Pravilnik o IPARD podsticajima za investicije u fizičku imovinu koje se tiču prerade i marketinga poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva - Biljana Trifunović\n(“Sl. glasnik RS”, br. 84/2017, 23/2018 i 98/2018)\nOvim pravilnikom bliže se propisuju lica koja ostvaruju pravo na IPARD podsticaje za investicije u fizičku imovinu koje se tiču prerade i marketinga poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva (u daljem tekstu: IPARD podsticaji), u okviru IPARD programa za Republiku Srbiju za period 2014-2020. godine (u daljem tekstu: IPARD program), iznos IPARD podsticaja, kao i uslovi, način i postupak sprovođenja IPARD programa za IPARD podsticaje.\n1) opšti trošak je izdatak za konsultantske usluge, studije izvodljivosti i ostale usluge za pripremu, pribavljanje, odnosno izradu dokumentacije za ostvarivanje prava na odobravanje projekata, kao i ostvarivanje prava na odobravanje isplate IPARD podsticaja, koji su dati u Prilogu 1 – Lista prihvatljivih investicija i troškova, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo;\n2) nova oprema, mašina, odnosno mehanizacija je oprema, mašina, odnosno mehanizacija proizvedena najkasnije pet godina pre godine u kojoj se podnosi zahtev za odobravanje projekta i koja se prvi put stavlja u upotrebu;\n3) izgradnja je izgradnja, građenje, dogradnja, rekonstrukcija, sanacija ili adaptacija u skladu sa zakonom kojim se uređuje planiranje i izgradnja;\n4) skriveni radovi su radovi koji se izvode tokom realizacije investicije i koji se u kasnijim fazama zbog prirode i načina izvođenja ne mogu kontrolisati na licu mesta;\n5) objekat za preradu poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva (u daljem tekstu: objekat) je objekat u kome se obavlja prerada poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva i koji se nalazi na području Beogradskog regiona, regiona Vojvodine, Regiona Šumadije i Zapadne Srbije i Regiona Južne i Istočne Srbije u skladu sa zakonom koji uređuje regionalni razvoj, osim objekta u kome se obavlja maloprodaja i objekta koji se nalazi na Listi odobrenih objekata Generalnog direktorata Evropske komisije za bezbednost hrane (DG SANTE);\n6) povezana lica su nosilac i članovi porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, supružnici, vanbračni partneri, krvni srodnici u pravoj i pobočnoj liniji zaključno sa trećim stepenom srodstva, usvojilac i usvojenik, lica između kojih je izvršen prenos upravljačkih prava i lica koja su povezana u smislu zakona kojim se uređuje porez na dobit pravnih lica;\n7) realizacija investicije je izvršenje svih radnji vezanih za nabavku predmeta prihvatljive investicije, i to: zaključenje kupoprodajnog ugovora, promet robe, izdavanje dokumenata koji prate robu, preuzimanje robe, isplata cene u potpunosti, kao i stavljanje investicije u funkciju u skladu sa namenom;\n8) mesto investicije jeste mesto u kome se nalazi objekat za preradu poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva koji je predmet zahteva u skladu sa ovim pravilnikom;\n9) privredni subjekat jeste pravno lice ili preduzetnik, nezavisno od pravnog oblika i načina finansiranja, koje obavlja delatnost proizvodnje i/ili prometa robe i/ili pružanja usluga na tržištu, izuzev privrednog subjekta koji je u postupku privatizacije;\n10) rizični kapital jeste finansiranje u obliku vlasničkog kapitala ili u obliku sličnom vlasničkom kapitalu u ranim fazama nastanka i ranog razvoja privrednog subjekta (faza započinjanja, osnivanja i razvoja).\nPravo na IPARD podsticaje ostvaruje:\n3) zemljoradnička zadruga.\nLice iz stava 1. ovog člana ostvaruje pravo na IPARD podsticaje ako:\n1) je upisano u Registar poljoprivrednih gazdinstava (u daljem tekstu: Registar) kao komercijalno i nalazi se u aktivnom statusu;\n2) je registrovano u Agenciji za privredne registre i ima aktivan status;\n3) nije pokrenut postupak stečaja ili likvidacije;\n4) računi kod poslovnih banaka nisu blokirani, kao i ako nisu bili u blokadi duže od 30 dana u periodu od 12 meseci pre podnošenja zahteva;\n5) kao nezavisan privredni subjekat ili zajedno sa partnerskim ili povezanim privrednim subjektima, ima položaj malog ili srednjeg privrednog subjekta u skladu sa ovim pravilnikom.\nLice iz stava 1. ovog člana koje ispunjava opšte i posebne uslove u skladu sa ovim pravilnikom, ostvaruje pravo na IPARD podsticaje za investicije u preradu i marketing u sledećim sektorima:\n3) voća i povrća.\nIa RAZVRSTAVANJE PRIVREDNIH SUBJEKATA\nMali, srednji i veliki privredni subjekti (broj zaposlenih i finansijske granice kao merila za određivanje vrste privrednog subjekta)\nMali privredni subjekat je privredni subjekat koji, u skladu sa merilima iz čl. 4a-4g ovog pravilnika, ima manje od 50 zaposlenih i godišnji promet i/ili ukupan godišnji bilans manji od 10 miliona evra u dinarskoj protivvrednosti.\nSrednji privredni subjekat je privredni subjekat koji, u skladu sa merilima iz čl. 4a-4g ovog pravilnika, ima između 50 i 250 zaposlenih i godišnji promet manji od 50 miliona evra i/ili ukupan godišnji bilans manji od 43 miliona evra u dinarskoj protivvrednosti.\nVeliki privredni subjekat je privredni subjekt koji nije srednji ili mali privredni subjekat u skladu sa ovim pravilnikom.\nNezavisni, partnerski i povezani privredni subjekti, kao merila koja se uzimaju u obzir pri računanju broja zaposlenih i finansijskih granica\nNezavisni privredni subjekat je privredni subjekat koji nije partnerski privredni subjekat, niti povezani privredni subjekat, u skladu sa ovim pravilnikom.\nPartnerski privredni subjekti su privredni subjekti koji nisu povezani privredni subjekti i između kojih postoji sledeći odnos: jedan privredni subjekt (privredni subjekt koji je viši u vlasničkom nizu), sam ili zajedno s jednim ili više povezanih privrednih subjekata, ima 25% ili više kapitala ili glasačkih prava u drugom privrednom subjektu (privredni subjekt koji je niži u vlasničkom nizu).\nIzuzetno od stava 2. ovog člana, privredni subjekat se smatra nezavisnim i bez privrednog subjekta partnera, ako 25% kapitala ili glasačkih prava u njemu dostignu ili prestignu ulagači, koji pojedinačno ili zajedno nisu povezani sa privrednim subjektom, a to su:\n1) javna investiciona društva, društva s rizičnim kapitalom, pojedinci ili grupe pojedinaca čija je redovna delatnost ulaganje rizičnog kapitala i koji ulažu vlasnički kapital u poslove koji se ne kotiraju na berzi (tzv. poslovni anđeli), ako su njihova zajednička ulaganja u isti privredni subjekt manja od 1.250.000 evra u dinarskoj protivvrednosti;\n2) univerziteti ili neprofitni istraživački centri;\n3) institucionalni ulagači, uključujući regionalne razvojne fondove;\n4) samostalni organ lokalne samouprave koja ima u godišnjem budžetu manje od 10 miliona evra u dinarskoj protivvrednosti i manje od 5.000 stanovnika.\nPovezani privredni subjekti su privredni subjekti između kojih postoji neki od sledećih odnosa:\n1) jedan privredni subjekt ima većinu glasačkih prava akcionara ili članova u drugom privrednom subjektu;\n2) jedan privredni subjekt ima pravo da imenuje ili razreši većinu članova uprave ili nadzornog odbora u drugom privrednom subjektu;\n3) jedan privredni subjekat ima dominantan uticaj u drugom privrednom subjektu na osnovu ugovora zaključenog s tim drugim privrednim subjektom ili odredbe u statutu tog drugog privrednog subjekta;\n4) jedan privredni subjekt, koji je akcionar ili član u drugom privrednom subjektu, samostalno kontroliše, na osnovu dogovora sa ostalim akcionarima ili članovima u tom drugom privrednom subjektu, većinu glasačkih prava akcionara ili članova u tom drugom privrednom subjektu.\nDominantan uticaj u drugom privrednom subjektu ne postoji ako ulagači iz stava 3. ovog člana nisu neposredno ili posredno uključeni u upravljanje tim drugim privrednim subjektom, bez obzira na njihova prava koja imaju kao vlasnici kapitala.\nPovezani privredni subjekti su i oni privredni subjekti između kojih postoji, preko jednog ili više privrednih subjekata, neki od odnosa opisanih u stavu 4. ovog člana kao i privredni subjekti koji imaju jednog ili više ulagača iz stava 3. ovog člana.\nPovezani privredni subjekti su i oni privredni subjekti između kojih postoji, preko jednog fizičkog lica ili grupe fizičkih lica koja posluju zajedno, neki od odnosa iz stava 4. ovog člana, ako privredni subjekti svoju delatnost ili deo svoje delatnosti obavljaju na istom relevantnom tržištu ili na susednim tržištima.\nSusedno tržište je tržište proizvoda ili usluga koje se na vertikalnom nivou nalazi direktno iznad ili ispod relevantnog tržišta.\nPrivredni subjekat nije mali ili srednji privredni subjekat ni ako javni organ sam ili više njih zajednički, neposredno ili posredno, kontrolišu 25% ili više kapitala ili glasačkih prava u privrednom subjektu.\nPrivredni subjekat daje izjavu o svom statusu nezavisnog privrednog subjekta, partnerskog privrednog subjekta ili povezanog privrednog subjekta, kao i izjavu o podacima iz člana 4. ovog pravilnika, pri čemu tu izjavu privredni subjekt može dati i kad je kapital tako raspoređen da ne može tačno da se odredi u čijoj je svojini, s tim što privredni subjekt može onda u dobroj veri izjaviti da se osnovano može pretpostaviti da jedan ili više međusobno povezanih privrednih subjekata nema u svojini 25% ili više kapitala.\nDavanje ovakvih izjava ne utiče na mogućnost proveravanja i ispitivanja njihove tačnosti.\nPodaci koji služe za određivanje broja zaposlenih i finansijskih granica i referentno razdoblje\nPodaci o broju zaposlenih i finansijskim granicama su podaci koji se odnose na poslednje odobreno računovodstveno razdoblje i izračunavaju se na godišnjoj osnovi. Podaci se uzimaju u obzir počev od dana zaključivanja poslovnih knjiga. Visina prometa izračunava se bez poreza na dodatu vrednost (PDV) i ostalih posrednih poreza.\nAko privredni subjekat na dan zaključivanja poslovnih knjiga utvrdi da je na godišnjoj osnovi premašio broj zaposlenih ili finansijske granice iz člana 4. ovog pravilnika ili da je pao ispod tog broja, odnosno granice, on stiče ili gubi položaj malog ili srednjeg privrednog subjekta samo ako se to ponovi u toku dva uzastopna računovodstvena razdoblja.\nKod novoosnovanih privrednih subjekata čiji redovni godišnji finansijski izveštaji nisu još odobreni, podaci se izvode putem procene u dobroj veri, tokom poslovne godine.\nBroj zaposlenih odgovara broju godišnjih radnih jedinica (u daljem tekstu: GRJ), tj. broju zaposlenih s punim radnim vremenom koji su radili u privrednom subjektu ili u njegovo ime tokom cele referentne godine.\nRad lica koja nisu radila celu referentnu godinu, lica koja su radila nepuno radno vreme, bez obzira na to koliko je trajalo to radno vreme, i rad sezonskih radnika (na osnovu ugovora o radu ili ugovora o obavljanju privremenih i povremenih poslova) uzima se kao deo GRJ.\nOsoblje privrednog subjekta čine:\n2) lica koja rade za podređeni privredni subjekat ako se smatraju zaposlenim;\n3) vlasnici – menadžeri;\n4) partneri koji su redovno uključeni u delatnost privrednog subjekta i koji imaju koristi od finansijskih prednosti privrednog subjekta.\nPripravnici ili studenti koji su na stručnoj obuci i koji imaju ugovor o radu u svojstvu pripravnika ili ugovor o stručnom osposobljavanju i usavršavanju, ne smatraju se osobljem.\nOdređivanje podataka o privrednom subjektu\nPodaci o nezavisnom privrednom subjektu, uključujući i broj zaposlenih, određuju se isključivo na osnovu njegovih redovnih godišnjih finansijskih izveštaja.\nPodaci o privrednom subjektu koji ima partnerske privredne subjekte ili povezane privredne subjekte, uključujući i broj zaposlenih, određuju se na osnovu redovnih godišnjih finansijskih izveštaja i ostalih podataka privrednog subjekta ili na osnovu konsolidovanih finansijskih izveštaja privrednog subjekta ili konsolidovanih finansijskih izveštaja u kojima je privredni subjekt uključen putem konsolidacije.\nPodacima iz stava 2. ovog člana dodaju se podaci o svakom partnerskom privrednom subjektu predmetnog privrednog subjekta, koji se nalazi na neposredno višem ili nižem nivou u vlasničkom nizu od predmetnog privrednog subjekta. Dodavanje je srazmerno procentu udela u kapitalu ili glasačkim pravima, šta je veće. Kod društava sa uzajamnim udelima važi veći procenat.\nPodacima iz st. 2. i 3. ovog člana dodaje se 100% podataka o svakom privrednom subjektu koji je neposredno ili posredno povezan sa predmetnim privrednim subjektom, izuzev ako ovi podaci nisu već uključeni u konsolidovani finansijski izveštaj.\nRadi primene st. 2, 3. i 4. ovog člana, podaci o partnerskim privrednim subjektima predmetnog privrednog subjekta, izvode se iz njihovih redovnih godišnjih finansijskih izveštaja ili iz drugih podataka u konsolidovanom obliku i njima se dodaje 100% podataka o svim privrednim subjektima koji su s njima povezani, izuzev ako ti podaci nisu već uključeni u konsolidovani finansijski izveštaj.\nRadi primene st. 2, 3. i 4. ovog člana, podaci o privrednom subjektu koji je povezan sa predmetnim privrednim subjektom, izvode se iz njegovih redovnih godišnjih finansijskih izveštaja ili iz drugih podataka u konsolidovanom obliku i njima se srazmerno dodaju podaci o svakom mogućem privrednom subjektu koji je partner ovog povezanog privrednog subjekta, i koji se nalazi na neposredno višem ili neposredno nižem nivou vlasničkog niza od predmetnog privrednog subjekta, izuzev ako oni nisu uključeni u konsolidovani finansijski izveštaj u procentu koji je najmanje srazmeran procentu utvrđenom na osnovu stava 3. člana ovog člana.\nAko u konsolidovanim finansijskim izveštajima nema podatka o zaposlenima u privrednom subjektu, broj zaposlenih izračunava se srazmernim dodavanjem podataka od njegovih partnerskih privrednih subjekata i dodavanjem podataka od privrednih subjekata s kojim je povezan.\n2) ima sedište na području Beogradskog regiona, regiona Vojvodina, regiona Šumadije i Zapadne Srbije, regiona Južne i Istočne Srbije u skladu sa zakonom koji uređuje regionalni razvoj;\n3) se investicija nalazi na području Beogradskog regiona, regiona Vojvodina, regiona Šumadije i Zapadne Srbije, regiona Južne i Istočne Srbije u skladu sa zakonom koji uređuje regionalni razvoj;\n4) nema evidentiranih dospelih neizmirenih dugovanja prema ministarstvu nadležnom za poslove poljoprivrede (u daljem tekstu: Ministarstvo) po osnovu ranije ostvarenih podsticaja, subvencija i kredita;\n5) su objekat i katastarska parcela koji su predmet investicije za koju se podnosi zahtev za odobravanje projekta u njegovom vlasništvu ili na njima ima pravo zakupa, odnosno korišćenja, na period zakupa, odnosno korišćenja od najmanje deset godina počev od kalendarske godine u kojoj se podnosi zahtev za odobravanje projekata, s tim da ako je objekat i katastarska parcela predmet zakupa, odnosno korišćenja ne može imati upisane druge terete, osim predmetnog zakupa, odnosno prava korišćenja;\n6) nije preduzelo nijednu radnju vezanu za realizaciju investicije koja je predmet zahteva pre donošenja rešenja o odobravanju projekta, osim za opšti trošak;\n9) se predmetna investicija odnosi na preradu i marketing poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva datih u Prilogu 2 – Lista poljoprivrednih proizvoda, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo;\n10) je okončan postupak za ostvarivanje prava na IPARD podsticaje po prethodno odobrenom projektu u skladu sa ovim pravilnikom;\n11) roba koja je predmet nabavke potiče iz zemlje koja je data u Prilogu 3 – Lista prihvatljivih zemalja, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo (u daljem tekstu: Prilog 3), osim kada je vrednost robe bez PDV-a ispod praga za korišćenje konkurentnog pregovaračkog postupka1;\n13) se objekat koji je predmet investicije u sektoru mleka i mesa ne nalazi na Listi odobrenih objekata Generalnog direktorata Evropske komisije za bezbednost hrane (DG SANTE);\n14) za objekat koji je predmet investicije ima dozvolu za izgradnju, odnosno rešenje za izvođenje radova, u skladu sa zakonom kojim se uređuje planiranje i izgradnja;\n15) za ostvarivanje prava na odobravanje projekta nisu veštački stvoreni uslovi u cilju ostvarivanja prednosti suprotno IPARD programu.\nAko je predmet zahteva oprema koja se ugrađuje u objekat, lice ostvaruje pravo na odobravanje projekta ako objekat koji je predmet investicije ima građevinsku dozvolu, odnosno rešenje za izvođenje radova ili upotrebnu dozvolu u skladu sa zakonom kojim se uređuje planiranje i izgradnja, odnosno u skladu sa zakonom kojim se uređuje ozakonjenje objekata.\n1) energiju iz obnovljivih izvora koristi za sopstvenu potrošnju na poljoprivrednom gazdinstvu;\n3) višak proizvedene električne energije iz postrojenja koje je predmet zahteva, a koji se predaje mreži na godišnjem nivou, nije veći od utvrđene ukupne prosečne godišnje potrošnje toplotne i električne energije na gazdinstvu.\nPosebni uslovi za ostvarivanje prava na odobravanje projekta za preradu i marketing u sektoru mleka\nLice iz člana 3. ovog pravilnika koje ispunjava uslove iz člana 5. ovog pravilnika ostvaruje pravo na IPARD podsticaje za preradu i marketing u sektoru mleka i ako:\n1) je upisano u Registar objekata, odnosno Registar odobrenih objekata u skladu sa propisima kojima se uređuje veterinarstvo;\n2) ima utvrđen dnevni kapacitet objekta za preradu mleka od 3.000 do 100.000 litara.\nPosebni uslovi za ostvarivanje prava na odobravanje projekta za preradu i marketing u sektoru mesa\nLice iz člana 3. ovog pravilnika koje ispunjava uslove iz člana 5. ovog pravilnika ostvaruje pravo na IPARD podsticaje za preradu i marketing u sektoru mesa i ako ispunjava veterinarsko-sanitarne uslove za preradu mesa u skladu sa propisima kojima se uređuje veterinarstvo.\nAko je podnosilac zahteva klanica, pored uslova iz stava 1. ovog člana, pravo na IPARD podsticaje za preradu i marketing u sektoru mesa ostvaruje i ako ima utvrđen minimalni kapacitet klanja za: 10 goveda ili 50 svinja ili 50 ovaca ili 5.000 jedinki živine na dan.\nLice iz člana 3. ovog pravilnika koje ispunjava opšte i posebne uslove u skladu sa ovim pravilnikom, pravo na odobravanje projekta ostvaruje ako dokaže svoju ekonomsku održivost i održivost projekta na kraju investicionog perioda kroz poslovni plan.\nPoslovni plan iz stava 1. ovog člana podnosi se u elektronskoj i pisanoj formi, i to:\n1) za investicije vrednosti do 50.000 evra kroz jednostavan poslovni plan koji je dat u Prilogu 4 – Jednostavan poslovni plan, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo;\n2) za investicije vrednosti veće od 50.000 evra kroz složen poslovni plan koji je dat u Prilogu 5 – Složen poslovni plan, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nElementi i pokazatelji za procenu ekonomske održivosti podnosioca zahteva i projekta dati su u Prilogu 6 – Elementi i pokazatelji koji se koriste za procenu ekonomske održivosti podnosioca zahteva i projekta, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nIPARD podsticaji utvrđuju se u iznosu od 50% od vrednosti prihvatljivih troškova investicije umanjenom za iznos poreza na dodatu vrednost.\nZa investicije u oblasti upravljanja otpadom i otpadnim vodama, IPARD podsticaji utvrđuju se u dodatnom iznosu od 10% preko procentualnog iznosa iz stava 1. ovog člana.\nVrednost prihvatljivog opšteg troška ne može preći iznos od 12% od vrednosti prihvatljivih troškova predmetne investicije.\nVrednost prihvatljivog opšteg troška za izradu poslovnog plana za koje se odobravaju IPARD podsticaji ne može preći iznos od:\n1) 3% od vrednosti prihvatljivih troškova predmetne investicije – ako je vrednost prihvatljivih troškova predmetne investicije veća od tri miliona evra;\n2) 4% od vrednosti prihvatljivih troškova predmetne investicije – ako je vrednost prihvatljivih troškova predmetne investicije veća od jednog, a manja od tri miliona evra;\n3) 5% od vrednosti prihvatljivih troškova predmetne investicije – ako je vrednost prihvatljivih troškova predmetne investicije manja od milion evra.\nKorisnik IPARD podsticaja (u daljem tekstu: korisnik) ostvaruje pravo na IPARD podsticaje, bez obzira na ukupnu vrednost investicije, u okviru sledećih granica:\n1) za sektor mleka u iznosu od 10.000 do 2.000.000 evra;\n2) za sektor mesa u iznosu od 10.000 do 1.000.000 evra;\n3) za sektor voća i povrća u iznosu od 10.000 do 1.000.000 evra.\nKorisnik može da ostvari ukupan iznos IPARD podsticaja u skladu sa ovim pravilnikom od 2.000.000 evra u periodu sprovođenja IPARD programa.\nInvesticije u fizičku imovinu koje se tiču prerade i marketinga, a odnose se na izgradnju i/ili kupovinu novih mašina i opreme i prihvatljivi troškovi za koje se odobravaju IPARD podsticaji dati su u Prilogu 1.\nTroškovi iz stava 1. ovog člana koji se odnose na izgradnju i/ili kupovinu novih mašina i opreme, uključujući kompjuterske programe, smatraju se prihvatljivim, do tržišne vrednosti imovine, u skladu sa propisom kojim se propisuje metodologija za utvrđivanja referentnih cena investicija za obračun IPARD podsticaja i tri dostavljene ponude.\nPravo na IPARD podsticaje ostvaruje se isključivo za investicije koje su realizovane nakon donošenja rešenja o odobravanju projekta, osim za opšti trošak koji može da nastane u periodu važenja IPARD programa.\nIII POSTUPAK ZA OSTVARIVANJE PRAVA NA IPARD PODSTICAJE\nPostupak za ostvarivanje prava na IPARD podsticaje pokreće se podnošenjem zahteva za odobravanje projekta na osnovu javnog poziva koji raspisuje Ministarstvo – Uprava za agrarna plaćanja (u daljem tekstu: Uprava).\nJavni poziv iz stava 1. ovog člana naročito sadrži rok za podnošenje zahteva, iznos raspoloživih sredstva za raspisani poziv, obrazac zahteva, obaveznu dokumentaciju i druge podatke vezane za konkretan poziv.\nJavni poziv iz stava 1. ovog člana objavljuje se na zvaničnoj internet stranici Ministarstva, odnosno na zvaničnoj internet stranici Uprave.\nZahtev iz stava 1. ovog člana može se podneti za jednu ili više investicija iz Priloga 1 u okviru jednog sektora.\nUz zahtev iz člana 12. ovog pravilnika dostavlja se sledeća dokumentacija:\n1) poslovni plan u skladu sa članom 8. ovog pravilnika;\n3) ponude u skladu sa članom 5. tačka 8) ovog pravilnika;\n6) izvod iz Registra privrednih subjekata koji vodi Agencija za privredne registre;\n7) bilans uspeha za prethodnu godinu u odnosu na godinu u kojoj se podnosi zahtev za odobravanje projekta za lice koje je obveznik poreza na prihod od samostalne delatnosti;\n9) poreski bilans – PB2 za prethodnu finansijsku godinu u odnosu na godinu u kojoj se podnosi zahtev za odobravanje projekta za lice koje je obveznik poreza na prihod od samostalne delatnosti;\n10) izvod iz katastra nepokretnosti sa kopijom plana za predmet investicije, odnosno prepis lista nepokretnosti ako je uspostavljen novi operat, odnosno prepis posedovnog lista ako nije uspostavljen novi operat, odnosno izvod iz zemljišnih knjiga ako nije uspostavljen katastar nepokretnosti;\n11) ako podnosilac zahteva nije vlasnik zemljišta, odnosno objekta koji je predmet investicije, dostavlja i ugovor o zakupu ili ustupanju na korišćenje predmetnog zemljišta, odnosno objekta zaključen sa zakupodavcem, odnosno ustupiocem, na period zakupa, odnosno korišćenja od najmanje deset godina počev od kalendarske godine u kojoj se podnosi zahtev, s tim da ako je objekat i katastarska parcela predmet zakupa, odnosno korišćenja ne može imati upisane druge terete, osim predmetnog zakupa, odnosno prava korišćenja.\nZa investicije u izgradnju objekata, pored dokumentacije iz stava 1. ovog člana, dostavlja se i:\n1) projekat za građevinsku dozvolu i/ili idejni projekat i/ili projekat za izvođenje u skladu sa propisom kojim se uređuje planiranje i izgradnja;\n2) građevinska dozvola, odnosno rešenje za izvođenje radova.\nAko podnosilac zahteva za odobravanje projekta ne dostavi potrebnu dokumentaciju iz stava 1. tač. 4)-6) i 10), stava 2. tačka 2) i stava 3. ovog člana, Uprava po službenoj dužnosti od nadležnih organa pribavlja podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija u skladu sa zakonom kojim se uređuje opšti upravni postupak.\n2) naziv, sedište i matični broj podnosioca zahteva;\n3) tehničko – tehnološke karakteristike za robu, radove i usluge koji čine predmet investicije, odnosno predmer i predračun radova za izgradnju, pri čemu svaka stavka u ponudi mora da sadrži: jedinicu mere, količinu, jediničnu cenu i ukupnu cenu stavke, kao i ukupnu cenu ponude uključujući posebno iskazanu neto cenu i iznos PDV-a izražene u dinarima, odnosno u evrima za strane dobavljače, kao i da sadrži podatke o osnovnom modelu i dodatnoj opremi;\n9) izjavu dobavljača pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću da je zemlja porekla opreme, radova i usluga zemlja iz člana 5. stav 1. tačka 11) ovog pravilnika;\n12) obaveze dobavljača u vezi sa isporukom.\nPodaci iz prikupljenih ponuda treba da budu u skladu sa podacima koji su navedeni u poslovnom planu iz člana 8. ovog pravilnika.\nPodnosilac zahteva u zahtevu za odobravanje projekta označava kao izabranu jednu od tri dostavljene ponude.\nOsnovica za obračun IPARD podsticaja utvrđuje se u vrednosti iz člana 16. stav. 2. ovog pravilnika, ako ova vrednost ne prelazi iznos referentne cene utvrđene u skladu sa posebnim propisom kojim se propisuje metodologija utvrđivanja referentne cene.\nAko vrednost iz člana 16. stav 2. ovog pravilnika prelazi iznos referentne cene, osnovica za obračun IPARD podsticaja utvrđuje se u visini referentne cene.\nPosle administrativne obrade zahteva za odobravanje projekta Uprava vrši proveru ispunjenosti propisanih uslova kontrolom na licu mesta u skladu sa zakonom kojim se uređuje poljoprivreda i ruralni razvoj.\nUprava, u zavisnosti od vrste investicije, u izveštaju sačinjenom tokom kontrole na licu mesta u fazi odobravanja projekta, upoznaje podnosioca zahteva da najkasnije deset dana pre izvođenja radova ili isporuke opreme obavesti Upravu o izvođenju skrivenih radova.\nZahtevi koji posle administrativne obrade i kontrole na licu mesta ispunjavaju uslove za odobravanje projekta boduju se i rangiraju.\nSa 20 bodova boduju se zahtevi za odobravanje projekta ako je:\n1) mesto investicije u područjima sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi u skladu sa posebnim propisom kojim se određuju područja sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi;\n2) investicija usmerena ka zaštiti životne sredine ili upravljanju otpadom i otpadnim vodama;\n3) podnosilac zahteva sertifikovan za organsku proizvodnju u skladu sa propisom kojim se uređuje organska proizvodnja, odnosno ako je ovlašćeni korisnik oznake geografskog porekla u skladu sa propisom kojim se uređuju geografske oznake za poljoprivredne i prehrambene proizvode;\n4) celokupna investicija usmerena za dostizanje standarda Evropske unije;\n5) investicija usmerena za poboljšanje energetske efikasnosti, uključujući i korišćenje obnovljivih izvora energije.\nAko postoji više zahteva za odobravanje projekta sa istim brojem bodova prema kriterijumima za rangiranje, prednost ima ranije podnet zahtev za odobravanje projekta.\nRang lista odobrenih zahteva objavljuje se na zvaničnoj internet stranici Uprave.\nAko je administrativnom obradom i kontrolom na licu mesta utvrđeno da podnosilac zahteva ispunjava propisane uslove i ako postoje raspoloživa finansijska sredstva, direktor Uprave rešenjem odobrava projekat.\n2) odobren iznos IPARD podsticaja sa izraženim iznosom nacionalnog i kofinansiranja Evropske unije za projekat koji se odobrava;\n6) obavezu korisnika da omogući nesmetan pristup i kontrolu na licu mesta koja se odnosi na odobreni projekat, kao i obavezu davanja na uvid celokupne dokumentacije vezane za odobreni projekat ovlašćenim licima Uprave, organa nadležnog za reviziju sistema sprovođenja programa Evropske unije, Nacionalnog fonda Ministarstva finansija, Evropske komisije, Evropskog revizorskog suda i Evropske kancelarije za borbu protiv prevara (OLAF);\nKorisnik svojim potpisom, odnosno overom akata iz stava 4. ovog člana potvrđuje prijem rešenja o odobravanju projekta, kao i da je upoznat sa pravima, obavezama i odgovornostima, kao i propisanim sankcijama u skladu sa propisima kojima se uređuju IPARD podsticaji.\nPosle donošenja rešenja o odobravanju projekta, a najkasnije 30 dana pre isteka roka za realizaciju odobrenog projekta, korisnik može podneti zahtev za izmenu odobrenog projekta ako:\n1) su izmene projekta takve da se njima ne menjaju bitne osobine, odnosno svrha investicije;\n2) se izmene odnose na produžetak roka za završetak projekta, odnosno produžetak roka za podnošenje zahteva za isplatu, iz opravdanih razloga;\n3) realizacija odobrenog projekta nije moguća ili nije ekonomski opravdana usled:\nUz zahtev za izmenu odobrenog projekta, podnosilac zahteva dostavlja i dokaze kojima se potvrđuje opravdanost razloga za izmenu.\nIzmene projekta moraju biti u skladu sa opštim i posebnim uslovima za odobravanje projekta propisanim ovim pravilnikom.\nIV ISPLATA IPARD PODSTICAJA\n1) je realizovalo investiciju u skladu sa rešenjem o odobrenju projekta, odnosno aktom o izmeni projekta;\n4) nema evidentiranih dospelih neizmirenih dugovanja prema Ministarstvu, po osnovu ranije ostvarenih podsticaja, subvencija i kredita;\n5) poljoprivredno gazdinstvo ispunjava odgovarajuće propisane uslove u oblasti: zaštite životne sredine, javnog zdravlja (sa aspekta bezbednosti hrane), bezbednosti i zdravlja na radu, a za investicije u sektoru prerade mleka i mesa i propisane uslove u oblasti veterinarskog javnog zdravlja i dobrobiti životinja, kao i ako predmetna investicija ispunjava navedene uslove uređene propisima Evropske unije u ovim oblastima, a sa kojima su usklađeni propisi Republike Srbije;\n6) je predmet investicije obeležen na način propisan ovim pravilnikom;\n7) predmet investicije nije finansiran iz drugih izvora javnog finansiranja, odnosno ako nije u postupku za ostvarivanje finansiranja iz drugih javnih izvora finansiranja;\n8) roba koja je predmet nabavke potiče iz zemlje koja je data u Prilogu 3, osim kada je vrednost robe bez PDV-a ispod praga za korišćenje konkurentnog pregovaračkog postupka2;\n2 Prag za korišćenje konkurentnog pregovaračkog postupka utvrđuje se u skladu sa Council Regulation (EEC) 24/14 na dan raspisivanja javnog poziva.\nPosebni uslovi za ostvarivanje prava na isplatu IPARD podsticaja za investicije za preradu i marketing u sektoru mleka\nLice iz člana 3. ovog pravilnika koje ispunjava uslove iz člana 22. ovog pravilnika ostvaruje pravo na isplatu IPARD podsticaja za preradu i marketing u sektoru mleka ako:\n1) ispunjava veterinarsko-sanitarne uslove za preradu mleka u skladu sa propisima kojima se uređuje veterinarstvo;\nPosebni uslovi za ostvarivanje prava na isplatu IPARD podsticaja za investicije za preradu i marketing u sektoru mesa\nLice iz člana 3. ovog pravilnika koje ispunjava uslove iz člana 22. ovog pravilnika ostvaruje pravo na isplatu IPARD podsticaja za preradu i marketing u sektoru mesa ako ispunjava veterinarsko-sanitarne uslove za preradu mesa u skladu sa propisima kojima se uređuje veterinarstvo.\nPosebni uslovi za ostvarivanje prava na isplatu IPARD podsticaja za investicije za preradu i marketing u sektoru voća i povrća\nLice iz člana 3. ovog pravilnika koje ispunjava uslove iz člana 22. ovog pravilnika ostvaruje pravo na isplatu IPARD podsticaja za preradu i marketing u sektoru voća i povrća ako je upisano u Centralni registar objekata, u skladu sa zakonom koji uređuje bezbednost hrane.\nPokretanje postupka za isplatu IPARD podsticaja\nPostupak za odobravanje isplate IPARD podsticaja pokreće se po zahtevu korisnika za odobravanje isplate, koji se podnosi Upravi posle realizacije odobrenog projekta u roku utvrđenom u rešenju o odobravanju projekta, odnosno aktu o izmeni projekta.\nPodnosilac zahteva može podneti samo jedan zahtev za odobravanje isplate po istom javnom pozivu.\nZahtev za odobravanje isplate podnet od strane lica kome rešenjem nije odobren projekat, preuranjen, neblagovremen zahtev, kao i svaki naredni zahtev istog podnosioca po istom pozivu, Uprava odbacuje bez razmatranja.\nUz zahtev za odobravanje za isplatu iz člana 26. ovog pravilnika korisnik dostavlja sledeću dokumentaciju:\n3) dokaz o izvršenom plaćanju predmetne investicije, i to: potvrdu o prenosu sredstava ili izvod, overene od strane banke sa naznačenom svrhom uplate;\n7) izvod iz Registra privrednih subjekata koji vodi Agencija za privredne registre;\n8) izvod iz katastra nepokretnosti sa kopijom plana za predmet investicije, odnosno prepis lista nepokretnosti ako je uspostavljen novi operat, odnosno prepis posedovnog lista ako nije uspostavljen novi operat, odnosno izvod iz zemljišnih knjiga ako nije uspostavljen katastar nepokretnosti;\n15) ako je predmet investicije nabavka robe korisnik dostavlja izjavu od dobavljača da je isporučena roba nova;\n17) kartice za nekretnine, postrojenja i opremu za lica koja vode knjige po sistemu dvojnog knjigovodstva, koju vodi korisnik, izdatim na datum podnošenja zahteva za isplatu, overene pečatom i potpisom od strane ovlašćenog računovođe ili ovlašćenog lica;\n21) akt organa nadležnog za poslove bezbednosti hrane biljnog porekla kojim se dokazuje da poljoprivredno gazdinstvo ispunjava propisane uslove u oblasti bezbednosti hrane biljnog porekla, kao i da predmetna investicija ispunjava uslove iz oblasti bezbednosti hrane biljnog porekla u skladu sa propisima kojim se uređuje bezbednost hrane i propisima Evropske unije sa kojima su usklađeni propisi Republike Srbije, u sektoru voća i povrća.\nZa investicije u izgradnju objekta, pored dokumentacije iz stava 1. ovog člana, dostavlja se i:\n2) građevinska knjiga, odnosno druga propisana dokumentacija u skladu sa propisima kojima se uređuje planiranje i izgradnja;\n4) upotrebna dozvola.\nZa investicije u sektorima voća i povrća, pored dokumentacije iz stava 1. ovog člana, dostavlja se i kopija potvrde o upisu u Centralni registar objekata u skladu sa propisima kojima se uređuje bezbednost hrane.\nZa investicije u nabavku specijalizovanog transportnog vozila u sektoru mleka, pored dokumentacije iz stava 1. ovog člana, dostavlja se i kopija saobraćajne dozvole.\nZa investicije u sektorima mleka i mesa, pored dokumentacije iz stava 1. ovog člana, dostavlja se i kopija akta o ispunjenosti veterinarsko-sanitarnih uslova i uslova higijene hrane.\nAko korisnik ne dostavi potrebnu dokumentaciju iz stava 1. tač. 7)-14) i stava 2. tačka 4) ovog člana Uprava po službenoj dužnosti od nadležnih organa pribavlja podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija u skladu sa zakonom kojim se uređuje opšti upravni postupak.\nSva dokumenta koja se dostavljaju uz zahtev glase na podnosioca zahteva i prilažu se u originalu ili overenoj kopiji, ako ovim pravilnikom nije propisano drugačije.\nPosle administrativne obrade zahteva za odobravanje isplate Uprava vrši proveru ispunjenosti propisanih uslova u skladu sa ovim pravilnikom kontrolom na licu mesta na način i postupku koji je uređen posebnim propisom.\nAko je administrativnom obradom i kontrolom na licu mesta utvrđeno da zahtev ispunjava propisane uslove direktor Uprave rešenjem odlučuje o pravu na korišćenje IPARD podsticaja i nalaže isplatu IPARD podsticaja na namenski račun korisnika upisan u Registar.\nRešenjem iz stava 1. ovog člana utvrđuje se iznos sredstava koji se finansira sredstvima pretpristupne pomoći Evropske unije, odnosno budžeta Republike Srbije, kao i ukupni iznos IPARD podsticaja.\nIznos sredstava koji se finansira sredstvima pretpristupne pomoći Evropske unije utvrđuje se u iznosu od 75% od ukupnog iznosa IPARD podsticaja.\n2) obavezu primaoca sredstava da obeleži predmet investicije;\n3) obavezu primaoca sredstava da namenski koristi, ne otuđi, niti omogući drugom licu korišćenje predmeta investicije u periodu od pet godina od dana isplate;\n4) obavezu primaoca sredstava da dopusti u svakom trenutku nesmetan pristup i kontrolu na licu mesta koja se odnosi na odobreni projekat, kao i obavezu davanja na uvid celokupne dokumentacije vezane za odobreni projekat ovlašćenim licima: Uprave, organa nadležnog za reviziju sistema sprovođenja programa Evropske unije, Nacionalnog fonda Ministarstva finansija, Evropske komisije, Evropskog revizorskog suda i Evropske kancelarije za borbu protiv prevara (OLAF);\nUprava poziva primaoca sredstava da preuzme rešenje kojim se odobrava isplata IPARD podsticaja.\nPrilikom preuzimanja rešenja iz stava 4. ovog člana, Uprava usmenim i pismenim putem upoznaje primaoca sa pravima, obavezama i odgovornostima, kao i propisanim sankcijama u skladu sa propisima kojima se uređuju IPARD podsticaji.\nPrimalac svojim potpisom, odnosno overom potvrđuje prijem rešenja o isplati IPARD podsticaja, kao i da je upoznat sa pravima, obavezama i odgovornostima, kao i propisanim sankcijama u skladu sa propisima kojima se uređuju IPARD podsticaji.\nKorisnik vrši privremeno obeležavanje predmeta investicije u izgradnju objekta tokom realizacije investicije, postavljanjem table na gradilištu u obliku datom u Prilogu 7 – Obeležavanje predmeta investicije, koji je odštampan uz ovoj pravilnik i čini njegov sastavni deo (u daljem tekstu: Prilog 7).\nPrimalac sredstava vrši stalno obeležavanje predmeta investicije u roku od tri meseca posle realizacije investicije u obliku datom u Prilogu 7 na mestu lako vidljivom za javnost.\nPrimalac sredstava obezbeđuje da predmet investicije bude obeležen na način iz stava 2. ovog člana u roku od pet godina od dana isplate IPARD podsticaja.\nPosle isplate IPARD podsticaja Uprava proverava kontrolom na licu mesta da li primalac sredstava namenski koristi predmet investicije, kao i da li se pridržava drugih obaveza u skladu sa zakonom kojim se uređuje poljoprivreda i ruralni razvoj i ovim pravilnikom.\nPravilnika o IPARD podsticajima za investicije u fizičku imovinu koje se tiču prerade i marketinga poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva\n(“Sl. glasnik RS”, br. 23/2018)\n(“Sl. glasnik RS”, br. 98/2018)\nPriloge 1-7, koji su sastavni deo ovog pravilnika, možete pogledati OVDE


