkinja i Roma kao najranjivije grupe na tržištu rada izaziva posebnu zabrinutost. Ignorisano je i istraživanje Svetske banke, po kome će do 2030. čak i do 30% novih ulaznika na tržište rada biti iz reda marginalizovanih i ranjivih grupa kao što su Romi.\nPraksa dostavljanja poziva za javnu raspravu u praznično vreme sa ostavljanjem izuzetno kratkih rokova ponovljena je i ovog puta. Analizi ovako važnog strateškog dokumenta nije pristupljeno odgovorno i transparentno, niti su iskorišćeni svi resursi članica NKEU u izradi nacrta strategije.\nPredlog strategije ne sadrži predlog akcionog plana koji se po pravilu usvaja istvoremeno sa dokumentom javne politike. Kada i na koji način će biti sprovedena javna rasprava o predlogu akcionog plana?\nSveobuhvatni komentari Radne grupe na Predlog Nacionalne strategije zapošljavanja za period 2021- 2026 dostavljeni su nadležnom Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nLink: http://www.centaronline.org/userfiles/files/preuzimanje/2021-01-13-Komentari-Radne-grupe- Nacionalnog-konventa-o-Evropskoj-uniji.pdf\nU ime Radne grupe NKEU za poglavlja 2 i 19\nKoordinator Radne grupe Fondacija Centar za demokratiju


NOVE MERE NA GRANICAMA EU: Zvučnim topovima i detektorima laži protiv migranata | Novosti.rs\nU planu su i zvučni topovi koji stvaraju veliku buku i tako odvraćaju migrante od dolaska na granice EU, objavio je „Večernji list“.\nŽENA IZ SRBIJE STRADALA U GRČKOJ: Telo izvučeno na plaži u Stavrosu\n05. 06. 2021. u 18:02\n-Evropska komisija podržava ovaj projekat sa osam miliona evra, što je samo jedan od mnogih projekata“, izjavio je Erik Markard, član Zelenih u Evropskom parlamentu, ocenivši da te mere nemaju nikakve veze sa evropskim ili poštovanjem ljudskih prava.\nPrema rečima Patrika Brajera iz nemačke Piratske partije, EU finansira brojne projekte za praćenje granica i migracionih kretanja.\nBrajer, koji je poslanik u Evropskom parlamentu, tužio je Komisiju, tražeći da dostavi dokumente za jedan od istraživačkih projekata.\nOn navodi da je cilj projekta pod nazivom „Kontrola granice“, koji je EU finansirala sa 4,5 miliona evra, da „zapečati Evropu koristeći veštačku inteligenciju“.\nEU mere na granici ulazak u EU migranti u EU Grčka grčka granica grčko-turski sukob grčka vesti Turska vesti EU vesti\nSrbija ima novu medalju u džepu, donosi je Milica Mandić!


Vesti online / Vesti / Srbija / Vučić nas vuče u provaliju!\nVećinsko izjašnjavanje grčkog naroda na referendumu (61,34) protiv plana štednje koji Atini nameću Međunarodni monetarni fond, Evropska centralna banka i Evropska komisija, dugo će da odzvanja, a možda i da uruši hodnike evropske građevine oličene u EU. Analitičari su saglasni i da će imati značajan odraz na države koje ulazak u Uniju pretpostavljaju svim ostalim strateškim izborima.\nOdlučno "NE" diktatu EU: Slavlje u Atini posle proglašenja rezultata referenduma\nMeđu tim državama je i Srbija, čija vlada i posle grčkog "oxi" uporno ističe da članstvo u EU nema alternativu, kao i njena politika štednje.\nMalobrojna srpska opozicija je nedeljni ishod grčkog referenduma dočekala sa pohvalama, a pojedini i sa ushićenjem, upozoravajući da srpska vlada ne prati trend vremena i da restriktivnim merama štednje gura građane na ivicu bede.\n* Kad Putin pozove, Cipras prekida sastanak: "Uz vas smo!"\nOsim što te kritike dolaze od evroskeptika i partija koje su protiv ulaska u Uniju, i pojedinci iz DS, najveće opozicione i proevropske stranke, pozdravljaju grčko "ne" kreditorima.\n- Mi jesmo povezani sa grčkom pričom, jer naša vlada sve vreme sledi savete MMF i liberalizaciju cena i politiku privatizacije, a to je dovelo ne samo do ogromne korupcije, već i loše osmišljene ekonomske politike. U svom naivnom pokušaju da dokaže da je prozapadna vlada Aleksandra Vučića nas vodi u provaliju. Vladina politika štednje je još više unazadila srpsku privredu i bez obzira koje grafikone premijer vadio iz džepa, vrlo dobro znamo da ljudi u Srbiji polako umiru od gladi i da su zaboravljeni od režimskih medija - komentariše za " Vesti" Vladimir Todorić, internacionalni sekretar DS.\nNjegov partijski kolega Borko Stefanović smatra da su Grci na svom primeru pokazali šta se dešava kad se uporno ostaje pri politici koja ne daje rezultate - pada produktivnost, proizvodnja, zaposlenost, poreski prihodi.\n- Srpska vlada ostala je najverniji učenik promašenog koncepta i ideologije i ono što se dešava u Grčkoj je jedan film uživo onoga što očekuje i Vučićevu vladu - prognozira Stefanović, potpredsednik DS koji pokušava da stvori srpski Sirizu.\nSanda Rašković Ivić, predsednica Demokratske stranke Srbije, kaže da je od nedelje, Grčka, kolevka demokratije, postala i "kolevka otpora malih zemalja teroru svetske finansijske oligarhije i briselske birokratije".