Obnovljivi izvori energije – energetska budućnost – ZELENE NOVINE\nSrbija ima znatan energetski potencijal u obnovljim izvorima energije, ali on nije u dovoljnoj meri iskorišćen ili uopšte nije iskorišćen kada je reč o određenim izvorima energije poput vetra ili sunčevog zračenja. Upotreba energije iz obnovljivih izvora još je u povoju i u svetu, osim u nekim razvijenim zemljama, i najveći izazov predstavlja prelazak na čistije tehnologije uz postizanje ekonomske isplativosti. Pored tehnoloških izazova, nerazvijenog tržišta i nedostaka iskustva u Srbiji, veće korišćenje obnovljivih izvora energije otežavaju i zakonske i administrativne prepreke koje odbijaju investitore. Novi zakon o energetici bi trebalo da otkloni te prepreke i unapredi uslove za ulaganja. I pored mnogih izazova, cilj Srbije je da poveća udeo energije iz obnovljivih izvora u potrošnji, što je i njena obaveza koja proističe iz članstva u Energetskoj zajednici u jugoistočnoj Evropi kao okvira za integraciju u energetsko tržište EU.\nU obnovljive izvore energije spadaju energija vodotokova, vetra, sunčeva energija, biomasa i geotermalna energija. Obnovljivi izvori energije se nalaze u prirodi i obnavljaju u celini ili delimično. Potreba za korišćenjem takvih izvora energije javila se proteklih nekoliko decenija pošto su objavljeni alarmantni podaci o posledicama emisije gasova sa efektom staklene bašte, koji nastaju sagorevanjem fosilnih goriva. To je dovelo do klimatskih promena u svetu koje se pre svega ogledaju u povećanju prosečne temperature, odnosno globalnom zagrevanju. Klimatski poremećaji nisu zaobišli ni Srbiju – temperature rastu od početka 80-tih godina prošlog veka, a zbog klimatskih poremećaja mogu se očekivati sušna i topla leta, ekstremne promene vremenskih prilika, oscilacija temperature, periodi nestabilne klime, pojave poput poplava i grada. EU je prihvatila obavezu da do 2020. zarad borbe protiv klimatskih promena smanje emisije gasova sa efektom staklene bašte, među kojima je ugljen-dioksid, za 20% u odnosu na 1990. godinu, da udeo obnovljivih izvora energije poveća na 20% i da merama energetske efikasnosti ostvari uštede od 20%.\nPotragu za novim izvorima energije podstakla je i ograničenenost drugih resursa, poput fosilnih goriva koja se masovno eksploatišu. Svetske naftne zalihe se neprekidno smanjuju, a cena nafte raste, zbog čega ova sirovina, prema nekim procenama, već sredinom 21. veka neće biti dovoljno komercijalna. Na skupu UN o klimatskim promenama, održanom u maju 2011. u Abu Dabiju, zaključeno je da bi do 2050. obnovljivi izvori energije, poput sunčeve i energije vetra, mogli zadovoljavati i do 80% potreba za energentima u svetu čime bi se značajno pomoglo suzbijanje promene klime.\nPored ekološkog, upotreba obnovljivih izvora energije ima i ekonomski značaj – može doprineti smanjenju uvoza fosilnih goriva, razvoju lokalne industrije i otvaranju novih radnih mesta, ali i omogućiti uštede domaćinstvima. U Srbiji još ne postoje projekcije kakvu bi ekonomsku korist mogao doneti razvoj takve industrije i u ovoj, početnoj fazi je glavno pitanje kako da se poveća proizvodnja i potrošnja energije iz obnovljivih izvora energije a da se, pošto je takva proizvodnja skupa, bitnije ne povećaju cene i opterete građani Srbije.\nEnergetski potencijal obnovljivih izvora energije u Srbiji je značajan i procene govore o preko 4 miliona tona ekvivalenta nafte (ten) godišnje, što odgovara, prema procenama stručnjaka, gotovo polovini godišnje potrebe zemlje za energijom. Taj potencijal je veliki posebno u poređenju sa nekim evropskim zemljama poput Malte koja oskudeva u obnovljivim izvorima energije. U nekim vrstama obnovljivih izvora, međutim, Srbija po potencijalu zaostaje za nekim članicama EU, poput Danske i Španije u oblasti vetra. Najvećim potencijalom u Srbiji se smatra biomasa. Potencijal biomase se procenjuje na oko 2,7 miliona tona ekvivalenta nafte ili 63% ukupnog potencijala. Takođe, 0,6 miliona ten je u neiskorišćenom hidropotencijalu (14%), 0,2 miliona ten u geotermalnim izvorima (4,5%), 0,2 miliona ten u energiji vetra (4,5%) i 0,6 miliona ten u sunčevom zračenju (14%).\nMali deo tog potencijala je, međutim, iskorišćen. U Srbiji najveći deo energije potiče od uglja koji se pored nafte i prirodnog gasa najviše koristi. Ugalj je dominantna sirovina u proizvodnji električne energije, a u grejanju se najviše koristi gas. U Srbiji su od obnovljivih izvora u većoj meri iskorišćeni jedino hidropotencijal i biomasa. U proizvodnji i potrošnji energije iz obnovljivih izvora računaju se i prema propisima EU velike hidroelektrane, ali se one u oblasti zaštite životne sredine ne smatraju ekološkim postrojenjima zbog štetnih efekata izgradnje brana po životnu sredinu. U tom kontekstu, bez velikih hidrocentrala udeo električne energije iz obnovljivih izvora je vrlo mali.\nDok je potencijal relativno lako izračunati prikupljanjem podataka o površini pod šumama, količini biljne mase ili potencijalu vodotokova Srbije, izazov predstavlja utvrđivanje stepena korišćenja obnovljivih izvora energije zbog biomase, kao izvora energije koji se koristi ne samo u privredi već i u domaćinstvima. U tom smislu, izazov predstavlja postojanje „crnog tržišta“ biomase, nelegalna seča, ali i korišćenja privatnih šuma za lične potrebe, što sve mora biti obuhvaćeno da bi se dobili relevatni podaci o upotrebi energije iz obnovljivih izvora. Prema istraživanju koje je sproveo grčki Centar za obnovljive izvore energije i uštedu (CRES) a kojim su obuhvaćeni i ti aspekti, u Srbiji se energija iz takvih izvora dosta koristi. Utvrđivanje udela obnovljivih izvora energije u potrošnji biće ključno za određivanje ciljeva koje će zemlje članice Energetske zajednice jugoistočne Evrope, uključujući Srbiju, morati da postave u skladu sa direktivom EU koja propisuje ostvarivanje određenog udela do 2020.