Narodna skupština Republike Srbije usvojila je 5. novembra 2015. godine Zakon o jakim alkoholnim pićima, koji predviđa jednostavniju i jeftiniju proizvodnju rakije, kao i bolji položaj malih proizvođača, koji će moći legalno da je prodaju i izađu iz sive zone, kao i da budu konkurentniji na stranim tržištima.\nZakonom se propisuje da se jakim alkoholnim pićima smatraju sva ona pića namenjena ljudskoj upotrebi sa specifičnim senzornim osobinama i minimalnom alkoholnom jačinom 15% vol, kao i liker od jaja koji ima istu maksimalnu alkoholnu jačinu. Reguliše se ko se sve može baviti proizvodnjom alkoholnih pića, uz obavezu da i pravna lica i preduzetnik budu upisani u Registar proizvođača jakih alkoholnih pića koji vodi Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine.\nProizvođač alkoholnih pića dobija obavezu da vodi podrumarsku evidenciju i čuva dokumentaciju kojim potvrđuje podatke o nabavci, proizvodnji, prometu, sirovini za izradu alkoholnih pića. Zakon propisuje način sazrevanja alkoholnih pića, geografsku oznaku, pravnu zaštitu geografske oznake, registrovanje žiga...\nCilj zakona je liberalizacija uslova za proizvodnju jakih alkoholnih pića, što će dovesti do smanjenja troškova proizvodnje i samim tim i do povećanja broja registrovanih proizvođača.\nVlada Republike Srbije očekuje i da će Zakon imati pozitivan uticaj na razvoj primarne proizvodnje voća kao sirovine za proizvodnju rakija.\nZakon dozvoljava promet jakih alkoholnih pića između svih subjekata na tržištu kada je jako alkoholno piće i destilat predmet dalje dorade i prerade.\nSrbija će novim Zakonom postići harmonizaciju sa evropskim propisima u toj oblasti, a geografska oznaka će biti regulisana na potpuno novi način, čime se štiti intelektualna svojina u toj oblasti i omogućava dodatna vrednost jakim alkoholnim pićima.\nLiberalizacijom uslova za proizvodnju kod pravnih lica i preduzetnika i upisom u Registar proizvođača jakih alkoholnih pića, nelegalna proizvodnja i promet postaju manje atraktivni i onemogućava se dovođenje potrošača u zabludu u vezi porekla i kvaliteta proizvoda, posebno kad se radi o voćnim rakijama.\nJedna od bitnih stavki je da registrovani proizvođači više neće morati da imaju stalno zaposlenog stručnjaka, već će moći da ga angažuju po potrebi. Ranije se zahtevalo da stručnjaci imaju dve godine radnog iskustva, a sada ni to nije potrebno.\nFizičkim licima će biti omogućena proizvodnja sirovina za jaka alkoholna pića, pri čemu će samo registrovani proizvođač moći da plasira na tržište jaka alkoholna pića za neposrednu ljudsku potrošnju.