\nBerlin će kazniti Atinu\nNikola Jovanović, programski direktor Centra za međunarodnu saradnju i održivi razvoj, smatra da je rezultat grčkog referenduma na izvestan način dezavuisanje vladajuće nemačke ideologije štednje i budžetske discipline u Evropi, a da od načina na koji Nemačka odluči da odgovori na ovaj izazov, zavisi dalja sudbina Grčke i evrozone.\n- Jedna mogućnost je da se naprave određene koncesije Grčkoj u eventualnom trećem paketu pomoći, ali verovatnija opcija je da će Nemačka sada gurati Grčku iz evrozone, kao kaznu za raspisivanje referenduma i prošlonedeljno napuštanje pregovora - procenjuje Jovanović.\n- Grčke elite su dobile lekciju od sopstvenog naroda. Neka se spreme srpski političari, koji su već dugo neosetljivi na životne probleme i svakodnevno ponižavanje sopstvenih građana, a beskrajno servilni za političke i finansijske interese stranaca. Odlučnim "ne", ucenama EU i kreditora, Grčka je sa stranputice, spolja projektovanog ekonomskog sloma, zakoračila putem održivog ekonomskog i socijalnog oporavka. Taj put neće biti nimalo lak. Na njemu je čekaju reforme, utvrđivanje strategije rasta privrede i socijalno održive mere štednje, ali reforme i mere štednje po njenoj meri i volji grčkog naroda, a ne po diktatu spolja - smatra čelnica DSS, jedne od vodećih partija iz političkog bloka koji se protivi ulasku Srbije u EU.\nPremijer Vučić do zatvaranja ovog izdanja "Vesti" juče se nije oglašavao povodom grčkog referenduma.\nStavove naprednjaka, a samim tim i srpske vlade, javnosti je prenela ministarska Jadranka Joksimović. U izjavi za RTS, ministarka zadužena za evropske integracije priznaje da "ovakav ishod referenduma u Grčkoj nije najpovoljniji scenario zato što će morati da se redefinišu odnosi i unutar evrozone i EU", ali ne odustaje od toga da perspektiva EU za Srbiju i dalje postoji.\n- Mi smo na neki način kontrapunkt onome što se dešava u Grčkoj i kao zemlja kandidat pokazujemo visoku finansijsku disciplinu. Stavili smo fokus na javne finansije koje su izvor krize i nestabilnosti u Grčkoj. Mi sve radimo suprotno - da stabilizujemo našu ekonomiju - rekla je Joksimovićeva, uverena da je to veliki plus za Srbiju.\nJačanje levice i u Nemačkoj\nVladimir Todorić upozorava da ne treba biti nerealan i verovati da male zemlje mogu u potpunosti da samostalno kreiraju nacionalnu politiku.\n- Mala je mogućnost da bi Srbija naišla na razumevanje ukoliko bi promenila ekonomsku politiku, ali mislim da će i Evropa uskoro pevati drugu pesmu, i mi treba da shvatimo da je ova sadašnja politika koju vodimo pogrešna i da će posle nje ostati ruševine - kaže Todorić. On smatra da će potez Grčke uticati i na druge zemlje EU, i to ne samo na one prezadužene poput Španije, Portugala ili Italije, već i na Nemačku, u kojoj će doći do jačanja levice i nastojanja da se da drugačiji sadržaj Uniji, koja neće biti bankarska unija ili klub bogatog severa.\nLoše za region\nŠef belgijske diplomatije Didije Rejnolds upozorio je da kriza u Grčkoj može da izazove negativne posledice na celom Balkanu i da destabilizuje region.\n- Plašim će da će biti geopolitičkih posledica za region - rekao je Rejnolds za televiziju RTL, podsećajući da je Grčka jedan od glavnih investitora na Balkanu.\nUtorak 07.07.2015. 08:41\nВЕСТИ онлине замољавамо вас ко БОГА да не дозвољавате више брисање коментара .\nUtorak 07.07.2015. 10:44


Ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković danas je razgovarao sa ambasadorom Italije Karlom Lo Kašom o predstojećoj poseti ministra spoljnih poslova i međunarodne saradnje Luiđija Di Maja Beogradu 21. i 22. juna.\nSelaković je poručio da Srbija pridaje veliki značaj daljem razvoju ukupnih odnosa sa Italijom, koji se odvijaju u duhu prijateljstva i bliskih veza između naših naroda, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova.\nIstakao je da se saradnja >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Srbije i Italije razvija na nivou strateškog partnerstva, kao i da se to ogleda u visokom nivou političkih i ekonomskih odnosa i razgranatoj i uspešnoj saradnji na brojnim poljima.\nDodao je da bi za odnose dveju država bilo korisno da se u bliskoj budućnosti održi četvrta zajednička sednica vlada.\nMinistar je poručio da je ekonomska saradnja jedan od prioriteta i podvukao da je Italija jedan od najznačajnijih investitora u srpsku privredu.\nIzrazio je zadovoljstvo zbog činjenice da nivo trgovinsko-ekonomske razmene između naših zemalja u prva četiri meseca ove godine beleži rast.\nRazgovarano je i o dijalogu Beograda i Prištine, a ministar Selaković je ponovio da je Beograd posvećen dijalogu, što je pokazano i na poslednjem sastanku u Briselu "uprkos opstrukciji i potpuno nekonstruktivnom odnosu Prištine".\nRTS: Selaković sa Gruškom: Saradnja sa Rusijom ključna za očuvanje pozicije Srbije\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković razgovarao je u Beogradu sa zamenikom ministra spoljnih poslova Aleksandrom Gruškom, koji boravi u poseti Srbiji, o bilateralnoj saradnji, pitanjima značajnim za region Zapadnog Balkana, pregovorima u Briselu, ali i o poseti ruskog predsednika Srbiji.