\nNa osnovu obaveza koje proističu iz članstva u Energetskoj zajednici jugoistočne Evrope, srpske vlasti su postavile ciljeve u petogodišnjem periodu do kraja 2012. Prema Programu za ostvarivanje Strategije razvoja energetike Srbije za taj period, čije su poslednje izmene usvojene u 2009, Srbija planira da do 2012. godine poveća udeo električne energije iz obnovljivih izvora za 2,2% u odnosu na ukupnu domaću potrošnju električne energije u 2007. Takođe, u periodu 2007-2012. proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora trebalo bi da se poveća za 7,4% , sa 9.974 gigavat-sati (GWh) u 2007. na 10.713,1 gigavat-sati u 2012. godini. To znači da bi proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora trebalo da se do 2012. poveća za 739,1 miliona kilovat-sati što je dovoljno da pokrije godišnje potrebe za energijom 179 hiljada domaćinstava sa prosečnom mesečnom potrošnjom od 350 kilovat-sati.\nDa bi se ostvarili ti ciljevi planirano je privlačenje 200 miliona evra investicija za finansiranje izgradnje 100 megavata novih kapaciteta koji koriste obnovljive izvore. Cilj je bio da se do 2012. godine izgradi najmanje 45 megavata kapaciteta u malim hidroelektranama, 45 megavata postrojenja koja koriste energiju vetra, pet megavata solarnih fotonaponskih postrojenja, dva megavata postrojenja na biomasu i pet megavata na biogas.\nPlanirano je i da udeo biogoriva i drugih obnovljivih goriva na tržištu 2012. godine iznosi najmanje 2,2% u odnosu na ukupnu potrošnju goriva u saobraćaju, što bi se obezbedilo stavljanjem u promet više od 130.000 tona biodizela na tržište. To povećanje učešća biogoriva u saobraćaju u Srbiji je moguće obezbediti korišćenjem biodizela, pošto postoji mogućnost proizvodnje.\nZAKONSKI OKVIR I RAZVOJ TRŽIŠTA – Podsticaji i prepreke\nU Srbiji se čine prvi koraci u razvijanju tržišta održivih izvora energije. Prvobitno su Zakonom o energetici iz 2004. godine predviđene mere za stvaranje uslova za stimulisanje korišćenja obnovljivih izvora energije. Takođe, Strategijom razvoja energetike Srbije do 2015. za jedan od prioriteta u srpskoj energetici je postavljeno i veće korišćenje obnovljivih izvora energije, a to je i prioritet Strategije za održivi razvoj u kontekstu unapređenja zaštite životne sredine i racionalnog korišćenja prirodnih resursa. Posebno važan korak je bilo usvajnje uredbi krajem 2009. godine kojima su uvedene podsticajne mere za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora energije – uredbe o uslovima za sticanje statusa povlašćenog proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora i uredbe kojom se uvode garantovane otkupne cene (fid-in tarife) za tako proizvedenu struju i garantovani period otkupa od 12 godina. Vlada je u to vreme usvojila i izmene i dopune uredbe o Programu sprovođenja Strategije razvoja energetike u cilju ostvarivanja jednog od njenih prioriteta – većeg korišćenja obnovljivih izvora energije. U uredbi su navedeni podaci o potencijalu, ciljevima, međunarodnima obavezama i drugi podaci koji su ključni za razvoj te oblasti.\nMeđutim, na putu većeg korišćenja energije iz obnovljivih izvora više je prepreka – procedure za investiranje su duge i složene, propisi nedovoljni, a standardi tek delimično definisani. Posebnu prepreku predstavlja cena električne energije koja nije ekonomska, odnosno energija iz obnovljivih izvora ne bi bila konkurentna zbog niske regulisane cene struje. Otvoreno je i pitanje koliko bi distributivna mreža mogla da podrži priključivanje kapaciteta iz obnovljivih izvora energije bez ulaganja i kako bi se to odrazilo na cenu struje. Kada se govori o obnovljivim izvorima energije, uvek se postavlja i pitanje stabilnosti snabdevanja iz takvih izvora energije, koji, kao što je slučaj sa vetrom i suncem, ne mogu obezbediti ravnomerno snabdevanje tokom cele godine. Proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora energije je skuplja od proizvodnje energije iz fosilnih goriva i zbog toga se uvode mere podsticaja za investiranje u postrojenja.\nU Srbiji ima i malo objekata za eksploataciju obnovljivih izvora energije, osim hidroelektrana, ali i na tom planu ima pomaka, pošto je najavljena izgradnja više novih objekata. Gotovo da ne postoje deklarisani proizvođači opreme, pošto doskora nisu postojali tehnički standardi za opremu i proizvođače. Institut za standardizaciju je 2010. godine usvojio neke tehničke standarde za određene vrste obnovljivih izvora energije. Za razliku od ranijih godina u Srbiji sada ima servisera, ali je reč uglavnom o onima koji prodaju uvezenu opremu jer nema veće domaće proizvodnje. U Srbiji se proizvode kotlovi za biomasu – u toj oblasti ima nekoliko proizvođača, ali bi ih moglo biti i više. Nemački Simens u fabrici u Subotici proizvodi generatore za vetroelektrane a ta proizvodnja je namenjena izvozu. Simens, takođe, investira 24 miliona evra u početak proizvodnje novog tipa generatora sa beskontaktnim pogonom za vetrenjače. Zakon o racionalnoj upotrebi energije koji je u pripremi predviđa određene mere koje treba da podstaknu proizvodnju i uvoz energetski efikasnih uređaja i opreme za obnovljive izvore energije u Srbiju. Ideja je da se višim carinskim stopama i porezom na dodatu vrednost na neefikasnu opremu smanji uvoz i proizvodnja takvih uređaja, odnosno da se njihovim smanjenjem podstakne proizvodnja i uvoz kvalitentije opreme.