Španija /Uhapšeno 15 osoba, osumnjičeno 28 profesionalnih tenisera / Radio Sarajevo\nArhiv/Uhapšene 83 osobe, od čega 28 profesionalnih tenisera\nŠpanija / Uhapšeno 15 osoba, osumnjičeno 28 profesionalnih tenisera\n10. 01. 2019. u 12:51:00 Radiosarajevo.ba\nŠpanjolska policija uhapsila je 15 od 83 osobe koje su osumnjičene, od čega 28 profesionalnih tenisera, zbog namještanja mečeva na Futures i Challenger turnirima! Ovu informaciju ovog četvrtka saopćio je "Europol".\nU kratkom saopćenju navodi se da je među uhapšenima i "jedan teniser koji je prošle godine učestvovao na US openu".\nNavodi se da su Armeni bili redovno prisutni na turnirima kako bi "osigurali da posao bude obavljen kako treba".\nPrilikom akcije hapšenja u Španiji zaplijenjeno je 167.000 eura u kešu, puška "sačmarica", više od 50 elektronskih uređaja, kreditne kartice, pet luksuznih automobila, a blokirana su 42 računa.\nMeđutim, takvi igrači uz mnogo muke finansiraju svoja putovanja, treninge, termine, hotele, suplemente, opremu i ostale neophodne stvari za profesionalno bavljenje tenisom, što ih čini "pogodnom metom" za nečasne ponude.\nTagovi: Španija tenis racija ATP Challenger ATP US Open