Javno preduzeće Srbijašume organizovalo je Dan sadnje ogledne plantaže za proizvodnju biomase na površinskim kopovima kod Lazarevca, saopšteno je u petak iz tog preduzeća.\nSrbijašume se intenzivno povezuju sa sektorom energetike i drugim srodnim preduzećima iz okruženja, iz takve saradnje je proistekao i ovaj projekat. Naša želja je da projekti koji podstiču nova pošumljavanja budu sve brojniji i JP Srbijašume će uvek, u skladu sa svojim mogućnostima, podržavati njihovu realizaciju”, istakao je Aleksandar Vasiljević, direktor Sektora za razvoj i međunarodnju saradnju u JP Srbijašume.\nOn je najavio da će narednih godina saradnja Srbijašume i EPS-a biti intenzivirana jer na kopovima ima dosta prostora koji može na ovaj način da se iskoristi, da doprinese boljoj životnoj sredini i većoj proizvodnji novog energenta koji je sve više zastupljen u Evropi. Radi se o sadnicama koje su brzorastuće i već za 2 d 6 godina možemo očekivati njihovu seču” naglasio je Vasiljević.\nZa razliku od većine razvijenih zemalja, u Srbiji se primena drvne biomase za proizvodnju novih oblika drvnih goriva još uvek nalazi na samom početku, a nedostatak iskustva je samo jedan od činioca koji utiču na spor razvoj ove delatnosti.\nDrvo kao najstariji oblik energije, koji se koristi već hiljadama godina, danas ponovo dobija zasluženu pažnju. Međutim, obim seča šuma je ograničen a nezadovoljavajuće stanje šuma u Srbiji ne može da zadovolji sve potrebe.\nUgovor o zemljištu za izgradnju rafinerije 25. aprila


"Srbija da se pomiri sa realnošću da je KS nezavisna država" - Gorapress.net\nTri pozitivna slučaja iz opštine Dragaš su iz sela BljaćDanas na Kosovu 203 novozaražena koronaviruom, danas nema zareženih iz opštine Dragaš Vanredna situacija? Šta predviđa zakonodavstvo?Hoti: Predlažemo nove mere, ne vanredno stanjeKosovo / Ovo je broj pacijenata koji su zaraženi i u teškom stanju?\n23.10.2019. u 00:12\n"Srbija da se pomiri sa realnošću da je KS nezavisna država"\nPredsednik Pokreta Samoopredeljenje, Aljbin Kurti, i kandidat za premijera Kosova, u intervjuu za Alsat kaže da ne bi trebalo da postoji zamena za članstvo regiona u EU.\nOn je kazao da zemlje u regionu moraju da sarađuju sa jedinim ciljem punopravnog članstva u Evropskoj Uniji.\n"Regionalne inicijative su svakako potrebne, ali apsolutno ne mogu da zamene evropsku integraciju. Ne možemo da kažemo da se ne integrišemo u EU i radimo nešto jedni sa drugima ovde", rekao je Kurti.\nOn smatra da je odgovorno da se ide na vanredne izbore u Severnoj Makedoniji, ali kaže da sada sa pozicije budućeg premijera Kosova ne zna da li će otvoreno podržati bilo koji albanski politički subjekat tokom kampanje.\n"Ne mogu danas da kažem da ćemo podržati ovu ili onu partiju", rekao je Kurti.\nKurti očekuje da će posetiti Makedoniju, da ima bliskije odnose sa Albanijom, ali za potpunu stabilizaciju regiona, smatra da je neophodno da se Srbija pomiri sa realnošću da je Kosovo nezavisna država.\n"Normalizacija odnosa između Kosova i Srbije prolazi kroz normalizaciju Srbije kao takve. Na Kosovu je napravljen pokušaj genocida, na proleće 1999. godine sa Kosova je deportovano 860 hiljada Albanaca, i više od milion iz njihovih kuća, imamo 20 hiljada devojaka i žena koje su silovane, i sve one su žive", naglasio je Kurti.\nKurti je rekao da su se sa DSK složili da će nova vlada imati 12 ministarstava i da očekuje da zvanično preuzme mesto premijera u novembru.