\nKljučni korak za početak razvoja tržišta obnovljivih izvora energije bilo je utvrđivanje fid-in tarifa, odnosno garantovane otkupne cene za električnu energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora energije 12 godina od početka proizvodnje. Uvođenje ovih mera predstavljalo je podsticaj za investitore koji su nakon toga pokazali veće interesovanje za ulaganja u toj oblasti. Ta uredba ističe 2012. godine, što otvara pitanje kako će nakon njenog isteka biti regulisane cene. Očekuje se da Vlada Srbije do kraja ove godine usvoji nove uredbe o podsticajnim merama u oblasti obnovljivih izvora energije.\nPrema sadašnjoj Uredbi, najveća garantovana cena je za struju dobijenu u solarnim elektranama i iznosi 23 evrocenta po kilovat-satu. Za struju proizvedenu u malim hidroelektranam garantovana cena po kilovat-satu je od 7,8 do 9,7 evrocenti, od 11,4 do 13,6 evrocenti za struju iz biomase, za struju iz biogasa garantovana cena je od 12 do 16 evrocenti, a za struju iz vetroelektrana cena je 9,5 evrocenti. Za struju dobijenu korišćenjem kanalizacionog i deponijskog gasa cena je 6,7 evrocenti po kilovat-satu, struja iz geotermalne energije otkupljivaće se po 7,5 evrocenti, iz elektrane sa kombinovanom proizvodnjom električne i toplotne energije od 7,6 do 10,4 evrocenta, a iz elektrane koje koriste otpad od 8,5 do 9,2 evrocenta. Cena struje u Srbiji iznosi oko 6,6 evro centi po kilovat času sa porezom na dodatu vrednost. Sa liberalizacijom tržišta električne energije u Srbija i određivanjem cena prema tržišnim paramentrima fid-in tartife trebalo bi da izgube značaj jer će se cene sve više izjednačavati.\nKao i u Srbiji, u većini evropskih zemalja se primenjuju fid-in tarife, kao podsticajna mera. Druge mere podsticaja u različitim zemljama su umanjene ili oslobađanje poreza i učešće u ulaganjima pre svega u tehnologije. Podsticanje proizvodnje toplotne energije uglavnom se sastoji od ulaganja u početnoj fazi i oslobađanja od poreza u kasnijim fazama. Kriterijumi za selekciju obnovljivih izvora energije i tehnologija su energetski potencijal, mogućnosti privrede i stepen razvoja tehnologija i tržišta na međunarodnom planu.\nJedan od prvih koraka u razvoju oblasti obnovljivih izvora energije u Srbiji bilo je i utvrđivanje svih neophodnih koraka i postojećih procedura za investitore kako bi im se na jednom mestu pružile informacije o tome šta im je potrebno od dozvola i saglasnosti. U tom cilju prikupljeni su podaci iz svih nadležnih ministarstava i predstavljeni u četiri brošure – za male hidroelektrane, vetroelektrane, biomasu i hidotermalnu energiju. Pokazalo se, međutim, da su procedure duge i komplikovane, a sledeća faza bi trebalo da bude pojednostavljivanje tih procedura. Neke olakšice za izgradnju objekata za obnovljive izvore energije omogućene su izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, kao što je mogućnost gradnje na poljoprivrednom zemljištu.\nEnergetska politika Srbije, pa i oblast obnovljivih izvora energije, ponovo je definisana novim Zakonom o energetici, usvojenim u julu 2011. Usvajanje tog zakona je jedan od koraka koje je Srbija morala da preduzme da bi ispunila uslove za sticanje statusa kandidata za članstvo u EU. Novim zakonom podstiču se investicije u obnovljive izvore energije, kroz pojednostavljivanje procedura za ulaganje i uvođenje povlašćenih proizvođača energije iz biomase, vode, vetra, solarne i geotermalne energije.\nUvodi se i privremeni status povlašćenog proizvođača struje iz energije vetra i sunca u trajanju od tri godine uz mogućnost produženja od godinu dana. Uslovi za sticanje tog privremenog statusa su energetska i građevinska dozvola i bankarske garancije u iznosu od 2% vrednosti projekta. Cilj ovog zakonskog rešenja je da se omogući investitorima da lakše obezbede sredstva za izgradnju objekata.\nJavni snabdevač strujom u Srbiji imaće obavezu da u okviru podsticajnih mera otkupi struju od povlašćenih proizvođača i preuzme balansnu odgovornost na osnovu ugovora o otkupu struje. Cene otkupa određuje Vlada Srbije. Balansna odgovornost je obaveza učesnika na tržištu, da uravnoteže proizvodnju, potrošnju i ugovorenu prodaju i kupovinu struje.\nPrema novom zakonu, novac za otkup struje od povlašćenog proizvođača obezbeđivaće krajnji kupci plaćanjem posebne naknade za podsticaj, koja se posebno iskazuje i plaća uz račun za struju.\nNovi zakon o energetici uvodi garancije porekla za električnu i toplotnu energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora energije, koje će proizvođačima omogućiti da izvoze „zelenu energiju“. Garancije će se izdavati po jedinicama za jediničnu količnu od jedan megavat čas (MWh) i trajaće godinu dana.\nPredviđeno je da se energetske dozvole izdaju sa rokom važenja od tri godine umesto sadašnje dve godine. Energetske licence važiće 10 godina, osim za proizvođače struje i toplotne energije kojima će licence važiti 30 godina, navodi se u Predlogu zakona o energetici.