Novih milijardu evra za ekološke projekte narednih godina..\nTanjug 28. oktobra 2019. 13:06\nBEOGRAD – Srbija krupnim koracima ide ka tome da sva energetska postrojenja dovede na nivo najvišeg kvaliteta kako bi se dostigli evropski standardi u pogledu zaštite životne sredine, izjavio je danas ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\nMinistar je istakao da će u narednih pet do sedam godina biti uloženo novih milijardu evra u ekološke projekte, kako bi sva postrojenja dostigla sve evropske standarde.\nAntić je na stručnoj konferenciji „Investicije i zaštita životne sredine – prioritet EPS-a“ u organizaciji izdacačca Balkanmagazina i JP „Elektroprivreda Srbije“ u Beogradu rekao da je samo to preduzeće u prethodne tri i po godine uložilo 400 miliona evra u u projekte zaštite životne sredine.\nV.d. direktora EPS-a Milorad Grčić je rekao da je krajnji cilj da EPS bude najmoderniji sistem i da se, što se tiče ekologije, približi cilju da bude ‘egal’ sa zemljama koje su dostigle najviše standarde kada je reč o zagađenju i zaštiti životne sredine.\nGrčić je rekao da će se nastaviti sa ulaganjima u sisteme za odsumporavanje dimnih gasova.\nPodsetio je da se krenulo sa realizacijom sistema za odsumporavanje na blokovima u TE „Nikola Tesla u Obrenovcu“, i da je vrednost tih radova oko 167 miliona evra.\nRekao je da je sada drugacija slika u EPS-u što se tiče investicija i podsetio da se radi reazlizacija blokova A 1 i A 2 u TE u Obrenovcu, a da je na pragu zavtaranje finansiranja na TENT- B.\nGrčić je naveo da su blokovi A 1 i A2 prvobitno bili predviđeni za gašenje i da niko nije ni razmišljao o projektu odsumporavanja, a da će oni sada doživeti novi radni i životni vek.\n„Cilj nam je da ti blokovi budu bolji nego kad su bili novi modernizovaniji sa povećanim kapacitetom i urađenim sistemom za odusumporavanje“, rekao je on.\nKako je kazao, EPS dve trećine električne energije proizvede na bazi kostolačkog i kolubarskog uglja, što dodao je- znači stabilnost proizvodnje električne energije.\n„To podrazmeva ekonomsku, političku i geopolitičku stabilnost“, istakao je Grčić.\nKako je naveo, mnogo posla je urađeno, a u narednih nekoliko godina svi započeti projekti će biti i završeni.\nIstakao je i da bi se neka velika investicija ili projekat realizovao potrebno je vreme kako za pripremu, tako i samu realizaciju.\nGrčić je naveo i da će uvođenjem sistema upravljanja kvalitetom uglja biti postignuta veća efikasnost termoelektrana i dat dodatni doprinos smanjenju zagađenja.\nIstakao je da je EPS prošao kroz teške faze, i dodao da se često u javnosti spominje da je „potrošač budžetskih para“, ali da to preduzeće ogromna sredstva uplaćuje u budžet.\nGrčić je naveo podatak da je prošle godine EPS u budžet Srbije uplatio 102, 5 milijardi dinara , a godinu dana ranije 90 milijardi.\nNaveo je da je cilj da se izvuče maksimum iz resursa obnovljivih izvora energije.\nTakođe je istakao da u distributivnu mrežu nije ulagano tri decenije i da su u poslednje vreme mnoge trafostanice revitalizovane.\nU prethodne tri godine uložili smo oko 35 milijardi dinara u napojnu mrezu, a u narednom periodu ćemo uložiti još oko 500 miliona evra, rekao je Grčić.\nDodao je da Srbija ima najnižu cenu struje u regionu i Evropi i da je naše tržište slobodno.


– Imali smo samo minus 1 odsto rast prošle godine, i zato je ovo impresivan rezultat. Možda neko ima šest ili sedam odsto rasta, ali to su oni koji su imali minus 15 ili minus 10 rasta – objasnio je on.\nVučić je, nakon obilaska Inženjerskog centra kompanije ZF u Pančevu, odgovarajući na pitanje novinara kakvi su ekonomski parametri i da li imamo dovoljno novca u budžetu, kao i koliko ovakve kompanije doprinose rastu, rekao da su kompanije poput ZF “lek, spas i život za Srbiju”.\n– Što se tiče prvih šest meseci deficit je manji od predviđenog budžetom za milijardu evra. Srećan sam zbog 30 odsto te milijarde zbog uvećanih prihoda, ali nisam zadovoljan zbog manje potrošenih para. Voleo bih da smo imali još više uloženog u javne investicije, jer bi to podstaklo dalje privredni rast – ukazao je on.\n– Ne zaboravite da živimo u korona vreme, srećan i ponosan sam na Srbiju što imamo takve rezultate u ovo vreme – podvukao je on.\n– Sutra ide uplata PDV-a, akcija, i svega drugog na osnovu čega možemo govoriti o rezultatima ovog meseca – ukazao je Vučić.\n← PREDSEDNIK O DETALJIMA JUČERAŠNJEG TELEFONSKOG POZIVA: Nisam uzimao 9 miliona evra za sebe i svoje kompanije, već za puteve\nKO JE TRAŽIO STOLICU VIŠKA U MOSKVI I KO JE “ZOZA”: Burno u studiju, Tadić i Dačić u žučnoj raspravi (VIDEO) →


Stejt department: Ambasador SAD u Skoplju ima punu podršku\n3. februar/veljača, 2017.\nAmerički ambasador u Skoplju Džes Bejli ima podršku administracije u Vašingtonu, izjavio je predstavnik Stejt departmenta Majkl Toner povodom zahteva grupe republikanskih kongresmena da ambasador u Makedoniji bude smenjen zbog pristrasnog ponašanja i mešanja u politiku te zemlje.\nKomentarišući navode pojedinih makedonskih medijima da Ambasada SAD u Skoplju ne govori u ime nove američke administarcije, Toner je istakao da nema promena u američkoj politici prema Makedoniji.\n"Američka politika u Makedoniji je da podrži evroatlantsku integraciju države i reforme potrebne za napredovanje prema tom cilju. To uključuje podršku demokratskim reformama, vladavini prava i potpunoj primeni dogovora iz Pržina", rekao je vršilac dužnosti poprtparola Stejt departmenta za Glas Amerike na makedonskom jeziku.\nToner je potvrdio da je pravac delovanja za Bejlija i njegov tim da "rade na partnerstvu sa makedonskim vlastima, kao i građanskim društvom na unapredivanju američke politike i ciljeva SAD", ističući da Stejt department ima puno poverenje u Ambasadu u Skoplju.\nMakedonska državna agencija MIA juče je prenela da je republikanski kongresmen Kristofer Smit pozvao novog američkog državnog sekretara Reksa Tilersona da razreši ambasadora SAD u Skoplju Džesa Bejlija i zatražio da se istraže aktivnosti Ambasade u Skoplju koju je optužio za pristrasno ponašanje i svrstavanje na jednu stranu.\nU izveštaju iz Vašingtona, MIA navodi da je Smit na čelu grupe od šest kongresmena koji su u januaru od ambasadora Bejlija zatražili objašnjenje tvrdnje vladajuće partije VMRO DPMNE Nikole Gruevskog da Ambasada SAD u Skoplju radi u korist političkih partija i finansira projekte Fondacije Džordža Soroša u Makedoniji, a uz tekst je objavljen i faksimil pisma sa potpisima.


Demostat najavljuje drastična poskupljenja struje: Domaćinstvima 30 odsto, privredi 70? - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Demostat najavljuje drastična poskupljenja struje: Domaćinstvima 30 odsto, privredi 70?\nCena električne energije u Srbiji za domaćinstva se koriguje tako što EPS uputi zahtev Agenciji za energetiku Srbije podnoseći troškovnik kojim ga pravda. AERS je ta koja procenjuje da li je zahtev EPS opravdan ili ne i u zavisnosti od toga ga i odobrava.\nS obzirom da je EPS u vlasništvu države Srbije republička Vlada ima presudan uticaj na to sa kakvim će zahtevom EPS izaći pred Agenciju za energetiku.\nU slučaju da nadležni usvoje odluku da struja u Srbiji za domaćinstva poskupi za 30 odsto to bi predstavljalo enormni udar na životni standard i kućni budžet građana, piše Demostat.\nNaime, poslednji put dosad struja je za domaćinstva poskupela 1. februara prošle godine i to za 3,4 odsto. Agencija za energetiku Srbije je tada usvojila zahtev EPS za korekciju cene električne energije i njen aktuelni iznos je 7,8 dinara po kilovat satu. Na taj način prosečni računi za struju su uvećani za 122 dinara odnosno iznose oko 3.700 dinara na mesečnom nivou.\nIako je Agencija za energetiku naglasila da je i nakon te korekcije cene električne energije ona i dalje niža od cena u zemljma regiona i Evrope stručna javnost je tada ocenila da je reč o novom nametu za i onako već osiromašene građane kao i da je poskupljenje struje u toku epidemije korona virusa nekorektan i neopravdan potez.\nŠto se tiče privrede takođe nema sumnje da bi i njena reakcija na poskupljenje od 70 odsto bila u potpunosti negativna. Za razliku od domaćinstava koja imaju regulisane cene struje za privredu važe one koje su komercijalne. Krajem prošle godine zbog energetske krize cene struje na inostranim berzama su naglo rasle i dostizale astronomske cifre zbog čega se EPS odlučio da podigne cenu električne energije za privredu u našoj zemlji. To je pravdano time da iako proizvođač struje EPS je istovremeno prinuđen i da je uvozi i plaća po visokim cenama na stranim berzama.\nU priču se naknadno umešala i Vlada Srbije koja je usvojila zaključak kojim se preporučuje da EPS kupcima struje na komercijalnom tržištu, ugovore o snabdevanju strujom zaključuje po jedinstvenoj ceni od 75 evra po megavat satu bez poreza na dodatu vrednost u periodu od 1. januara do 30.juna tekuće godine. Predstavnici privrede su pak ocenili da je i takva cena, ograničena od strane Vlade, takođe poskupljenje u iznosu od oko 50 odsto. Privrednici su istakli da je to za njih potpuno neizdržljivo te da će zbog toga morati da povećaju cenu svojih proizvoda kako bi opstali na tržištu. U međuvremenu smo se zaista i suočili sa skokom cena brojnih proizvoda, naročito nakon vojne intervencije Rusije u Ukrajini 24.februara.\n„Ima li šta lepše, cena skače, a vi to ne plaćate. Ali, ako se tako nastavi, ti građani će to platiti sa kamatom, a mi ćemo naša preduzeća uništiti“, rekao je Momirović.\n„Činjenica je da je u prethodnih godinu dana poskupeo ugalj, sve komponente za proizvodnju električne energije i nije realno da imamo ovu cenu“, kazala je ministarka Mihajlović dodavši da nova cena mora da bude usklađena sa svim parametrima i da bude održiva i za Elektroprivredu Srbije i za državu i za građane.\nAgencija za energetiku Srbije.EPSPoskupljenje strujeStrujaVlada SrbijeBeograd\nPalestinska uprava odbila da učestvuje zajedno s Izraelom u istrazi smrti novinarke Al Džazire\nDveri: Zahtevamo zamrzavanje cene struje, gubitke EPS-a neka plate nesposobni kadrovi SNS-a\nBećković: Opozicija je najveći uspon doživela sa Koštunicom, jedva je čekao da se ratosilja moći\nEkonomija • danas 07:54\nEkonomija • danas 07:46\nZvanični srednji kurs danas je 117,6006 dinara za...\nPreko stotinu izlagača iz čitave Srbije svojim se proizvodima,...