U jednom danu tri udesa, povređeno i jedanaestogodišnje dete - juGmedia\nČetiri osobe povređene su u tri udesa koja su se u protekla 24 časa dogodila na području grada Niša, među kojima je i jedanaestogodišnje dete koje je lakše povređeno u Gornjem Matejevcu kada ga je juče oko 12.30 časova oborio „fiat“ koji je vozila Nišlijka stara 52 godine.\nDva pešaka oborena su sinoć oko 20 sati u naselju 9. maj, a povređen je jedan od njih, muškarac star 40 gdoina. Pešake je oborio „pežo“ za čijim volanom se nalazio tridesetdevetogodišnji Nišlija, pišu Niške vesti.\nNakon sudara oba vozila sletela su u Kutinsku reku, ali je srećom jedan vozač prošao bez ikakvih povreda, a vozač i suvozač u drugom vozilu zadobili su lakše povrede.\nVozač i suvozač u „golfu“ povređeni su juče oko 13 časova, u sudaru tog automobila i „forda“ na putu Gadžin Han-Niš, kod Prve Kutine.\nSSP iz Niša: Niko nije upozorio na poplave, Puzović da podnese ostavku\nPaketi pomoći za najugroženije, stigao i vodovodni materijal\nSpontana žurka uz trubače nasred Dušanove ulice – VIDEO\nOko 17 časova i 30 minuta kod Dušanovog bazara u Nišu grupa mladih ljudi i prolaznika okupila se i uz trubače đuskala i pevala. (više…)\nDvojica dvadesetogodišnjaka s vrata ukrali ženi zlatan lančić\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Niš, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u ovom gradu, podneće krivičnu prijavu protiv dvojice dvadesetogodišnjaka…\nŠtab i ZZJZ Pirot preporučili roditeljima da ne dovode decu u vrtiće bez preke potrebe\nUkoliko roditelji nisu zaposleni i imaju mogućnost da čuvaju decu kod kuće predloženo je da se deca ne dovode u vrtić, navodi se u obaveštenju koje…\nMisa_le na Oko hiljadu Leskovčana se dnevno vakciniše protiv korona virusa\nMacy na Nestao mladi Leskovčanin, ako ga vidite odmah prijavite policiji\nSelena na Mladi bračni par napravio raj na planini Kukavici


Vlada će omogućiti ponovno prijavljivanje za legalizaciju bespravnih objekata\nПочетнаNovoVlada će omogućiti ponovno prijavljivanje za legalizaciju bespravnih objekata\nby - Admin2 on - јун 05, 2020\nPODGORICA - Vlada je danas utvrdila Predlog izmjena i dopuna Zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata kojima će se, između ostalog, stvoriti zakonski uslovi za ponovno prijavljivanje za legalizaciju bespravnih objekata koji se nalaze na orto-foto snimku.\nVlada je utvrdila i Predlog izmjena i dopuna Zakona o finansiranju upravljanja vodama kojim je predviđeno da se naknada za korišćenje vode plaća i za njeno korišćenje u izuzetno povoljnim prirodnim uslovima, korišćenjem hidroakumulacija.\n„A obračunava se, osim prema zapremini hidroakumulacije ili njenog dijela utvrđenoj tehničkom dokumentacijom, i prema „korisnoj“ površini povremeno plavljenog zemljišta, i to prema razlici površina vodenog ogledala akumulacije pri maksimalnoj i biološki minimalnoj zapremini akumulacije utvrđenoj tehničkom dokumentacijom“, dodaje se u saopštenju.\nVlada je odlučila da prestaje da važi odluka o otvaranju graničnog prelaza Virpazar za međunarodni jezerski putnički saobraćaj, s obzirom na to da je 2018. godine zaključen Sporazum između Vlade Crne Gore i Savjeta ministara Albanije o otvaranju zajedničkog graničnog prelaza Ckla – Zogaj za međunarodni putni i jezerski putnički saobraćaj.\nNa predlog premijera Duška Markovića, Vlada je formirala Koordinaciono tijelo za pomorce čiji je zadatak, kako je saopšteno, da u najkraćem roku predloži rješenja za pitanja koja se, između ostalog, odnose na mjere koje će biti preduzete u odnosu na pomorce po njihovom povratku na teritoriju Crne Gore dok traje pandemija novog korona virusa.\nPredsjednik Koordinacionog tijela je potpredsjednik Vlade Milutin Simović, a članovi su predstavnici nadležnih državnih organa kao i Unije pomoraca, Udruženja pomorskih kapetana i Udruženja agencija koje se bave posredovanjem pri zapošljavanju pomoraca Crne Gore.


Veprovi sutra kreću u pomoć Srbiji – Wild Boars Kragujevac\nZbog teške situacije u kojoj su se našli naša zemlja i građani, prouzrokovane poplavama od velikih kiša, Klub američkog fudbala Kragujevac Wild Boars stavio se na raspolaganje našem narodu. Igrači, treneri i članovi Uprave kluba, izrazili su spremnost da prekinu sve svoje aktivnosti, odu u bilo koji deo zemlje i pruže svaku vrstu pomoći.\nStoga su Divlji veprovi prihvatili apel Štaba za vanredne situacije grada Kragujevca i u 7 časova će sa Trga „Kod krsta“, zajedno sa ostalim sugrađanima, krenuti organizovanim autobuskim prevozom put beogradske „Arene“, gde će, prema proceni Republičkog štaba za vanredne situacije, biti raspoređeni po Srbiji, tamo gde je pomoć najpitrebnija.\nVeprovi pozivaju sve volontere i ljude dobre volje koji žele da se priključe akciji spasavanja na teritoriji Repulike Srbije da se jave na telefon 0800/112-113 i ostave svoje podatke i da se sutra zajedno sa njima upute ka Beogradu.\nHumanost na delu: Kragujevčani prikupljaju pomoć za ugrožene\nИме May 16, 2014\nЈе л’ могу жене да иду?\nlazar May 16, 2014\nJel ima neko informaciju da li ce da se dobije oprema tipa cizme, kabanice i to ili treba d apnese svako svoje?