\nNeki potencijalni investitori, pre svega u oblasti energije vetra, zamerali su to što se ključna pitanja u vezi sa obnovljivim izvorima energije, poput fid-in tarifa, regulišu uredbama a ne zakonom. Vlasti su, međutim, navodile da se pitanja poput fid-in tarifa u svetu ne regulišu zakonom već podzakonskim aktima. Svrha toga jeste da se podsticajne mere, poput garantovnaih cena i rokova, mogu usklađivati sa postojećim prilikama i okolnostima na energetskom tržštu. Novi zakon, međutim, preuzima jedan deo iz prethodnih uredbi, odnosno uvodi status privremenog povlašćenog proizvođača, čime se potencijalnim investitorima garantuje da će, ako u roku završe objekat, dobiti status povlašćenog proizvođaca. Status privremenog povlašćenog proizvođača i mogućnost zaključenja ugovora za EPS-om o otkupu struje trebalo bi da se dobija nakon dobijanja građevinske dozvole. To treba da im omogući da obezbede sredstva od banaka koje za kreditiranje tako skupih projekata postavljaju vrlo stroge uslove. Do sada, potencijalni investitor nije imao garanciju da će, ako ima dozvolu, na kraju imati i status povlašćenog proizvođača. Time se delimično izašlo u susret potencijalnim investitorima u energiju vetra koji su tražili da im se odmah omogući pravo na podsticajne mere kako bi obezbedili finansiranje. Za investitore je status povlašćenog proizvođača prioritetno pitanje jer se time garantuje otkup proizvodene energije po određenim cenama i u određenom periodu, i tako osigurava otplata uloženih investicija.\nNovim zakonom su predviđene i mere podsticaja za proizvodnju toplotne energije iz obnovljivih izvora energije, pošto prema direktivama EU i ona ulazi u energetski bilans. Predviđeno je da se se podsticajne mere za proizvodnju toplotne energije prebace na lokalni nivo, odnosno da o njima odlučuju lokalne samouprave. Cilj Srbije je da iskoristi biomasu koja nije toliko skupa, ali da je efikasnije koristi, i da proizvodi toplotnu energiju koja će ući u energetski bilans.\nU Srbiji će uskoro početi i izrada nove strategije razvoja energetike od 2015. do 2025. godine, sa projekcijama 2050. Sadašnja strategija nije u tolikoj meri obuhvatila projekcije koliko će se zemlja približiti EU, koje će obaveze iz toga proizaći, a u međuvremenu je došlo i do promena na energetskom tržištu i poremećaja koji nisu mogli da se predvide. Novi dokument treba da obuhvati sve te nove uticaje, a jedan od osam delova buduće strategije će se odnositi isključivo na obnovljive izvore energije.\nENERGETSKA ZAJEDNICA I USKLAÐIVANJE SA EU\nRatifikacijom Ugovora o osnivanju energetske zajednice 2006, Srbija je prihvatila obavezu da primeni evropske direktive u oblasti obnovljivih izvora energije. Najnovijom direktivom EU o obnovljivoj energiji iz 2009. postavljeni su obavezujući ciljevi za članice EU kako bi se obezbedilo da do 2020. godine obnovljiva energija čini 20% ukupne potrošnje energije u Evropskoj uniji. To ne znači da će sve članice morati da ostvare taj udeo već se on obračunava na osnovu podataka o učešću u 2005. uz koeficijent uvećanja od 5%, ali se pritom uzima u obzir i bruto domaći proizvod (BDP), što znači da će ekonomski najjače zemlje imati i zahtevnije ciljeve. Članice EU su nakon usvajanja obaveze morale da u roku od godinu dana donesu plan za ostvarenje utvrđenog cilja. Postavljeni su i međuciljevi, a prvi takav cilj je bio određen za ovu godinu. Prilikom procene ostvarenja cilja Evropska komisija se pokazala kao vrlo striktna i nepopustljiva i protiv svih koji nisu ostvarili cilj pokrenula je postupak.\nUtvrđivanje po istoj metodi cilja učešća obnovljivih izvora energije u potrošnji za 2020. i njegovo ostvarivanje predstavlja poseban izazov za Srbiju, jer je, prema prvobitnom izveštaju grčkog Centra za obnovljive izvore energije i uštedu (CRES), udeo obnovljivih izvora energije u Srbiji iznosio čak 25%. Prema ranijim statističkim podacima srpskih institucija, taj udeo je bio 14%, ali ta istraživanja nisu obuhvatala sve aspekte potrošnje biomase zbog čega su ti bili podaci nepotpuni. Nacrt završnog izveštaja CRES-a koji je na jesen 2011. dostavljen nadležnim vlastima u Srbiji je, međutim, bio više u skladu sa procenama srpskih vlasti o udelu obnovljivih izvora energije, odnosno nešto niži u odnosu na prvobitni izveštaj.\nRadna grupa Energetske zajednice jugoistočne Evrope prihvatila je 6. decembra 2011. da udeo energije iz obnovljivih izvora iznosi 21,2% u ukupnoj potrošnji energije u Srbiji, odnosno da to bude osnovica za utvrđivanje obaveze Srbije za povećanje učešća obnovljivih izvora energije u potrošnji do 2020. Prema najavama, obaveza Srbije biće 29%, a srpske vlasti će insistirati da se smanji na 26%.\nOno što je predstavljalo izazov za Srbiju jeste da bi sa visokom polaznom osnovom, uvećanjem od 5% i na osnovu BDP-a na kraju taj cilj mogao biti da visok. Za Srbiju bi to značilo da mora da značakno poveća proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, šzo bi moglo da se odrazi na cenu struje. Takođe, postavlja se i pitanje koliko bi bilo svrsishodno da se dalje podstiče krčenje šume ili sadašnji način korišćenja biomase koji je vrlo neefikasan jer se koriste uređaji poput „smederevaca“ ili kaljevih peći koji imaju izuzetno mali stepen efikasnosti. Stav srpskih vlasti je i da bi Srbija imala i kraći rok i veći godišnji procenat uvećanja udela u potrošnji od članica EU jer su one sa sprovođenjem svojih programa krenule 2008. godine, što znači da imaju period od više od 11 godina za primenu i godišnju stopu uvećanja od 0,5%. U slučaju da se 2012. počne sa ostvarivanjem postavljenog cilja Srbija ne bi imala više od osam godina da ostvari taj cilj zbog čega bi godišnja stopa uvećanja bila veća. Srbija traži i da za nju godišnja stopa uvećanja bude 0,5%, odnosno da ukupni koeficijent uvećanja iznosi 4%.\nSrpske vlasti su zato pregovarale da polazna osnova i koeficijent uvećanja bude manji, kao i da se prilikom utvrđivanja cilja uzme u obzir i pitanje energetske efikasnosti. Pregovori o tome se vode u okviru Energetske zajednice, prvo na nivou radnih grupa a odluke se potvrđuju na ministarskom sastanku. U slučaju da se ne postigne dogovor o nekim pitanjima, može se doneti i politička odluka o tome, ako je u interesu neke zemlje da zbog drugih ciljeva poput ulaska u EU, pristane na postavljene ciljeve. Ciljevi za zemlje Energetske zajednice će se utvrđivati na osnovu podataka iz 2008. godine.