Datum objave: 01.04.2021 11:30 | Autor: KEI\nJakumopulu je predstavila Horizontalni instrument Savjeta Evrope i Evropske unije koji državama Zapadnog Balkana i Turskoj pomaže u usklađivanju nacionalnog zakonodavstva sa međunarodnim propisima i standardima u oblasti vladavine prava. Podjetila je da je u toku druga faza ovog instrumenta, u okviru koje Savjet Evrope pruža podršku Crnoj Gori u jačanju pravosudnog sistema, zaštiti ljudskih prava, unapređenju borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, i slobodi medija.\nOna je ukazala na dostupnost sveobuhvatne baze konsultanata Savjeta Evrope koji mogu pružiti podršku crnogorskim institucijama u sprovođenju reformi u ovim oblastima, i istakla raspoloživost i fleksibilnost Programske kancelarije u Podgorici da u toj podršci posreduje i dodatno doprinese.\nGlavna pregovaračica Kordić je istakla da je saradnja sa Savjetom Evrope nezaobilazna u reformama, posebno kad je u pitanju vladavina prava. U tom kontekstu je upoznala sagovornicu sa trenutnim statusom u pregovorima s Evropskom unijom, sa akcentom na poglavlja 23 i 24 kojima naročito doprinosi Horizontalni instrument. Iznijela je uvjerenje da nova metodologija pregovora s EU pruža mogućnost za intenziviranje reformi i daje zamajac ne samo tehničkom nego i političkom aspektu pregovora i saradnje s Unijom i državama članicama.


Održana veličanstvena vojna parada u Moskvi: Putin još jednom pokazao moć Rusije - Telegraf.rs\nPovodom 76. godišnjice završetka Drugog svetskog rata na Crvenom trgu u Moskvi danas je održana Parada pobede.\nParadu u Moskvi predvodio je vrhovni komandant Kopnene vojske general armije Oleg Saljukov. Saljukov je predao paradu ministru odbrane Sergeju Šojguu, koji je pozdravio vojnike i čestitao Dan pobede.\nNakon što mu je Šojgu podneo izveštaj, predsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je državljanima Rusije Dan pobede, i poručio da će taj dan uvek biti svet za Rusiju.\nPutin je rekao da je pobeda od kolosalnog značaja.\n- Uvek ćemo pamtiti da je veličanstvenu pobedu nad nacizmom ostvario sovjetski narod - rekao je Putin, nakon čega je održan minut ćutanja.\nNakon toga usledila je veličanstvena parada, a na Crvenom trgu defilovalo 12.500 vojnika i 190 jedinica naoružanja, vojne i specijalne tehnike i 76 aviona i helikoptera.\nPo završetku defilea, predsednik Putin je pozdravio veterane, a potom je položio venac na Grob neznanog junaka.\nDanas je Dan pobede: Rat potrajao i posle formalnog okončanja, Jugoslavila izgubila 1.706.000 ljudi


Tada je rješenjem i naloženo preduzeću “Budućnost” da dostavu računa vrši putem “Pošta”, na šta su se oni žalili Ministarstvu saobraćaja i veza RS, koje ju je tu žalbu odbilo.\nNakon toga počinje pravna drama koja i danas traje.\nPomenuto rješenje Ministarstva po žalbi komunalnog preduzeća poništio je Okružni sud u Banjaluci uz obrazloženje da su Inspekcija i Ministarstvo proizvoljno zaključili da račun za utrošenu vodu predstavlja pismonosnu pošiljku.\nI na ovu presudu uložena je žalba od strane Ministarstva saobraćaja i veza, tako da je 2012. godine Vrhovni sud odlučio da preinači presudu banjalučkog Okružnog suda i odbaci žalbu Komunalnog preduzeća “Budućnost” iz Laktaša.\nIz “Pošta Srpske” su rekli da do danas nisu dobili ovu odluku Ustavnog suda BiH, ali i da ona nije objavljena ni u “Službenom listu BiH” niti u “Službenom glasniku RS”.\n“Samim tim takva odluka dok se ne objavi – ne postoji”, rekli su iz “Pošta Srpske”, koje su u upravnom postupku zainteresovano lice, jer se on vodi zbog kršenja Zakona o poštanskim uslugama RS, koje je činilo preduzeće “Budućnost”.\nIz “Pošta Srpske” su rekli i da bi bilo skandalozno ukoliko bi takva odluka stupila na snagu.\nTo bi, kako kažu, bilo protivno Zakonu o poštanskim uslugama RS, Zakonu o poštama BiH, aktima Svjetskog poštanskog saveza, Konvenciji Svjetskog poštanskog saveza i evropskim direktivama o razvoju tržišta poštanskih usluga i odluci Ustavnog suda RS.\n“Tačnije, protivna pravu i obavezi pružanja univerzalne poštanske usluge, a samim tim i rezervisane”, upozoravaju iz “Pošta”.\n“Ovo je samo jedan u nizu pokušaja uništavanja poštanskog sistema RS. ‘Pošte Srpske’ već godinama se bore s institucijama BiH, koje na sve moguće načine nastoje da opstruišu normalno funkcionisanje i opstanak ‘Pošta Srpske'”, navode iz ovog preduzeća.\nPrema njihovim riječima, institucije BiH pokušavaju da ugase “Pošte Srpske” kako bi ostvarile svoj cilj, a to je osnivanje jedinstvenog poštanskog operatera na nivou BiH.\nTakva odluka Ustavnog suda BiH, kako kažu, predstavlja drugi udar na RS, te podsjećaju da je prva odluka bila ukidanje Dana državnosti RS. Naglašavaju da je apsurdno očekivati da jedno preduzeće od opšteg društvenog interesa posluje na ekonomskim principima, kada je primorano da pruža uslugu i tamo gdje ne postoji mogućnost za zaradu.\n“Dakle, kada bi navedeno bilo ukinuto, poštanska usluga ne bi bila svima dostupna, a dostava pošiljki u ruralna područja bila bi dostupna po znatno većim cijenama od današnjih 0,90 KM, odnosno, cijena bi bila formirana prema tržišnim parametrima, čime bi stanovništvo iz seoskih područja bilo diskriminisano”, ističu iz “Pošta” i dodaju da sve ovo ima političku pozadinu.\n“Pokušaj ukidanja ‘Pošta Srpske’, koje zapošljavaju 2.250 radnika, bio bi ekonomski udar na najmanje 10.000 građana RS”, upozoravaju iz “Pošta”. Nezavisne novine\nTagovi: buducnostizborposte srpskeustavni sud bihzalba


Kako do posla — predavanje Startit Poslova u Startit Centru Zrenjanin - startit\nKako do posla — predavanje Startit Poslova u Startit Centru Zrenjanin\nPredavanje na temu kako do posla u tri koraka održaće se 15. novembra sa početkom u 17 časova.\nMarijana Milićev - 27. Oktobar, 2017.\nU sredu, 15. novembra sa početkom u 17 časova u Startit Centru Zrenjanin održaće se predavanje “Kako do posla?” koju će voditi prestavnici Startit Poslova.\nU okviru predavanja moći čete da čujete sledeće:\nKao neka vrsta spone između kompanija i kandidata, Startit Poslovi imaju komunikaciju i sa jednom i sa drugom stranom i mogu jasno da izdvoje koji su to problemi i izazovi sa strane kandidata kao i šta je ono što kompanije zapravo traže.\nIako postoji bezbroj članaka o tome kako treba napisati CV, uvek ima dosta prostora za poboljšanje. Zato će biti odgovoreno na pitanja kakva treba da bude struktura CV-ja, šta sve treba, a šta sve nikako ne treba da sadrži i kako da odate dobar prvi utisak putem A4 papira.\nOnlajn profili su jednako važni. LinkedIn, kao poslovna mreža može da se iskoristiti za dolaženje do posla. Štaviše, ono što je Startit saznao u svom istraživanju jeste da se najviše ponuda za posao dobija upravo preko ove društvene mreže. Samim tim prisutni će imati priliku da saznaju kako da iskoriste ovu platformu da budu osoba koja biva nađena umesto one koja se prijavljuje na poslove.\nNakon što kandidati sve prethodno urade kako treba i dođu do faze intervjua, potrebno je znaju kako da najbolje izvedu ovaj deo, impresioniraju one sa druge strane stola i stave tačku na svoje nezaposlenje.\nPredavači su Tanja Mladenović i Dino Kukić koji dolaze ispred Startit Poslova i imaju dugodišnje iskustvo u spajanju kandidata sa firmama.\nPredavanje se organizuje u okviru projekta “Podrška privatnom sektoru u Srbiji” koji SEE ICT organizuje u saradnji sa Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH.\nDogađaj će se održati 15. novembra sa početkom u 17 časova u Startit Centru Zrenjanin koji se nalazi na trgu Slobode 7, u zgradi Pozorišta, na prvom spratu.\npetak, 27. Oktobar, 2017.\nKako i zašto koristiti Swift na serveru?\nKreatori i alati: Arsenije Ćatić, Seven Bridges


Poboljšava se snabdijevanje gorivom u SAD, u nekim područjima i dalje nestašica\nRed vozila pred benzinskom pumpom usljed nestašice u Sjevernoj Karolini (Foto: REUTERS/Jonathan Drake)\nNestašica goriva koja je pogodila potrošače na istočnoj obali Sjedinjenih Država polako jenjava pošto je najveći naftovod u zemlji, Colonial Pipeline, u potpunosti obnovio kapacitete distribucije nakon cyber napada na tu kompaniju.\nMeđutim, čak i uz poboljšanje snabdijevanja najmanje trećina benzinskih pumpi bila je bez goriva u američkim državama Maryland, Virginia i Georgia, objavila je kompanija GasBuddy koja se, između ostalog bavi praćenjem stanja na tržištu goriva, izvijestila je agencija Reuters.\nUkupan broj pumpi na kojima u nedjelju nije bilo goriva iznosio je 12.870, što je manje od 13.450 koliko ih je bilo u subotu – i 16.000, koliko je iznosila maksimalna brojka, tokom krize u snabdijevanju, izjavio je predstavnik GasBuddyja Patrick de Haan.\nColonial Pipeline je u subotu saopštio da sistemi te kompanije funkcionišu normalno, dok u nedjelju nisu bili dostupni za komentar, javio je Reuters.\nPeriod normalizacije distribucije obilježila je masovna potražnja za gorivom građana, čiji su uzroci u američkoj javnosti tumačeni paničnom reakcijom građana, kao i porast cijena.\nPotražnja za gorivom u subotu je opala za skoro 15% u odnosu na period prije nedjelju dana, podaci su GasBuddyja, što je koincidiralo sa prekidom nastojanja građana da prave zalihe.\nIstovremeno, tokom posljednjih nedjelju dana prosječna cijena benzina na nacionalnom nivou porasla je za više od tri dolara, najviše od oktobra 2014. godine, objavila je američka Automobilska asocijacija.\nAmeričke vlasti označile su hakersku grupu "DarkSide", kao odgovornu za cyber napad na najveći američki naftovod. Ta grupa objelodanila je da je nedavno hakovala još četiri kompanije.\nU slučaju Colonial Pipelina tražili su otkupninu, ali nije jasno koliko je novca zatraženo, niti da li je kompanija isplatila bilo kakve novčane sume. Bloomberg i New York Times objavili su da je Colonial Pipeline platila otkup skoro 5 miliona dolara.\nPredsjednik Sjedinjenih Država Joe Biden ponovio je u četvrtak da ne vjeruje da je ruska vlada umiješana u cyber napad na glavnu američku kompaniju za distribuciju naftnih derivata, ali je dodao da odgovorni za napad žive u Rusiji.\nSjedinjene Države su sredinom aprila pooštrile sankcije uvedene Ruskoj federaciji. Predsjednik Biden je tada rekao da SAD ne mogu stranoj sili da se miješa u izborni process ili da na njenoj teritoriji sprovodi cyber napade.