Tomane stigao, Žander se očekuje - Sportska centrala\nTomane stigao, Žander se očekuje\n2 jula 2019. 10:44\nCrvena zvezda završava posao oko kupovine napadača i levog beka od Tondele i Pafosa. Portugalski napadač će u naredne tri sezone biti fudbaler najtrofejnijeg srpskog kluba, a Brazilac je dogovorio saradnju na dve plus jednu godinu.\nTomane je stigao u ponedeljak kasno u Beograd, a Žander se očekuje već u utorak u Srbiji. Posle lekarskih pregleda potpisaće ugovore i u narednih par dana pridružiće se treninzima ekipe.\nTomane će sigurno biti licenciran za prvo kolo kvalifikacija za Ligu šampiona, a najverovatnije i Žander. Crvena zvezda ima rok do večeras u ponoć da prijavi spisak igrača za mečeve sa Suduvom.\nPortugalac će Crvenu zvezde koštati 750.000 evra, mesečna plata srpski se procenjuje na 35.000 evra, što nije najveća plata u ekipi.\nNešto manju platu od Tomanea trebalo bi da ima Žander, čije obeštećenje Pafosu košta 200.000 evra.\n– Tomane je bio naša želja i prošlog leta, ali je Tondela tražila dva miliona evra. Problem oko njegovog angažovanja sada je bio administrativne prirode i morale su da se usaglase tri strane, rekao je Zvezdan Terzić, generalni direktor Crvene zvezde, a preneo Žurnal.\nSve dok nisu ugovor o prodaji potpisali Tondela, Gimaraeš i Arouka, koji imaju ekonomska prava u različitom procentu na Tomanea, igrač nije mogao da krene ka Beogradu.\nTomane je u prošloj sezoni postigao 12 golova u šampionatu Portugalije, tresao je na dva meča mrežu Sportingu. Žander dolazi u Zvezdu posle neočekivane selidbe u Pafos iz Apolona, za koji je u takmičarskoj 2017/18. odigrao sve utakmice na putu plasmana u Ligu Evrope i zatim u grupnoj fazi zabeležio pet od šest mečeva.\nFudbalDarkoT - 26 jan 2020. 13:05 0\nKapiten Zvezde rekao NE Nemcima!\nNavijači Crvene zvezde su strepeli da će posle odlaska Marina, Degeneka koji ima ponudu iz Kine, ostati...\nDarkoT - 26 jan 2020. 12:20 0\nFudbal DarkoT - 26 jan 2020. 13:05 0\nNavijači Crvene zvezde su strepeli da će posle odlaska Marina, Degeneka koji ima ponudu iz Kine, ostati i bez Milana Borjana koji...


ISTRAŽIVANJE MONITORING SOCIJALNE SITUACIJE U SRBIJI: Uticaj krize najveći tamo gde su...\n01-06-2020 20:06 Srbija Ekonomija\nSektor usluga, smeštaja i hrane najviše je pogođen krizom koju je prethodnih meseci izazvala epidemija virusa korona, a velike posledice pandemija je ostavila i na sve ostale uslužne delatnosti, kao i na trgovinu, poslovanje nekretninama i prerađivačku industriju, pokazalo je istraživanje onlajn platforme Monitoring socijalne situacije u Srbiji (MONS).\nGledano kratkoročno, uticaj krize na pomenute sektore bio je izuzetno visok, na srednjoročnom planu situacija će se popraviti za sve, osim za sektor usluga smeštaja i hrane, koji će po svemu sudeći biti najveći gubitnik, odnosno najteže će se oporaviti.\nU isto vreme, sektori saobraćaja i umetnosti i zabave su kratkoročno gledano imali srednje do visok stepen uticaja krize i prema procenama MONS-a tako će ostati još neko vreme.\nNajmanje negativnog uticaja kriza je imala na obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, državnu upravu, ali i snabdevanje električnom energijom i vodom, kao i na sektor informacija.\nNizak do srednji uticaj kriza je imala na administrativne delatnosti, kao i na poljoprivredu, dok je rudarstvo jedini sektor koji je kratkoročno gledano bolje prošao nego kada se gleda na nešto duže staze.\nTamo gde je kriza umnogome uticala zaposleno je čak 44,4 odsto od ukupnog broja zaposlenih, u delatnostima srednjeg do visokog rizika radi dodatnih 7,4 odsto.\nNa srednji rok, 3,9 odsto od ukupnog broja zaposlenih ostaće izloženo visokom riziku, dok će u delatnostima srednjeg do visokog rizika ostati 27,2 odsto zaposlenih.\n„Sektori sa višim prosečnim zaradama imaju niži prosečni rizik tržišta rada, i obrnuto. Dok pet od šest sektora sa najvišim prosečnim zaradama imaju nizak rizik, to je slučaj sa samo tri od sedam sektora sa najnižim prosečnim zaradama. Ovo sugeriše da se može očekivati rast sektorske nejednakosti u zaradama u odnosu na stanje pre krize“, ističe se u analizi MONS-a, koju su uradili Mihail Arandarenko i Dragan Aleksić.\nOvo što se sada dešava je za predsednika UGS Nezavisnost Zorana Stojiljkovića nastavak tendencije da se s krizom povećava sektorska i regionalna razlika.\n„Očito je da su oni sa sigurnijim prihodima, uglavnom oni u javnom sektoru i industrijama koje traže visoku obuku, poput finansija, bankarstva, informacionih tehnologija, manje izloženi riziku. Najosetljiviji su oni u socijalno rizičnim delatnostima, koje kada god dođe do neizvesnosti, suženja tražnje, prve uđu u krizu“, ističe Stojiljković.