\nDirektiva EU takođe predviđa da do 2020. godine korišćenje obnovljive energije u transportu iznosi najmanje 10% ukupne potrošnje goriva u Evropskoj uniji. Kako je najavljeno, Srbija će u okviru Energetske zajednice zahtevati da se ta obaveza smanji sa 10 na 6,5% zbog kraćeg vremenskog perioda za ostvarivanje cilja u odnosu na članice EU.\nSrbija bi te obaveze, kako smatraju u resornom ministarstvu, mogla da ostvari uz zahtevana smanjenja i ulaganje većih napora. Pomoćnik ministra za infrastrukturu i energetiku Miloš Banjac naveo je da Viktorija oil može da proizvede 100.000 tona biogoriva, da će u proizvodnju morati da se uključi i Naftna industrija Srbije, a da se očekuje 250 megavata novih kapaciteta za proizvodnju struje u mini hidroelektranama i 450 megavata u vetroparkovima.\nNova direktiva EU predviđa mere za saradnju sa potpisnicima Ugovora o energetskoj zajednici, pošto primene direktivu, ali su i pre toga predviđeni neki podsticaji. Direktiva omogućava i saradnju članica EU u zajedničkim projektima sa trećim zemljama a pruža im mogućnost da uključe uvezenu obnovljivu energiju u dostizanje nacionalnih obavezujućih ciljeva.\nU cilju usklađivanja sa ciljevima EU do 2020. u oblasti obnovljivih izvora energije i energetske efikasnosti EPS je u maju objavio strateški dokument, Belu knjigu, koji sadrži pregled obaveza i planiranih aktivnosti. Procenjuje se da će za realizaciju tih planova biti potrebno oko četiri milijarde evra. U oblasti obnovljivih izvora energije EPS planira izgradnju i revitalizaciju 35 malih hidroelektrana i u tom cilju je sa Ministarstvom poljoprivrede potpisao Protokol o saradnji u realizaciji projekata energetske efikasnosti i korišćenja obnovljivih izvora energije. EPS planira i ulaganje u vetroparkove i solarne elektrane.\nEPS namerava i da bolje iskoristi hidropotencijal. U tom cilju je planirana izgradnja novih centrala, a najznačajniji projekat je izgradnja pet hidroelektana na Velikoj Moravi ukupne snage 150 megavata. Partner je nemačka kompanija RVE Inodži (RWE Innogy). Belom knjigom EPS-a predviđena i gradnja reverzibilne hidroeletrane Ðerdap 3 i projekat elektrana na gornjem delu Drine, koje EPS takođe namerava da radi sa kompanijom RWE. Da bi se povećala energetska efikasnost elektrana i smanjila emisija ugljen-dioksida EPS planira da zatvori više starih elektrana ukupne snage 1.100 megavata do 2020. godine i nadomesti ih novim efikasnijim postrojenjima na ugalj.\nNajznačajniji obnovljivi izvor energije u Srbiji je biomasa čiji se energetski potencijal procenjuje na oko 2,7 miliona ten i koji bi prema nekim procenama mogao da zadovolji 30% energetskih potreba Srbije. Čine ga ostaci u šumarstvu i drvnoj industriji (oko milion ten), i ostaci u ratarstvu, stočarstvu, voćarstvu, vinogradarstvu i primarnoj preradi voća (1,7 miliona toe). Energetski potencijal biomase u stočarstvu koji je pogodan za proizvodnju biogasa je procenjen na 42 000 ten. Na jugu Srbije najzastupljenija je šumska, odnosno drvna biomasa, a na severu poljoprivredna biomasa poput slame, kukuruzovine, granja, koštica, ljuski i životinjskog izmeta. Biomasa se deli na čvrstu (drvni ostaci), tečnu (biodizel i bioetanol) i gasovitu (biogas).\nBiomasa se sada najviše koristi za zagrevanje domaćinstava na daljinsko grejanje, ali i za proizvodnju električne energije. Koristi se za proizvodnju biogoriva za saobraćaj, kao i za proizvodnju hemikalija i bioplastičnih materijala. Prema nekim procenama, samo korišćenjem drvnih ostataka u Srbiji bi moglo da se obezbedi dovoljno energije za potrebe 800.000 domaćinstava.\nVlada Srbije je 2010. godine usvojila Akcioni plan za biomasu kojim su obuhvaćene procedure za investicije, utvrđeni problemi i predložena rešenja i rokovi, kao i nadležne ustanove koje treba da rade na tome. Međutim, za bilo kakvo delovanje i preduzimanje koraka na tom planu bilo je ključno utvrđivanje stvarne potrošnje biomase i utvrđivanje obaveze o udelu obnovljivih izvora energije prema propisima EU.\nI u Evropi i u Srbiji ključni problem kod biomase je da se osigura dugoročno snabdevanje tom sirovinom. Za investitore je ključno da kada ulaze u velike investicije osiguraju snabdevanje biomasom na više godina, kako se ne bi desilo da jedne godine raspolažu sirovinom a druge ne. To je ujedno i jedan od uslova koje traže banke da bi finansirale takve projekte. U Srbiji za to postoje izvesna zakonska ograničenja, poput obaveze da se na tenderima realizuje prodaja biomase zbog čega ne mogu da se sklapaju dugoročni ugovori o snabdevanju a investitori rizikuju da ostanu bez sirovine ako ne pobede na tenderu.\nNajavljena je izgradnja prvog postrojenja na biomasu u Srbiji, u Padinskoj Skeli, instalisane snage 800 kilovata električne i 5 megavata toplotne snage. Izgradnja tog postrojenja će koštati 5 miliona evra, a od toga 3 miliona je kao donaciju obezbedila Švajcarska organizacija za međunarodni razvoj.\nEksploatacija biogasa je pogodna za prehrambenu industriju i velika poljoprivredna ili stočarska imanja, posebno ako se ima u vidu da će uskoro imati zakonsku obavezu da reše pitanje otpada, poput stajskog đubriva i organskog otpada. Biogas je isplativ, a ono što ostane nakon prerade tečnog stajnjaka je najkvalitetnije veštačko đubrivo. Tri projekta za biogas postrojenja pokrenule su u Srbiji upravo poljoprivredne firme – u Blacu mlekara Lazar, uz pomoć USAID, Global sid (Global Seed) na stočarskoj farmi kompanije Velvetfrarm u Čurugu i kompanija Mirotin u Vrbasu.