O nama – Biram da se pokrenem\nKampanja „BIRAM DA SE POKRENEM“ deo je projekta „PODSTICANJE ZAPOŠLJAVANJA MLADIH“ koji se realizuje u okviru Nemačke razvojne saradnje. Kreirana je sa misijom da mladima u Srbiji pruži podršku i vetar u leđa da aktivno preuzmu inicijativu i odgovornost za svoj lični i profesionalni razvoj. Kampanja se realizuje kroz niz online motivacionih predavanja mladih, ostvarenih ljudi, različitih zanimanja i životnih iskustava, a ima za cilj da upravo mlade, dobrim primerima i realnim modelima uspeha, inspiriše na akciju, da podrži njihov mladalački bunt i da im pošalje poruku da mogu da ostvare svoje snove, ukoliko to odluče.\nSvoje motivacione priče kroz projekat "BIRAM DA SE POKRENEM" srednjoškolcima i studentima u Srbiji će ispričati autentične mlade ličnosti koje su isključivo svojim radim i talentom postigli uspeh. Među njima su Nađa Jokanović, suosnivač i direktor marketinga i poslovnog razvoja najposećenijeg fashion, beauty i lifestyle web magazina u zemlji - Wannabe Magazine, Sara Jovanović, jedna od najpoznatiji mladih, pop pevačica u Srbiji, Slaven Došlo, pozorišni i filmski glumac, Dunja Jovanić, autorka jednog od najpoznatijih modnih blogova u regionu - Fashion Babe, Tamara Dragičević filmska, televizijska i pozorišna glumica.\nNAĐA JOKANOVIĆ je suosnivač i direktor marketinga i poslovnog razvoja najposećenijeg fashion, beauty i lifestyle web magazina u Srbiji, Wannabe Magazine-a.\nSARA JOVANOVIĆ, poznata i pod pseudonimom Sara Jo, je pop pevačica. Na sceni se pojavila 2012. godine kao učesnica muzičkog šoua Prvi glas Srbije, gde je osvojila treće mesto.\nSLAVEN DOŠLO je srpski pozorišni i filmski glumac, najpoznatiji po ulogama u filmovima Panama, Pored mene i Biser Bojane.\nDUNJA JOVANIĆ je svestrana i kreativna mlada dama, autorka bloga Fashion Babe, koji je na veoma inspirativan i kreativan način spoj ljubavi prema lepoti i modi.\nTAMARA DRAGIČEVIĆ filmska, televizijska i pozorišna glumica. Postala je poznata po filmu Dragana Bjelogrlića Montevideo, Bog te video!, a zapaženu ulogu je ostvarila i u televizijskoj seriji Vojna akademija.\nOvaj serijal online motivacionih predavanja, koji ima za cilj da mlade inspiriše i motiviše na akciju, deo je velikog projekta „Podsticanje zapošljavanja mladih“ koji ima za cilj da podrži nezaposlene mlade u Srbiji da se bolje pozicioniraju na tržištu rada. Projekat je deo Nemačko – srpske razvojne saradnje, a realizuje ga Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju – GIZ, u saradnji sa Ministarstvom omladine i sporta, kao vodećim partnerom, i Ministarstvom privrede i Ministarstvom rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja, kao ključnim partnerima.\nOstvareni su značajni pomaci u zapošljavanju mladih, a ključne statistike koje se mogu izdvojiti su:\ninformisano je o karijernim mogućnostima i dobile su različite vidove podrške u oblasti karijernog upravljanja\nje pohađalo stručne obuke\nViše detalja o ovom projektu može se pogledati na sajtu: http://odskoledoposla.org/\nProjekat “BIRAM DA SE POKRENEM” kreiran je sa misijom da mladima u Srbiji pruži podršku i vetar u leđa da aktivno preuzmu inicijativu i odgovornost za svoj lični i profesionalni razvoj.\nNajava konferencije „Biram da se pokrenem“\nOdržana obuka „Motiviši se“ u Kancelariji za mlade u Nišu\nOdržan Sajam zapošljavanja u Leskovcu\nUkoliko imate bilo kakva pitanja u vezi sa projektom, možete nas kontaktirati na jedan od sledećih načina\nGIZ, Nemanjina 4/V, 11000 Beograd\n+381 11 2641 447


Vaterpolo: Partizan bolji od Vašaša 10:7\nPobeda vaterpolista Partizana na startu turnira na Banjici. U drugoj utakmici prvog kola medjunarodnog turnira "Partizanove legende" u petak uveče u Beogradu vaterpolisti domaćina Partizan Rajfajzena savladali tim budimpeštanskog Vašaša sa 10:7 (1:1, 3:1, 3:2, 3:3). By yoca at 2009-10-09...\nFrancuski Orlean poražen 80:82 od Benetona, ali zbog pobede u Trevizu 82:73 ulazi u grupu B Evrolige, gde su Partizan, Olimpijakos, Unikaha, L.Ritas i EFES. Poznat je i prvi učesnik ovogodišnjeg izdanja Evrolige koji je stigao iz kvalifikacija. To je ekipa francuskog Orleana koja je poražena...\nMladi nisu blistali, pobeđen Kipar\nU utakmici 3. kola Sedme grupe kvalifikacija za prvenstvo Evrope, mlada fudbalska reprezentacija Srbije pobedila je u Novom Sadu selekciju Kipra rezultatom 2:0. Golove za naš tim postigli su Milan Milanović u 16. i Danijel Aleksić u 89. minutu. Posle ove pobede, Srbija je druga u sedmoj grupi...\nNovo izdanje Jadranske lige startovalo je u petak, a po mišljenju trenera koji vode srpske klubove uovoj sezoni nikad nije bilo više kandidata za vrh. Po opštim ocenama, regionalna liga će biti nikada jača i ujednačenija, a favoriti se traže među ekipama Partizana, Olimpije, Cibone, Crvene...\nSrbija – Rumunija (20.30h)\nReprezentacija Srbije u subotu od 20.30 časova na stadionu Crvene zvezde dočekuje Rumuniju u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo 2010. godine. U slučaju pobede nad Rumunima Srbija bi kolo pre kraja kvalifikacija u Grupi 7 izborila direktan plasman u Južnu Afriku. Ukoliko meč bude rešen bilo...\nĐoković – Soderling (6.00h)\nSrpski teniser Novak Đoković u subotu od šest časova po srednjeevropskom vremenu sastaje se sa Robinom Soderlingom u polufinalu „Čajna opena“. By yoca at 2009-10-09 Đoković je u četvrtfinalu bio bolji od Fernanda Verdaska 6:3, 1:6, 6:1, dok je Soderling savladao Ivana Ljubičića 7:6, 6:4...\nKikinda Drzava Србија Pokrajina\tvojvodina Upravni okrug\tСеверно-банатски Opstina\tКикинда Auto oznaka: Ki Pozivni broj: 0230 Postanski broj: 23300 geografske kordinate\t45° 49′ 28" СГШ 20° 27′ 33" ИГД Povrsina\t189,0 km² Nadmorska visina\t73 m Broj stanovnika\t41935 Gustina...


Desetinama miliona ljudi preti izgladnjivanje - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Desetinama miliona ljudi preti izgladnjivanje\nUpozorenja agencija Ujedinjenih nacija, FAO i WFP\nDesetinama miliona ljudi preti izgladnjivanje\nD. J.24.03.2021. 19:18\nFoto: EFE/ AKINTUNDE AKINLEYE\nAkutna glad bi mogla da zahvati više od 20 zemlja u narednih nekoliko meseci, upozoravaju Ujedinjene nacije.\nPorodice u delovima Jemena i Južnog Sudana već pate, navodi se u izveštaju o žarištima gladi koje su objavile Organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO) i Svetski program za hranu (WFP), obe pri UN.\nProcenjuje se da se 34 miliona ljudi bori sa „vanrednim nivoima“ akutne gladi označene kao IPC 4, što znači da su „na jedan korak od izgladnjivanja“.\nStvari pogoršavaju konflikti, klimatski šokovi i pandemija kovida 19, a u nekim područjima situaciju otežavaju najezde pustinjskih skakavaca.\n„Razmere patnje su alarmantne. Neophodno je da svi mi delujemo odmah i brzo kako bi se spasili životi, zaštitila egzistencija i sprečila najgora situacija“, upozorio je generalni direktor FAO Ku Dongju. Sever Nigerije, Jemen i Južni Sudan su na vrhu liste mesta koja su suočena sa „katastrofalnim“ nivoima akutne gladi, navodi se u izveštaju organizacija.\nVećina najugroženijih područja su u Africi, ali ima ih i u drugim regionima, od Avganistana u Aziji, Sirije i Libana na Bliskom istoku, do Haitija i Kariba u Latinskoj Americi.\n„U mnogim regionima setva je upravo počela ili samo što nije. Moramo da krenemo u trku sa vremenom i ne dopustimo da nam izmakne prilika da se zaštitimo, stabilizujemo, pa možda čak i povećamo lokalnu proizvodnju hrane“, naglasio je Ku.\n„Vidimo kako se katastrofa odvija tu pred našim očima. Glad – izazvana konfliktima i podstaknuta klimatskim šokovima i pandemijom kovida 19 kuca na vrata miliona porodica“, kaže izvršni direktor WFP Dejvid Bizli.\nPrema njegovim rečima, tri stvari su neophodne da bi se sprečilo da „milioni umru od izgladnjivanja“ – prekid borbi, povećan pristup ranjivim zajednicama i povećanje donacija.\nRanije ovog meseca, FAO i WFP su zatražili 5,5 milijardi dolara za sprečavanje gladi, kroz humanitarnu pomoć u hrani, gotovinu i hitne intervencije za očuvanje života.\nLatinska Amerika je region koji je najteže pogođen ekonomskim padom i najsporije će se oporavljati, navodi se u izveštaju, dok su Bliski istok, Jemen, Sirija i Liban ozbiljno ugroženi brzim obezvređivanjem valuta i vrtoglavo rastućom inflacijom.\nPredviđanja su da će preko sedam miliona ljudi širom Južnog Sudana biti suočeno sa kritičnim nivoima akutnog nedostatka hrane tokom perioda od aprila do jula, dodaje se se u izveštaju i upozorava da su očekivanja da će više od 16 miliona ljudi u Jemenu to isto iskusiti do juna, što je povećanje od tri miliona u odnosu na kraj prošle godine.\nMeđu drugim zemljama koje su identifikovane kao najgora žarišta gladi su Burkina Faso, Avganistan, Demokratska Republika Kongo, Etiopija, Haiti, Sudan i Sirija.\nSvet • danas 16:33\nSvet • danas 16:29\nU Maleziji protesti protiv vlasti uprkos zabrani okupljanja zbog korona virusa\nSutra restrikcije vode u Čačku


Dan online - Drustvo: Predlozi su izvor diskriminacije - 2016-08-13\nDrustvo PREDSTAVNICA OEBS-A DUNJA MIJATOVIĆ O IZMJENAMA MEDIJSKIH ZAKONA Predlozi su izvor diskriminacije\nZakon o medijima trebalo bi da uvede ciljan, pravovremen i izvršan skup pravila za sve one koji planiraju, dodjeljuju ili primaju javna sredstva za oglašavnje u medijima, da prikazuju podatke o količini, svrsi i ishodu tih aktivnosti, ocijenila je predstavnica OEBS-a za slobodu medija Dunja Mijatović. Ona je kazala da su oglašavanje državnih organa i različiti oblici finansiranja od strane države sve veći izvor netransparentnog finansiranja medija, neprikladnog uticaja na medije, ograničenja medijske nezavisnoti i narušavanja medijskog integriteta, ali da predložene izmjene Zakona o medijima predstavljaju „ozbiljan izvor diskriminacije”.\n– Postoji ozbiljna potreba za povećanjem transparentnosti i pristupa podacima koji su povezani sa finansiranjem od strane države i oglašavanjem državnih organa u medijima. Ipak, predložene izmjene (naročito one koje se odnose na kriterijume za dodjelu sredstava za oglašavanje) predstavljaju ozbiljan izvor diskriminacije i subjektivnog ponašanja državnih organa i preduzeća – navodi se u saopštenju Mijatović.\nOna je navela da je u pismu predsjedniku Vlade Milu Đukanoviću od 27. jula izrazila zabrinutost u vezi sa predloženim izmjenama tri medijska zakona u Crnoj Gori (Zakon o medijima, Zakon o elektronskim medijima i Zakon o javnim radio-difuznim servisima) koje bi mogle imati nepovoljan efekat na medijski pluralizam u Crnoj Gori.\n– S obzirom na to da oglašavanje državnih organa i finansiranje od strane države predstavljaju potencijalni izvor organičenja i ugrožavanja konkurencije na medijskom tržištu, monitoring takvih aktivnosti trebalo bi biti vršen od strane nezavisnog tijela (regulatorne institucije nadležne za medijsku konkurenciju). Raspodjela ovih sredstava trebalo bi da bude vršena u skladu sa pravilima o državnoj pomoći – smatra Mijatović.\nKomentarišući amandmane na Zakon o elektronskim medijima, Mijatović je poručila da nametanje bilo kakvih generalnih programskih kvota za proizvodnju sopstvenog programa predstavlja bezrazložno ograničenje slobode medija i njihove uređivačke politike.\n– Predložena kvota za proizvodnju 20 odsto sopstvenog programskog sadržaja nije opravdana, naročito za medije koji ne koriste ograničene resurse, kao što su FM frekvencije ili MUX kapacitete, već uslovno pristupne platforme. Nadalje, definisanje navedenog kao uslov za pristup fondu za pluralizam organičava prostor za potencijalne korisnike što otvara još jednu oblast diskriminacije – upozorava ona.\nSmatra da je uvođenje i unapređenje postojećih mehanizama za podršku pluralizmu pozitivan korak, ali je predlog revidiran kako bi adresirao nekoliko pitanja – da li postoje drugi fondovi za elektronske medije, zbog čega su potencijalni korisnici samo komercijalni emiteri i zbog čega su isključeni neprofitni emiteri.\n– Malo je vjerovatno da će očekivani godišnji fond, koji iznosi oko jedan milion eura, biti potrošen na jedan projekat po emiteru u toku godine. Istovremeno, postoji rizik da samo određene teme budu adresirane od strane ograničenog broja za njih zainteresovanih emitera. Ukoliko se doda kvota od 20 odsto, rješenje će još teže ispuniti očekivanja. Ukoliko se nezavisnom regulatoru daju pravo i obaveza da raspodjeli sredstva, onda ne bi trebalo angažovati samostalne procjenjivače. Savjet predstavlja javnost, imenuje se od strane parlamenta i treba da preuzme punu odgovornost za transparentnu raspodjelu, kao i efikasno i odgovorno trošenje resursa Fonda – smatra Mijatović.A.O.\nUgrožava nezavisnost RTCG\nGovoreći o predlogu zakona o javnom servisu, Mijatović smatra da se propisivanjem strogih uslova (prekoračenje godišnjeg finansijskog plana i poslovanje sa gubitkom na kraju fiskalne godine, treće mjestu po povjerenju građana, a na osnovu istraživanja javnog mjenja) za automatsko razrješenje Savjeta RTCG ili izvršnog direktora, ozbiljno ugrožava nezavisnost javnog servisa i njegovu efikasnost.\n– Uslovljavajući imenovanje direktora kanala javnog sektora odobrenjem Savjeta ograničava se mogućnost izvršnog direktora da odabere tim i preuzme punu odgovornost za rad javnog servisa – zaključila je ona.