\nOn kaže da su realne procene da će broj ljudi koji ostaju bez posla da se uvećava. On podseća da na pola miliona registrovanih nezaposlenih, u obzir treba uzeti i 400.000 ljudi koji su se početkom krize vratili u Srbiji, od kojih će 200.000 uticati na to da se nezaposlenost povećava.\n„U visokom riziku od gubitka posla biće sigurno još 100.000 ljudi i mislim da je neophodno da se osim ovih mera koje smo imali preduzmu još neke“, napominje Stojiljković.\nOn je zadovoljan što se glas sindikata do sada čuo, ali prava bitka, kako kaže, tek sledi jer je bitno koliko će moći da utiču na buduće dugoročnije aranžmane pomoći.\nNebojša Atanacković iz Unije poslodavaca Srbije kaže da su se poslednje dve do tri godine plate u realnom sektoru povećavale, ali da to ni u jednom trenutku nije bilo onoliko koliko bi trebalo, u skladu sa povećanjem BDP-a i inflacije.\nU isto vreme, kako kaže, rasle su i plate u javnom sektoru, tako da se sada samo produbio jaz, koji je postojao i pre krize između ovih sektora.\n„I pre pandemije realni sektor je trpeo posledice tržišne privrede, a sada sektori usluga, deo trgovine, ali i mnogi durgi su u velikom problemu“, napominje Atanacković. Dosta toga će, kako kaže, zavisiti i od toga kako se budu oporavljale privrede u svetu, pre svega u Evropi i onim zemljama sa kojima Srbija blisko sarađuje, pre svih Nemačkom i Italijom“, napominje Nebojša Atanacković.\nPrve međunarodne analize, kako se ističe u analizi MONS-a, ukazuju na to da su zanimanja koja su „imunizovana“ od šoka ponude zbog toga što se njihovi radni zadaci mogu u najvećoj meri obavljati od kuće u proseku znatno bolje plaćena u odnosu na ona koja zahtevaju prisustvo zaposlenih na radnom mestu.\nAutori ovog istraživanja, međutim, napominju da su prognoze u ovom trenutku ekstremno nezahvalne, jer se još ne mogu predvideti ni orijentaciona dužina trajanja ni intenzitet poremećaja globalnih i regionalnih ekonomskih tokova usled pandemije, ali i da stanje na našem tržištu rada neće zavisiti isključivo od stepena oporavka domaće privrede, već i od brzine jenjavanja epidemije i privrednog rasta u zemljama sa kojima imamo najjače ekonomske veze.\nPrema procenama UN, stotine miliona ljudi u svetu bi moglo da ostane bez posla zbog krize izazvane pandemijom.\nSamo prošle nedelje u SAD-u je 2,1 milion zaposlenih izgubilo radno mesto, čime se ukupan broj onih koji su ostali bez posla u ovoj zemlji popeo na 40 miliona. Stopa nezaposlenosti u SAD je tako sa 4,4 odsto u martu skočila na trenutnih 14,7 odsto, a najugroženiji je sektor ugostiteljstva.\nNajviše pogođena virusom kovid 19 u Evropi Italija suočila se sa gubitkom pola miliona radnih mesta, a procene su da će oporavak privrede, odnosno vraćanje na nivo od pre krize moći da se očekuje tek 2023. godine.\nSvršeni školarci tokom leta i jeseni podići će broj nezaposlenih u Srbiji, a prema analizi MONS-a godišnji broj novih ulaznika na tržište rada je nekih 70.000. U isto vreme, prosečno se godišnje penzioniše 100.000 ljudi, što delimično olakšava apsorpciju novih mladih ulaznika na tržište rada. Ekonomski migranti koji su se početkom krize vratili u Srbiju mogli bi da budu faktor koji će dodatno uticati na rast nezaposlenosti.\n„Na osnovu zvaničnih podataka o prelascima granice na početku pandemije, može se grubo proceniti da se otprilike njih 50.000 do 60.000 vratilo sa kratkoročnog rada u inostranstvu tokom marta. Na godišnjem nivou, taj broj potrebno je pomnožiti otprilike sa tri. Premda neće svi oni završiti kao nezaposleni ipak se i po ovom osnovu može očekivati dodatan porast nezaposlenosti od nekoliko desetina hiljada“, ističe se u ovoj analizi.\nKako je bugarski premijer nasamario našeg predsednika, saznajte OVDE!\nUSTAŠKI LOBI SE UVUKAO U SRPSKE SUDOVE! Bezobrazluk Hrvata: Otimaju naše firme pa naplaćuju troškove suđenja u Srbiji!\nGOTOVO! KO JE TRAŽIO - TRAŽIO: Danas se završava isplata novčane pomoći od 100 evra!\nNAJNOVIJE INFORMACIJE O 100 EVRA: Ministar Siniša Mali oglasio se na Instagramu (FOTO)\nHITNO IZMENJENO PRAVILO: Evo ko dobija 100 evra, a ko će da izvisi za obećani novac!\nOdakle dolazi najviše novca u Srbiju?\nBANKA IZ EVROPE OBUSTAVLJA TRANSFER SA SRBIJOM: Zbog mita i korupcije stavljeni smo na crnu listu\nEKONOMISTI TVRDE DA VLAST LAŽE: Plata od 900 evra „fantazija bez ikakvog osnova“! Imamo pad BDP!