\nU Srbiji postoje uslovi za proizvodnju biogoriva – bioetanola i biodizela. Proizvodnja bioetanola u Srbiji se bazira na melasi i žitaricama, s tim da bi posebno mogla da se orijentiše na proizvodnju od žitarica s obzirom na razvijenu poljoprivredu i da se proizvode dovoljne količine koje pokrivaju domaće potrebe. Za proizvodnju 100.000 tona bioetanola potrebno je oko 330.000 tona žitarica, što je oko trećina tržišnih viškova ili 2% do 4% ukupne proizvodnje žitarica. U Srbiji se kao sirovina za proizvodnju biodizela mogu koristiti uljarice – suncokret, soja i uljana repica, i otpadna jestiva ulja. Ukupne površine pod uljaricama se procenjuju na 668.800 hektara, od čega bi uljarice za dobijanje biodizela mogle gajiti na 350.000 hektara. Procenjuje se da bi godišnje moglo da se sakupi oko 10.000 tona otpadnih jestivih ulja pogodnih za proizvodnju biodizela, kao i da bi u Srbiji moglo da se proizvede od 141.750 do 250.600 tona biodizela godišnje. To je, prema oceni stručnjaka, jedini proizvod biomase koji bi Srbija mogla da izvozi.\nU Srbiji, međutim, nije razvijeno tržište biodizela. Ima nekoliko malih proizvođača koji poizvode biodizel uglavnom za svoje potrebe. U tom smislu nova direktiva EU koja propisuje da 2020. svaka zemlja mora imati minimum 10% učešća biogoriva u potrošnji, biće izazov za Srbiju, ali istovremeno ni situacija u EU po tom pitanju nije sasvim jasna. Novom direktivom uveden je i kriterijum održivosti pošto je dosadašnja praksa pokazala da su članice EU, da bi ispunile ranije postavljeni cilj da 2010. udeo biogoriva iznosi 5%, uvozile takvo gorivo iz Brazila, SAD i Indonezije. Masovna proizvodnja biogoriva, posebno u Brazilu i Indoneziji, uticala je na smanjenje površina pod šumom. Zbog toga, ubuduće u EU će samo biogoriva koja budu u skladu sa kriterijumima održivosti biti uračunata u ostvarivanju postavljenog cilja. To znači da će Srbija morati da razvije šemu sertifikacije za biogoriva jer će se samo biogoriva sa sertifikatom računati prilikom utvrđivanja stepena ostvarenosti postavljenog cilja. Druga otežavajuća okolnosti je to što prema novoj direktivi posle 2017. na tržištu neće moći da se nađu biogoriva čiji je uticaj na smanjenje emisije gasova ispod 60%. Biodizel iz uljane repice koji se u Srbiji proizvodi spada u tu kategoriju što znači da posle 2017. tako proizveden biodizel neće biti uziman u obzir pri proceni da li je ostvaren cilj. Zbog toga nije ni bilo većih podsticaja proizvodnje u Srbiji dok se i situacija u EU u potpunosti ne razjasni.\nU Srbiji kompanija Viktorija oil u Šidu poseduje postrojenje za preradu i biodizela, a tehnologija joj omogućuje da u zavisnosti od tržišnih prilika proizvodi i rafinisana ulja ili biodizel. Pošto veće potražnje za biodizelom na tržištu nema, proizvodnja je uglavnom orijentisana na rafinisana ulja.\nHidropotencijal i male hidroelektrane\nUkupan potencijal hidroenergije u Srbiji procenjuje se na 17.000 gigvat-sati od čega je iskorišćeno oko 10.000 gigavat-sati. Preostali hidroenergetski potencijal se procenjuje na oko 7.000 gigavat-sati i to u slivu Morave, Drine i Lima, i Dunava. Ta područja su pogodna za izgradnju objekata snage veće od 10 megavata i godišnju proizvodnju oko 5.200 gigavat-sati.\nPotencijal malih vodotokova, na kojima se mogu graditi male hidroelektrane, iznosi oko 0,4 miliona ten – ili 3% od ukupnog potencijala obnovljivih izvora u Srbiji. Male hidroelektrane su energetski objekti snage do 10 megavata i spadaju u kategoriju povlašćenih proizvođača energije. Prema najavama, planirano je da se narednom uredbom o podsticajnim merama uredi da status povlašćenog proizvođača imaju mini hidroelektrane snage do 30 megavata.\nKada bi se iskoristio ukupan energetski potencijal malih hidroelektrana, moglo bi da se proizvede oko 4,7% od ukupne proizvodnje elektricne energije Srbiji (34.400 gigavat-sati u 2006. godini) i oko 15% godišnje proizvodnje elektricne energije u hidroelektranama koja iznosi oko 10.000 gigavat-sati.\nEnergetski potencijal vodotokova i lokacije za izgradnju malih hidroelektrana su definisane prema Katastru malih hidroelektrana u Srbiji iz 1987. godine, kojim je utvrđeno ukupno 856 lokacija i Katastru malih hidroelektrana u Vojvodini iz 1989. godine kojim je utvrđeno ukupno 13 lokacija. Van lokacija iz ovih katastara male hidroelektrane mogu se graditi uz saglasnost nadležnih ministarstva. Te katastre je, međutim, neophodno revidirati jer više ne odražavaju realno stanje, ali su za to potrebna značajan sredstva. Prilikom njihove izrade, takođe, nisu obuhvaćeni ekološki i socijalni aspekti. Revizija katastra bi donela nove, ažurirane podatke o lokacijama i dobila bi se jasnija slika ali su dozvole za sve lokacije već dodeljene pa i za one koje nisu obuhvaćene katastrima.\nMale hidroelektrane su najperspektivniji oblik proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije, ali određeni propisi otežavaju ulaganja u njihovu izgradnju. Prema sadašnjem Zakonu o energetici proizvodnja električne energije je delatnost od opšteg interesa, što znači da i u slučaju malih elektrana vlada mora da poveri obavljanje te delatnosti, čak i kada je reč o elektranama snage do 1 megavata za koje ne postoji obaveza pribavljanja licence kod Agencije za energetiku, što produžava procedure.