Tras: Stvarna pretnja od invazije Rusije na Ukrajinu\nTanjug 30. januara 2022. 17:47\nLONDON – Postoji „stvarna pretnja“ od invazije Rusije na Ukrajinu, upozorila je danas ministarka spoljnih poslova Velike Britanije Liz Tras i istakla da je „veoma malo verovatno“ da će britanski vojnici biti raspoređeni da se bore u bilo kom konfliktu.\nUmesto toga, Ujedinjeno Kraljevstvo, kako je rekla, šalje naoružanje Ukrajini i „jača“ svoj sistem sankcija tako da oligarsi bliski Kremlju „nemaju gde da se sakriju“.\nTras je za Bi-Bi-Si rekla da Velika Britanija takođe nudi dodatnu podršku saveznicima u NATO i ocenila da bi bilo kakva invazija bila „užasna za Evropu“.\nRusija je rasporedila oko 100.000 vojnika, tenkove, artiljeriju i raketne projektile duž ukrajinske granice, ali poriče da planira invaziju na tu bivšu sovjetsku republiku koja se granici i sa Rusijom i sa EU, navodi britanski javni servis.\nMeđutim, britanska ministarka tvrdi da postoji „velika verovatnoća“ da predsednik Rusije Vladimir Putin želi da izvrši invaziju.\n„Činimo sve što možemo kroz odvraćanje i diplomatiju da podstaknemo (Putina) da odustane“, rekla je ona.\nPrema novom britanskom zakonu, sankcije bi potencijalno mogle da budu usmerene na „bilo koji interes koji ima uticaj na rusku vladu“, rekla je Tras i izrazila očekivanje da će britanski Forin ofis sutra u britanskom parlamentu izglasati strožije sankcije protiv Rusije.\nRanije ove nedelje, ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski pozvao je Zapad da ne stvara paniku, rekavši da upozorenja o neizbežnoj invaziji dovode ukrajinsku ekonomiju u opasnost.


RTS :: Opozicija: Sastanak formalan, nema iznenađenja\nIzbori 2020 Opozicija: Sastanak formalan, nema iznenađenja\nponedeljak, 04. maj 2020, 20:44 -> 21:02\nOpozicija: Sastanak formalan, nema iznenađenja\nPredstavnici opozicije koji su najavili učešće na predstojećim izborima izjavili su posle sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem da je razgovor bio očekivan, bez iznenađenja u vezi sa datumom izbora, a Miloš Jovanović, iz koalicije Metla, dodaje da je bio formalan i da su praktično legalizovane odluke koje su već donesene.\nImajući u vidu da će se, prema najavama, vanredno stanje ukinuti ove sedmice, termin izbora je, kažu, bio očekivan.\nNosilac liste Ujedinjene demokratske Srbije Marko Đurišić rekao je da je prihvaćen njihov predlog da članovi RIK-a pri izradi Upustva za sprovođenje izbora konsultuju epidemiologe.\nĐurišić objašnjava da će biti potrebno da se naprave procedure za rad članova biračkih odbora, ali i za građane koji budu dolazili da glasaju.\n"Što se tiče datuma, od početka je bila dilema 14. ili 21. juni, što je u granicama kada izbori mogu biti održani ukoliko se ove nedelje ukine vanredno stanje. Većina učesnika je bila za to da je primerenije da to bude kasnije", rekao je Đurišić.\nNavodi da je bilo je reči o tehničkim stvaria, kao što je prikupljanje potpisa, a razgovaralo se i na koji način će se u tom smislu organizovati rad, kako će mediji pratiti učesnike izbora, jer će okupljanja, makar u prvim nedeljama kampanje biti zabranjena.\n"Izrazili smo nadu da će možda na kraju biti moguće organizovati i neke skupove", rekao je Đurišić.\nĐurišić je poručio da je UDS spremna da izađe na izbore, jer je, kaže, to jedini način da se dođe do promene vlasti.\nLegitimizacija već donetih odluka\nPredsednik Demokratske stranke Srbije Miloš Jovanović je ocenio da je sastanak bio delimično formalan, jer je aktuelna vlast već donela neke odluke, dodajući da je sastanak bio neka vrsta legitimizacije tih odluka.\nPrema Jovanovićevim rečima, što se tiče kampanje, provejavalo je mišljenje da neće biti preterano terenska, a vlast se sa tim, kaže, nije saglasila do kraja.\n"Nisam siguran da to treba raditi", rekao je Jovanović.\nNavodi da je opozicija tražila "jače" medijsko prisustvo na javnom serviusa, ali i da se zamole drugi emiteri da se više prostora da debatama.\nGrađani nisu željni kampanje\nPredsednik SPAS-a Aleksandar Šapić kaže da ih je vlast obavestila o proceni epidemiološke situacije i koje su "opcije u igri".\nŠapić je kazao da bi u slučaju da se izbori pomere bio prekršen ustav, jer se očekuje ukidanje vanrednog stanja ove nedelje.\n"Epidemilozi i struka očekuju da se već u junu značajno popuste stvari i da će čak možda moći da se održavaju skupovi, kao i da će maske i rukavice biti prošlost", rekao je Šapić.\nNa podsećanje da je uoči sastanka rekao da mu više odgovara da se izbori održe kasnije, Šapić kaže da je na današnjem skupu bilo ono što je očekivao, "a šta bi meni odgovaralo manje je važno".\nŠapić veruje da građani nisu željni kampanje i dodaje da će on pokušati da bude mudar i da ne pređe granicu ukusa, jer ukoliko se ona pređe, onda kampanja, kaže, gubi smisao.


srbijasport.net - Najčitanije ove nedelje - Vesti\nPonedeljak, 21.05.2018 20:31\n15.05.2018 21:09 Miloš Jovanović 8998\nŽORK Jagodina se takmiči u Super ligi Srbije od 2009. godine. 2010. godine osvojio je šesto mesto u ligi, nakon odustajanja od takmičenja. ŽRK Kikinde ŽORK Jagodina se plasirao u evropski kup Čelendž kup. Ove godine klub nastupa u tri takmičenja Super ligu Srbije, Kup Srbije i Čelendž kup. Druga ekipa ŽORK Jagodine takmiči se u prvoj ligi Srbije. Inače, klub u svom pogonu...\n17.05.2018 22:17 Vojkan Andrejić 8076\nSlavljeničko veče na “Čairu”, pred preko 12 000 gledalaca, i konačno ostvaren san, sanjan preko tri decenije. Niški Radnički će se ponovo takmičiti u “Evropi”, a ovom pobedom nad Kruševljanima, u konačnom plasmanu na tabeli Superlige Srbije zauzeo je treće mesto. Osluškivao se na stadionu i tok utakmice na stadionu u Humskoj 1, u...\n17.05.2018 17:02 Miloš Jovanović 2417\n16.05.2018 13:48 plusonline.rs 1854\nA šta sad? Šta posle hapšenja Srdjana Obradovića? Da li se neko pitao zašto su na slobodi arbitri koji su samo Radničkom iz Pirota ukrali 15 bodova, dosudili čak 13 penala protiv pirotskog tima?! Zašto su na slobodi i mnogi drugi, koji su na drugim, značajnim, utakmicama svirali po nalogu penale za ekipe kako im je...\n18.05.2018 23:38 FK Mačva 1753\n20.05.2018 20:46 Denis Šarak 1476\nFudbaleri FAP-a napravili su još jedan podvig. Na teškom gostovanju u Provu savladana je istoimena ekipa rezultatom 1-3. Poveli su igrači FAP-a u 15. minutu preko Milovanovića. Domaći su poravnali rezultat u 32. minutu preko Popovića. Par minuta pre kraja prvog dela susreta mogle su "kamiondžije" do prednosti, ali Miloševićev odličan šut sa preko 20...\n18.05.2018 18:20 fkindjija.com 1258\nTakmičarski organi koji vode Prvu ligu Srbije su obavestili Fudbalski klub Inđiju da se odlaže utakmica 28.kola. FK Temnić iz Varvarina je dostavio u Udruženje klubova obaveštenje o bolesti svojih igrača uz lekarski nalaz i zahtev za odlaganje utakmice 28. kola koje je taj klub trebao da odigra sutra (subota) u Inđiji. Nov termin odigravanja utakmice je utorak 22. maja...\n17.05.2018 19:38 FK Mačva 1213\nPoslednja utakmica superligaške sezone između domaćeg Zemuna i gostujuće ekipe Mačve, završena je nerešenim rezultatom 1:1 (1:1). Golove su postigli najpre Veljko Simić u 8. minutu, dok je pogotkom sa kreča Bojan Matić u 35.minutu izjednačio rezultat. „Završili smo sezonu na pravi način jednom dobrom utakmicom u kojoj smo dominirali i mogli i do...\n19.05.2018 20:44 plusonline.rs 1138\nSve je počelo na loš način po Piroćance. Već u 8. minutu neko od igrača domaćih je laktom udario i lice Filipa Tolića. Zbog povrede nosa morao je na snimanje u Bolnici. Zamenio ga Filipović. Dva minuta kasnije još jedan naš igrač je povredjen. Filipa Stojanovskog je levokrilni napadač kolenom udario u butni mišić....\n18.05.2018 15:03 Miloš Jovanović 1118\nDragan Markov (ŽORK „Jagodina“): Očekuje nas teška i neizvesna utakmica, igramo pred njihovom publikom, ali pokušaćemo da se spremimo na najbolji mogući način i da uđemo u finale. Milica Rančić (ŽORK „Jagodina“): Znamo recept za pobedu jer smo ih u par prethodnih utakmica pobedili. Imamo već dosta treninga zajedno i kao ekipa delujemo sve...


„Srbija se sprema za najgori scenario“: Beogradska arena primila prve kovid pacijente - Sputnjik Srbija\n11:26 26 Novembar 2020\nUživo: Svet se oprašta od legende: Napulj tuguje zbog smrti Maradone /video/\n„Srbija se sprema za najgori scenario“: Beogradska arena primila prve kovid pacijente\n12:24 26.10.2020 (osveženo 16:14 26.10.2020) Preuzmite kraći link\nPovećava se broj zaraženih korona virusom, ali i broj pacijenata na bolničkom lečenju, rekao je danas ministar zdravlja Zlatibor Lončar i dodao da je privremena kovid bolnica u Areni primila prve pacijente.\nOn je nakon sastanka sa direktorima kovid bolnica rekao da je Arena juče popodne primila prve kovid pacijente i da se trenutno tamo nalazi petnaestak bolesnika.\nPopunjenost kapaciteta kovid bolnica prešlo je 60 odsto tako da smo otvorili i Arenu, rekao je Lončar i dodao da će se pacijenti sa lakšom kliničkom slikom iz bolnica „Dragiša Mišović“, KBC Karaburma, Bežanijska kosa i Infektivne klinike biti prebačeni u Arenu.\nPodseća da su u Areni razvedeni neophodni gasovi, te da će „u krajnjoj nuždi moći da se tretiraju i najteži pacijenti“.\nOn je rekao da su u pripremi i kovid bolnice u Batajnici i Kruševcu sa po 1.000 mesta ,u kojima će raditi više od 1.000 zdravstvenih i nemedicinskih radnika.\n„Spremamo se za najgori scenario, pratimo šta se dešava i u regionu i Evropi, mislim da smo se više opustili nego što je trebalo. Srbija još uvek ima dobar rezultat, ali sve može da s promeni ukoliko se ne budu poštovale mere. Apelujem na sve građane da se ne igramo mačke i miša sa merama jer moramo da mislimo i na pacijente koji boluju i od drugih bolesti“, rekao je Lončar.\nLončar je najavio i da u domove zdravlja u Srbiji u narednih dan ili dva stižu dodatne količine od 50.000 doza uvozne vakcine protiv sezonskog gripa.\nU domovima zdravlja trenutno ima Torlakovih vakcina protiv sezonskog gripa, rekao je Lončar i istakao da su one apsolutno bezbedne.\nLončar je rekao da će građani moći da biraju da li će da prime Torlakovu ili vakcinu iz uvoza.\n„Ima dosta ljudi koji insistiraju baš na Torlakovoj vakcini. Imamo rekordan obuhvat vakcinacijom, i to je dobar preduslov da nam se ne ukrste sezonski virusi (kao što je grip) sa koronom“, zaključio je Lončar, preneo je Tanjug.\nBrojka posle koje Srbiji slede najoštrije mere\nkoronavirus, Beogradska Arena\n10:46 Počela treća faza ispitivanja vakcine centra „Vektor“\n10:34 Brutalan snimak obilazi planetu: „Pretučen jer ne nosi masku“ /video/


Holivudski superstar Danijel Krejg stigao je u Srbiju, gdje odsjeda u jednom prijestoničkom hotelu. Glumac je u Beograd stigao bez velike pompe i obezbjeđenja, u pratnji kćerke.\nKrejg boravi u Srbiji povodom snimanja drugog dijela filma "Nož u leđa"(Knives out), nastavka ostvarenja iz 2019. godine.\nNakon scena koje će snimiti u Srbiji, glumačka ekipa će nastaviti rad u Americi i Kanadi. Ovo ostvarenje potpisuje Rajan Džonson koji je jednom već boravio u Beogradu kada je snimao film "Brothers Bloom" u kome je igrala oskarovka Rejčel Vajs, sadašnja supruga Danijela Krejga.\nDetalji zapleta još uvek nisu poznati, i ne zna se koje će uloge tumačiti ostali glumci. Jedino što je sigurno jeste da će se Krejgov Benoa Blank baviti novim misterioznim slučajem, sa velikim brojem osumnjičenih. Ipak, sama činjenica da je Norton prihvatio da igra u ovom filmu ukazuje da je Džonsonov scenario impresivan, s obzirom da je ovaj za Oskara nominovani glumac veoma izbirljiv kada je riječ o projektima koje prihvata.\nEkipa je pre toga snimala u Grčkoj, a fotografije sa seta pokazuju Batistu prekrivenog tetovažama, elegantne Hoka i Hadson na jahti i Krejga u lanenom odijelu, roze košulji i sa maramom oko vrata.\nDa li će samo Krejg snimati u Srbiji ili će prijestonica ugostiti još neku od ovih holivudskih zvijezda, još uvek nije poznato. Film bi trebalo da u bioskope stigne 2022. godine.