Knjiga Iver - autor Oto Oltvanji - Nekoliko strana\nOto Oltvanji\tIver\n„Majstor pripovedanja i saspensa ponovo će vas uvesti u dijabolični svet intrige, prokletstva i smrti, u svom najboljem romanu do sada.“ Dejan StojiljkovićPisac popularnih trilera Saša vodi devojku Miju, autorku dečjih knjiga i ilustratorku, na sever Vojvodine da je konačno upozna sa svojom porodicom. U pitanju nije bilo koja familija, nego Vitasovi – moćni klan umetnika, čije su četiri generacije muzičara, slikara, glumaca i književnika manje ili više vešti manipulatori koji vode računa o tome koga primaju u svoje okrilje.I dok daje sve od sebe da im se dopadne, Mia se usput trudi da ignoriše sve učestalije znakove da se glava porodice, najuspešniji pevač šlagera u Srbiji i bivšoj Jugoslaviji Rob Vitas ponaša neobičnije i od onoga kako je predstavljen u tabloidima. Mia će otkriti da on decenijama ljubomorno čuva tajnu o porodičnom prokletstvu i raskolu unutar familije, a da su Vitasovi podeljeni krvavim rivalitetom još od 19. veka. U romanu Iver na videlo isplivavaju stogodišnje tajne, spletke i neobuzdane strasti. Iver je istovremeno porodična saga i uzbudljiv psihološki triler pun obrta u kojem ćete uživati do poslednje stranice.\n„Majstor pripovedanja i saspensa ponovo će vas uvesti u dijabolični svet intrige, prokletstva i smrti, u svom najboljem romanu do sada.“ Dejan StojiljkovićPisac popularnih trilera Saša vodi devojku Miju, autorku dečjih knjiga i ilustratorku, na sever Vojvodine da je konačno upozna sa svojom porodicom. U pitanju nije bilo koja familija, nego Vitasovi – moćni klan umetnika, čije su četiri generacije muzičara, slikara, glumaca i književnika manje ili više vešti manipulatori koji vode računa o tome koga primaju u svoje okrilje.I dok daje sve od sebe da im se dopadne, Mia se usput trudi da ignoriše sve učestalije znakove da se glava porodice, najuspešniji pevač šlagera u Srbiji i bivšoj Jugoslaviji Rob Vitas ponaša neobičnije i od onoga kako je predstavljen u tabloidima. Mia će otkriti da on decenijama ljubomorno čuva tajnu o porodičnom prokletstvu i raskolu unutar familije, a da su Vitasovi podeljeni krvavim rivalitetom još od 19. veka. U romanu Iver na videlo isplivavaju stogodišnje tajne, spletke i neobuzdane strasti. Iver je istovremeno porodična saga i uzbudljiv psihološki triler pun obrta u kojem ćete uživati do poslednje stranice. Komentari


Brnabić: Ko su neprijatelji slobode, demokratije i normalnosti? | NS Reporter\nBrnabić: Ko su neprijatelji slobode, demokratije i normalnosti?\nBEOGRAD – Za atmosferu nasilja u društvu nismo odgovorni mi, već oni koji prete silovanjem, vešanjem i šamarčinama, vređaju, fizički napadaju, prave spiskove “neprijatelja”, poručila je predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić. Ona je u autorskom tekstu za “Politiku” istakla da vlast otvoreno i jasno sarađuje i sa onima koji se sa njom politički ne slažu, jer smatra da su dijalog i saradnja važni za dobrobit društva.\nU tekstu ocenjuje da su za atmosferu nasilja u društvu odgovorni oni koji prave spiskove ljudi koji su do juče bili podobni da budu „građanska” Srbija, a danas to više nisu, jer su, kako kaže, “pristali na dijalog sa nama ili se možda nekad ne slažu u potpunosti sa njima”, navodeći primer Bojane Maljević.\n“Svako ko podržava ovu vlast je neprijatelj slobode, demokratije i normalnosti…”, napisao je na „Tviteru” bivši predsednik Boris Tadić, u martu 2018. i uz ovu kvalifikaciju objavio spisak ljudi koji su medu najpriznatijim stručnjacima u svojim oblastima, nosioci brojnih međunarodnih priznanja”, navela je Brnabić.\nVučić planira da prisustvuje paradi u Moskvi 24. juna\nPosle učenja na daljinu kadeti oklopnih jedinica izveli bojevo gađanje\n“Vazduhoplovna pozadina” sukoba Podgorice i Beograda