\nGotovo trećina godišnje proizvodnje EPS-a, što zavisi od hidroloških prilika, dolazi iz hidroelektrana. To je od 10 do 12 milijardi kilovat-sati struje godišnje. Procene su da postoji potencijal za proizvodnju još sedam milijardi kilovat-sati, a od toga 1,8 milijardi kilovat-sati moglo bi da se proizvodi iz malih hidroelektrana. Da bi iskoristio taj potencijal EPS planira revitalizaciju 17 starih i izgradnju 18 novih malih hidroelektrana ukupne snage 80 megavata, uz ulaganja od oko 80 miliona evra.\nEnergetski potencijal vetra u Srbiji procenjuje se na instalisanu snagu od oko 1.300 megavata. Istočni delovi Srbije, neke planinske oblasti poput Zlatibora i Kopaonika i Panonska nizija pogodna su područja za izgradnju vetroelektrana. Broj povoljnih lokacija je ograničen a najveći potencijal je u Banatu za koji su najviše zainteresovani i potencijalni investitori. Izgradnja farme vetrenjača nije jeftina, ali je energija vetra trenutno najekonomičniji obnovljivi izvor energije koji se koristi. Međutim, kod elektrana na vetar priozvodnja je nestabilna i nepredvidiva zbog čega je potrebno obezbediti rezervne kapacitete kako bi elektroenergetski sistem funkcionisao. Pormenljiva snaga elektrana na vetar tokom pogona iziskuje napore i troškove pri balansiranju elektrosistema. Za priključivanje vetroelektrana većeg kapaciteta potrebno je širenje i rekonstrukcija prenosnog sistema.\nTehnologije za proizvodnju električne energije od vetra obuhvataju male vetrenjače za domaćinstva, hibridne sisteme koji kombinuju energiju vetra i solarne ili hidrosisteme, ali i baterije, male sisteme sa priključkom na distributivnu mrežu i vetroelektrane, odnosno veliki broj vetroturbina koji funkcioniše kao elektrana.\nSrbija je jedna od tri evropske zemlje koja nema nijedan vetrogenerator u eleketroenergetskom sistemu. Planove da ulaže u izgradnju vetroelektrana najavio je EPS. Planirana je izgradnja vetroparka kod Kostolca, početne snage 30 megavata.\nNameru da ulaže u toj oblasti objavilo je Srpsko udruženje za energiju vetra – Sevea (SEWEA) koju čine kompanije Energovind (Energowind), Energogrin MK fintel vind (Energogreen/MK Fintel Wind), Vetropark Inđija/Kelag i Kontinental vind partners (Continental Wind Partners). Kompanije okupljene u Sevea su 2011. najavile investicije u vrednosti od oko milijardu i po evra, a prvi vetroparkovi u Srbiji mogli bi da budu izgradnjeni za dve godine. Prema tim najavama, prve vetrenjače ukupne snage oko 400 megavata bi bile izgrađene u Indiji, Kovinu, Plandištu i Vršcu i u njih bi bilo uloženo oko 700 miliona evra.\nTo udruženje je, međutim, tražilo veće garancije od vlasti za ulaganja. Oni su zamerali to što se ključna pitanja, poput fid-in tarifa, uređuju uredbama a ne zakonom. Takođe, tražili su da im država pruži garancije da će moći da ostvare pravo na korišćene fid-in tarifa za otkup struje u trenutku kada se obezbeđuje finansiranje projekta, a ne po izgradnji vetroparka. Razlog za to su vrlo strogi uslovi koje diktiraju banke za tako velike projekte koji vrede više stotina miliona evra. Da bi se zaštitile, banke traže da se po dobijanju građevinske dozvole potpiše predugovor da će EPS otkupiti po određenoj ceni proizvedenu energiju. Prema sadašnjim propisima ugovor sa EPS-om potpisuje se tek kada se završi postrojenje i počne proizvodnja.\nVlasti smatraju da će se uvođenjem statusa privremenog povlašćenog proizvođača rešiti to pitanje, jer bi se, ako bi se investitoru odmah dao povlašćeni status, moglo destiti da se blokira potencijalno tržište energije vetra u slučaju da investitor nikada ne završi projekat, posebno kada se ima u vidu činjenica da postoji kvota od 450 megavata za ukupan kapacitet vetroelektrana iz kojih će se otkupljivati struja po fid-in tarifama.\nPotencijalni investitori u energiju vetra su nudili bankarske garancije za neodustajanje od posla u iznosu 15.000 evra po megavatu, kao način da se razdvoje ozbiljnih od neozbiljnih investitora. Slična situacija sa mnogo dozvola a bez obaveza da će postrojenja biti i izgrađena je bila i u Poljskoj a rešena je na taj način – polaganjem depozita za svaki megavat, kao garancijom da će postorjenje biti izgrađeno.\nSevea je tražila i da se garantovani period za otkup energije produži sa sadašnjih 12 na 20 godina, a vlasti upozoravaju da bi to dovelo do značajnog rasta cene struje u Srbiji, što bi opteretilo građane i EPS koji ima obavezu da otkupljuje struju. Vlasti smatraju i da je period od 12 godina dovoljan za vraćanje svih investicija u obnovljive izvore.\nSporno pitanje je i integracija vetroelektrana u prenosni sistem Srbije. Sevea se zalaže da se sadašnje ograničenja kapaciteta energije vetra poveća sa 450 na 1.000 megavata i smatra da je to realna vrednost koju može da prihvati elektromreža Srbije. EPS, međutim, navodi da bi integrisanje vetroelektrana preko 450 megavata u elektromrežu prouzrokovalo povećanje troškova, a problem bi se pojavio u vreme velikog priliva vode u hidroelektrane jer bi morale da se zaustavljajuu termoelektrane ili da se preliva voda na protočnim hidrocentralama. EPS odbacuje i tvrdnje potencijalnih investitora da su obnovljivi izvori energije rešenje za stalna poskupljenja struje jer će obezbediti stabilnije snabdevanja i niže cene od uvoznih, navodeći da bi uz dodatne troškove za prenos kroz mrežu kilovat-sat iz vetra dostigao cenu od 13,06 evrocenti.