OTVORENO PRVENSTVO AMERIKE U TENISU US OPEN 2018 - POLUFINALE: Novak lako savladao Nišikorija, Del Potro poslednja prepreka na putu do nove titule :: Blog :: Poslovni Svet\nNovak Đoković plasirao se u novo finale Otvorenog prvenstva Amerike u tenisu, pošto je u polufinalnom duelu veoma lako izašao na kraj sa Keijem Nišikorijem - 6:3, 6:4, 6:2.\nSrpski as tako se još jednom upisao u teniske udžbenike, pošto će se u nedelju rekordni osmi put boriti za pobednički trofej US Opena.\nPo osam finala Otvorenog prvenstva SAD u istoriji "belog sporta" imaju još Pit Sampras (pet titula i tri poraza) i Ivan Lendl (tri pobednička trofeja i pet utešnih nagrada).\nSedam puta u borbi za titulu našli su se Rodžer Federer i Džimi Konors (obijica slavila po pet puta, uz po dva izgubljena finalna duela).\nOtvoreno prvenstvo Amerike igra se od 1968. godine, dakle od početka Open ere svetskog tenisa. Dakle, ove godine slavi se veliki jubilej, pola veka održavanja ovog velikog takmičenja, četvrtog Gren slem turnira sezone.\nTradicija turnira je mnogo duža, od 1881, prethodno je to bio Američki nacionalni šampionat.\nKada bi se gledali ti "praistorijski" mečevi trebalo bi pomenuti da je Bil Tilden dvadesetih godina prošlog veka odigrao čak deset finala i sedam puta slavio (poslednji put 1929. godine).\nNo, ti rezultati ne mogu ni u snu da se porede sa erom profesionalnog tenisa, tada se igralo kao što danas igraju rekreativci i učestvovali su samo Amerikanci i Britanci, do 1926, kada se priključuju i Francuzi. U svakom slučaju, to je bio izuzetno uzak krug zemalja učesnica i veoma mali tenisera, ni nalik modernom US Openu.\nOzbiljna igra počinje tek sa Open erom.\nPosle nekoliko lošijih partija u prvim kolima ovogodišnjeg US Opena, Novak je, kako je turnir odmicao bio sve sigurniji i sigurniji, pa je najlakši meč imao u samoj završnici, u polufinalu.\nĐokovićeva "stara mušterija" Nišikori ni ovoga puta nije uspeo da pruži jači otpor, već je "isprašen" u tri brza seta, za svega dva sata i 22 minuta igre.\nMoglo je i mnogo brže sve da se završi da srpski as opet nije imao katastrofalnu realizaciju brejk prilika. Nole je samo četiri puta uspeo da oduzme servis Japancu iz čak 17 pokušaja (mizernih 24%).\nIpak, neizvesnosti u meču gotovo da nije ni bilo, Kei nije ni ozbiljnije pripretio Đokoviću, pošto nijednom nije uspeo da dođe do brejka, a imao je samo dve šanse u celom toku susreta (?!).\nJeste japanski teniser, trostruki polufinalista US Opena (2014, kada je došao i do finala, 2016, 2018) bio umoran posle maratonskog okršaja protiv Marina Čilića u četvrtfinalu, ali se, svejedno, očekivao njegov daleko veći otpor.\nOvako, Nole je zabeležio 14 uzastopnu pobedu protiv Keija, postao mu je prava "noćna mora" (ukupan skor 15-2), ne bi čudilo da Japanac, slično Tomašu Berdihu i Žo-Vilfridu Congu negde izjavi da mu je "Đoković uništio karijeru".\nDakle, polufinalni duel bio je gotovo potpuno nezanimljiv. Sva tri seta ličila su "kao jaje jajetu".\nSrbin bi odmah u nekoliko uvodnih gemova dolazio do brejka, čvrsto držao svoj servis, a stalno pretio oduzimanjem početnog udarca rivala.\nZa uvodnu i drugu deonicu bio je dovoljan po jedan brejk, dok se u završnom setu Niškori potpuno predao i izvršio teniski "harakiri", pa je Đoković u tom periodu igre uspeo da dva puta oduzme servis Keiju i ubrza kraj susreta.\nRezultat 6:3, 6:4, 6:2 sve govori, kao da je No1e igrao protiv nekog kvalifikanta, a ne jednog od najboljih igrača "belog sporta" u poslednjih desetak godina.\nGledaoci svakako nisu bili zadovoljni ovakvim epilogom, ali srpski teniser nema ništa protiv što je sačuvao puno energije za veliko finale.\nRival u brobi za pobednički trofej US Opena je Novakov dobar prijatelj, ali takođe poprilična "mušterija" srpskog asa, Huan Martin del Potro.\nArgentinski as je takođe prilično lako dobio polufinalni okršaj sa Rafaelom Nadalom, predajom Majorčanina zbog povrede kolena.\nTreba reći da je "bela zastavica" prvog igrača planete i branioca titule usledila tek nakon Delpova dva dobijena seta (7:6, 6:2).\nJeste skor "diva iz Tandila" (198 cm) protiv Đokovića nešto povoljniji nego Nišikorija, trenutno je 14-4 u pobedama u korist Srbina, ali je na ATP turu neverovatnih 14-1 za Noleta!!!\nČak tri pobede Delpo je ostvario u, ipak, nešto manje bitnim duelima Dejvis kupa i na Olimpijskim igrama. Najpre je 2011. Nole u Beogradu morao da preda meč zbog povrede nakon izgubljenog prvog seta u taj-breku, a zatim je godinu dana kasnije Argentinac slavio i na travi na Olimpijadi u Londonu, u okršaju za bronzanu medalju (4:6, 5:7). Uništio je Huan Martin Noletove snove o olimpijskom zlatu i u Riju 2016. godine, kada ga je eliminisao u prvoj rundi (dva taj-breka, 6:7, 6:7), ali treba reći da je najbolji srpski sportista svih vremena otputovao u Brazil povređen.\nJedini ATP trijumf protiv Novaka ostvario je Del Potro u Indijan Velsu 2013. godine, kada je u polufinalu slavio posle preokreta sa 1:2 u setovima (6:4, 4:6, 4:6).\nOno što svakako brine Argentinca je činjenica da je izgubio tri poslednja duela sa Novakom i to u jednoj od najgorih sezona u karijeri srpskog asa, prošloj. Te očajne 2017, "Nole B" (možemo slobodno reći) je slavio protiv Delpa u Akapulku, Indijan Velsu i Rimu. Na prva dva pomenuta turnira u Severnoj Americi srpskog igrača je već u narednim rundama eliminisao Nik Kirjos, dakle, nije Srbin baš daleko dogurao na tim turnirima i pored pobeda nad argentinskim asom.\nGubio je Del Potro od Đokovića na svim podlogama, uglavnom na velikim turnirima (Masters 1000 serija i Gren slemovi).\nOd tih 14 poraza, jedan je bio i na US Openu, u četvrtfinalu 2012. godine, kada je Srbin slavio maksimalnu pobedu - 6:2, 7:6, 6:4.\nJedino što je na strani Argentinca je ovogodišnja forma, jer Delpo igra sezonu karijere i zasluženo je treći igrač planete. Osvojio je Argentinac upravo Akapulko i Indijan Vels, što mu je bio i prvi Masters 1000 trofej u karijeri.\nA i jedinu Gren slem titulu Huan Martin je uzeo davne 2009. godine, baš u Njujorku, kada je na putu do trofeja US Opena preskočio Nadala i u finalu Federera.\nNole je u seriji od 12 trijumfa u nizu (Sinsinati i Njujork), a od početka Vimbldona skor je zastrašujućih 21-1. Ipak, ako iko može da iznenadi zahuktalu srpsku lokomotivu, to je sigurno Del Potro, jer je to igrač sa najviše pobeda u istoriji tenisa protiv svetskih "brojeva jedan" (deset). To dovoljno govori koliko Argentinac uživa da se nadmeće sa najboljima i da se ne boji, čak i kada mu je preko puta mreže 13-struki Gren slem šampion Đoković, sa kojim ima izuzetno negativan skor.\nUžasno loš međusobni odnos pobeda i poraza sa Noletom ima i Sten Vavrinka (5-19), ali je dva puta gadno razočarao našeg asa u Gren slem finalima ("Rolan Garos" 2015. i US Open 2016).\nTreba reći i da je Novak veoma malerozan u finalima US Opena. Iako mu je to ubedljivo najuspešniji turnir što se tiče broja polufinala i finala, samo dva puta je srpski as slavio (2011. i 2015), a čak pet puta gubio meč za titulu (2007, 2010, 2012, 2013, 2016). Neverovatno je da je Đoković po broju titula u Njujorku iza "kralja šljake" Rafe Nadala (2-3), ako se zna da je na tvrdoj podlozi No1e totalno dominantan (skor 18-7).\nDve titule u najvećem gradu SAD teniser sa Balearskih ostrva uzeo je baš protiv Srbina (2010. i 2013), po 1:3 u setovima za Španca, dok je treći trofej Nadal uzeo prošle godine protiv Andersona.\nVerovatno je razlog Novakovog čestog stradanja u finalima Njujorka činjenica da mu je gotovo uvek nameštan nenormalno težak žreb, gde je išao na legendarnog Federera u polufinalu. Posle epskih obračuna sa Rodžerom, u kojima bi ugavnom slavio, naš as bi u finalu bio mnogo slabiji i gubio od, realno, u tim okršajima autsajdera, Nadala, Marija ili Vavrinke.\nPoznato je i da američka publika nikako ne voli srpskog asa i da samo 100% "naoštreni" Nole može do trijumfa, kao u finalu 2015. protiv Federera i 30.000 njegovih navijača.\nDuel Noleta i Delpa odlučiće i o trećoj poziciji nove ATP liste. Naš as je obezbedio četvrto mesto, Saša Zverev ide dole. Ako dođe do treće titule u Njujorku i ukupno 14. Gren slem trofeja No1e će već "duvati za vrat" drugoplasiranom Federeru. Čak postoji i teoretska mogućnost da Đoković ugrozi Nadala na tronu do kraja godine.\nOLIMPIJSKE IGRE U RIO DE ŽANEIRU - 17. DAN: Vaterpolisti zlatni, odbojkašice i košarkaši srebrni ZAVRŠENO JUNIORSKO PRVENSTVO EVROPE U VATERPOLU U HOLANDIJI: Nova titula za Srbiju ODRŽAN 29. BEOGRADSKI MARATON: Preko 20.000 učesnika, loši rezultati zbog velike vrućine ZAVRŠENA PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE: Zvezda eliminisana, Darušafaka bolja u odlučujućem duelu FINALE KUPA SRBIJE U VATERPOLU: Prvi trofej za Kragujevčane, Radnički bolji od Partizana ZAVRŠENE XV PARAOLIMPIJSKE IGRE U RIO DE ŽANEIRU: Veliki uspeh Srbije, osvojeno čak devet medalja SVETSKA GRUPA DEJVIS KUPA - PRVO KOLO: Pobeda Dušana Lajovića, Španija rival Srbije u četvrtfinalu AUSTRALIJEN OPEN - PRVI DAN: Stopostotan učinak srpskih tenisera, pobede Jelene, Dušana i Viktora FINALE KOŠARKAŠKOG KUPA RADIVOJA KORAĆA 2018: Partizan iznenadio Zvezdu i uzeo trofej ATP FINALE U LONDONU: Novak odbranio svetski teniski tron, siguran trijumf i protiv Berdiha ROLAN GAROS - TREĆI DAN: Đoković siguran protiv Nieminena, povreda jača od Jelene SVETSKO PRVENSTVO U DŽUDOU U BUDIMPEŠTI 2017: Nemanja Majdov šampion u teškoj kategoriji Devet najvećih pretnji opstanku ljudske rase SVETSKA LIGA ZA ODBOJKAŠE 2017: Izvanredan drugi vikend za Srbiju, tri pobede, revanš Belgijancima VIMBLDON - PRVI DAN: Novak i Jelena sigurni, žestok otpor Janka Simonu, debakl Ane Ivanović


Belgija želi srpsko zanatsko pivo – AGRO VESTI\nHomeOSTALOBelgija želi srpsko zanatsko pivo\nNa prvom srpskom vikendu kraft piva u Briselu uspešno nastupilo sedam srpskih proizvođača.\n„Prvi srpski vikend kraft piva“ održan je tokom vikenda u Briselu, prestonici Belgije i Evropske unije, i svetskom centru tradicionalne pivarske proizvodnje. Iako u epicentru jake konkurencije, vikend srpskog zanatskog piva izazvao je veliko interesovanje, prenosi sajt PKS-\nBelgijskoj publici koja ima istančan ukus za ovu vrstu pivskih proizvoda, predstavljeno je sedam srpskih kraft pivara koje u domaćoj javnosti nose epitet najboljih u ovoj oblasti: Kabinet Brewery, Dogma Brewery, KAŠ pivo, Pivara Tron, Crow Brewery, RazBeerbriga i NikolaCar Brewery.\nPredstavljena prvi put u Belgiji, srpska „kraft“ piva su odmah privukla pažnju – za dva dana prodato je čak preko 1000 flaša piva koje su dopremljene u Brisel. Jasno izrečene pohvale srpskim pivima bile su jasan pokazatelj da taj proizvod sa etiketom iz Srbije može da pronađe svoje mesto na belgijskom ali i širem evropskom tržištu.\n„PKS je ovaj događaj kao i sve slične podržala na način na koji najbolje može da pomogne: najpre da obezbedi vidljivost, i događaju i proizvodima, odnosno, proizvođačima koji ovde nastupaju, ali i da poveže ove mlade preduzetnike sa potencijalnim poslovnim partnerima, kao i da im omogućimo povezivanje sa ovdašnjim institucijama koje su bitne da bi taj posao mogao da funkcioniše“.\nMina Obradović, organizatorka „prvog srpskog vikenda kraft piva“ kaže da se ubrzano ostvaruje međusobna povezanost srpskih i belgijskih partnera: „Povezani smo sada sa pivarama u Srbiji, a povezujemo se evo i sa pivarama i distributerima u Belgiji, pa se nadamo se da će ovaj događaj otvoriti vrata da krenemo u ozbiljniji uvoz ili izvoz“.