Udruženje pčelara “Pčelica” organizovalo predavanje za pčelare - Blace Info Press\nUdruženje pčelara “Pčelica” organizovalo predavanje za pčelare\nAutor: Gorica Šegović · 30. novembra 2016.\nUdruženje pčelara “Pčelica” organizovalo je predavanje na koje je predavač Saveza pčelarskih organizacija Srbije prof Đoko Zečević govorio na temu “Neki bitni radovi značajni za opstanak pčela” i “Proizvodnja i upotreba pergle”.\nGovoreći o ovogodišnjoj pčelarskoj godini Zečević, koji se skoro 60 godina bavi pčelarstvom, napomenuo je da je ona bila izuzetno teška i da su neophodna dodatna ulaganja kako bi se pčelinja društva sačuvala tokom predstojeće zime.\n– Pčelari ne pamte ovako lošu godinu kao što je bila ova. Prolećni mrazevi i kišni period u vreme cvetanja doprineli su da meda i drugih proizvoda skoro da nije ni bilo. Zbog toga su neophodno dodatna ulaganja i rad kako bi se sačuvale košnice, rekao je on i dodao da je potrebno dodatno znanje kako bi se prebrodio predstojeći zimski period.\nPrema njegovim rečima pčelarstvo već odavno nije više hobi, već deo poljoprivrede koja traži stalna ulaganja, rad i edukaciju.\nProfesor Zečević podvlači da Toplica, kao i cela Srbije, ima idealne prirodne potencijale za razvoj pčelarstva i da ove prednosti treba maksimalno iskoristiti.\n-Osim dobre i kvalitetne proizvodnje meda i drugih pčelinjih proizvoda, neophodna je dobra organizacija i rad samih udruženja kako bi ova grana poljoprivrede bila profitabilna, istakao je on.\nSledeća vest Prvi sastanak Organizacionog odbora povodom obeležavanja stogodišnjice Topličkog ustanka\nPredhodna vest Meštani Mađara dobili novi atarski put\nVaša IP adresa: 3.235.66.217\nPogledajte – novu emisiju – Ordinacija


Izložba "Kolekcija kao ogledalo" sutra u Galeriji SANU\nIzložba „Kolekcija kao ogledalo“ sutra u Galeriji SANU\nTanjug 22. decembra 2021. 13:36\nBEOGRAD – Izložba „Kolekcija kao ogledalo. Modernizam u delima iz Galerije Matice srpske“ biće svečano otvorena sutra u Galeriji Srpske akademije nauka i umetnosti – SANU u organizaciji ove dve institucije, i trajaće do 20. februara.\nUpravnica Galerije Matice srpske i autorka izložbe Tijana Palkovljević Bugarski istakla je na današnjoj konferenciji za medije da je ova postavka nastala pre dve godine, na zahtev Narodne galerije Slovenije iz Ljubljane.\n„Nakon izložbe na kojoj su predstavili hrvatski modernizam, predstavnici te galerije pozvali su nas da u njihovom prostoru prikažemo srpski modernizam. Tom serijom izložbi oni su želeli da prikažu jedinstvo kulturnog prostora u periodu od kraja 19. i početka 20. veka“, navela je Palkovljević Bugarski.\nPo njenim rečima, „ta postavka predstavlja jednu celinu i zanimljiv koncept koji zaslužuje da bude predstavljen i srpskoj publici“, a jedina izmena je u naslovu.\n„Za ovde se izložba zove „Kolekcija kao ogledalo“ i time smo želeli da pokažemo kako se jedna epoha i istorijat jedne ustanove ogleda u kolekciji“, objašnjava Palkovljević Bugarski.\nOna navodi da su svi umetnici čiji su radovi predstavljeni povezani s Maticom srpskom time što su kao njeni stipendisti studirali u Beču i potom stvorili sebi karijere u Evropi.\n„Ova izložba je zbog toga na neki način i priča o istorijatu naše ustanove i uticajima, razvoju i dometima srpskog modernizma tog perioda“, kaže Palkovljević Bugarski.\nOna dodaje i da je Galerija SANU povezana s ovom postavkom time što se među izloženim umetničkim delima nalaze i portreti akademika poput vajara Đorđa Jovanovića (koji je naslikao Paja Jovanović), autoportreta Ivana Tabakovića, portreta Zore Petrović, i slično.\nSaradnica na izložbi Jelena Ognjanović navela je da ovu izložbu čini 86 dela, od čega 75 slika, sedam skulptura i četiri grafike.\n„Kroz izložbu može da se prati istorija umetnosti od 1880. godine i početak srpskog modernizma, ali i umetnici koje tradicionalno vezujemo za 19. vek i epohu akademizma i realizma“, rekla je Ognjanović.\nPrema njenim rečima, pored većinskih muških umetnika među kojima se ističu Paja Jovanović, Petar Lubarda, Uroš Predić, ali i mnogi drugi, izložba nudi i dela značajnih slikarki poput Nadežde Petrović, Danice Jovanović i Zore Petrović.\nPored toga, kako je Ognjanović najavila, tokom trajanja izložbe biće upriličen i prateći program koji, između ostalog, čine stručna tumačenja i predavanja.\nRealizaciju ove izložbe omogućilo je Ministarstvo kulture i informisanja, a podršku je pružio i Grad Beograd.\nDivanhana objavila album Zavrzlama