\nStudija o integraciji vetroelektrana u prenosni sistem Srbije koja je predstavljena u aprilu 2011. pokazala je da elektroenergetski sistem Srbije može da podnese priključenje vetroelektrana snage 900 megavata bez isključivanja termoelektrana i uz maksimalno angažovanje hidroelektrane Bajina Bašta. Prema toj studiji, kada bi se uložio 21 milion evra, elektromreža Srbije bi mogla da prihvati priključenje vetroelektrana snage 2.000 megavata bez velikih proširenja kapaciteta. Studija EPS-a pokazala je da sistem može da podnese priključenje vetroelektrana snage 450 megavata, što je i korišćeno pri određivanju maksimalne snage vetroelektrana iz kojih će se struja otkupljivati po fid-in tarifama.\nPredsednik Saveta i Agencije za energetiku Ljubo Maćić smatra da, kada bi se izgradilo 500 megavata u elektranama na vetar i ta električna energija plasirala potrošačima u Srbiji po sadašnjoj fid-in tarifi, cena električne energije za sve potrošače povećala za preko 6%, ne računajući ostale troškove.\nU Srbiji je, prema podacima Elektroenergetskog koordinacionog centra, koji je pripremio studiju za potrebe Elektromreže Srbije, prijavljeno 16 projekata za izgradnju vetroparkova ukupne snage 2.600 megavata, a do sada je izdato pet dozvola za vetroparkove snage 1.135 megavata.\nSolarna energija danas čini samo 0,03% ukupne svetske prozivodnji energije, a pošto na nju utiču vremenski uslovi procenjuje se da u bliskoj budućnosti može imati ulogu samo rezervnog kapaciteta u energetskom okruženju. Najveći potencijal za korišćenje solarne energije je na jugu Srbije, a gradovi sa najvećim potencijalom su Niš, Kuršumlija i Vranje. Prosečan intenzitet sunčevog zračenja na teritoriji Srbije je od 1,1 kilovat-sati po kvadratnom metru na dan (kWh/m2/dan) na severu do 1,7 kilovat-sati po kvadratnom metru na dan tokom januara, a od 5,9 do 6,6 kilovat-sati po kvadratnom metru na dan tokom jula. Na godišnjem nivou, prosečna godišnja vrednost energije zračenja za teritoriju Srbije iznosi od 1.200 kilovat-sati po kvadratnom metru (kWh/m2/god) u severozapadnoj Srbiji do 1.550 kilovat-sati po kvadratnom metru u jugoistočnoj Srbiji, dok u centralnom delu iznosi oko 1.400 kilovat-sati po kvadratnom metru.\nZavisno od kapaciteta prijemnika toplote, prosečna vrednost raspoložive korisne energije Srbiji bi bila 700 kilovat-sati po kvadratnom metru godišnje. Energija koju sunce tokom godine emituje na jedan kvadratni metar krova kuće u Srbiji je jednaka energiji koja se dobije sagorevanjem 130 litara nafte. Kada bi svako peto domaćinstvo ugradilo solarni prijemnik površine 4 kvadratna metra godišnje u Srbiji na taj način bi se proizvelo oko 1.750 gigavat-sati toplotne energije.\nSrbija ima dobre uslove za korišćenje solarne energije, ali joj zbog cene najviše odgovaraju solarni toplotni energetski sistemi za zagrevanje vode, kakvim je preplavljena Grčka. Postavljanje takvog sistema sa panelima, koje bi koštalo od 1.500 do 2.000 evra, omogućilo bi uštede domaćinstvima, posebno onih koji se ne greju na struju i kojima je bojler je najveći potrošač. Međutim, pošto cena električne energije nije ekonomska stanovništvo nije motivisano da ugrađuje solarne panele.\nFotonaponska solarna tehnologija nije toliko privlačna za primenu u Srbiji pre svega zbog ekonomskih razloga jer je tako proizvodena energija najskuplja. Fid-in tarifa za solarnu energiju u Srbiji iznosi 23 evrocenta. Fotonaponska solarna tehnologija dožvivela je veliku primenu u Nemačkoj, ali su fid-in tarife u početku iznosile čak 50 evrocenti za kilovat-sat. Najveća solarna fotonaponska elektrana na svetu je Sarnija u Kanadi čija je instalisana snaga 80 megavata, a godišnja proizvodnja električne nergije 120.000 megavat sati.\nU Srbiji je najavljena izgradnja prve solarne elektrane na Zlatiboru a u tom cilju EPS je sa Dunav osiguranjem i opštinom Čajetina u martu 2011. potpisao sporazum. Kamen temeljac je položen 27. juna 2011. Prva elektrana na solarnu energiju u Srbiji imaće snagu pet megavata, a vrednost ukupne investicije je oko 15 miliona evra.\nSrbija bi u narednih nekoliko godina trebalo da dobije solarni park snage 1.000 megavata čija će proizvodnja biti namenjena izvozu. Memorandum o izgradnji solarnog parka potpisali su 8. maja 2012. u Beogradu predstavnici Vlade Srbije i luksemburške kompanije Sekurum ekviti partners Jurop (Securum Equity Partners Europe). Prema najavama, izgradnja bi mogla da počne 2013. godine, a trajaće tri do pet godina. Park će biti izgrađen na jugu Srbije i u njegovu izgradnju biće uloženo oko dve milijarde evra.\nU Srbiji postoje prirodni i veštački izvori termalne vode na teritoriji više od 60 opština. Ovaj energetski potencijal zbog niske temperature vode nije dovoljan za proizvodnju električne energije ali bi mogao da se iskoristi za proizvodnju toplotne energije u različitim oblastima. Ovakva energija niske temperature mogla bi se koristiti za grejanje staklenika, prostorija, bazena i druge namene, ali lokalne samouprave, investitori i korisnici nemaju dovoljno isksutva u korišćenju ovog izvora.\nZa proizvodnju struje iz geotermalnih izvora temperature moraju biti 100 stepeni Celzijusa, dok je temperatura vode geotermalnih izvora u Srbiji najčešće u opsegu do 40 stepeni Celzijusa. Samo na teritoriji 6 opština je temperatura vode preko 60 stepeni – u Vranju, Šapcu, Kuršumliji, Raškoj, Medveđi i Apatinu. Protoci vode iz postojećih izvora i bušotina najčešće iznose do 20 litara u sekundi, na nekoliko lokaliteta protok vode prelazi 50 litara u sekundi (Bogatić, Kuršumlija, Pribojska Banja, Niška Banja) a samo u Banji Koviljači protok vode prelazi 100 litara u sekundi.\nUkupna toplotna snaga koja bi se mogla ostvariti korišćenjem izvora termalne vode u Srbiji iznosi oko 216 MWt, što je jednako količini od oko 180.000 tona ekvivalentne nafte.\nDa bi se utvrdio potencijal geotermalnih izvora energije i uslovi za njihovo korišćenje u Srbiji je ove godine pokrenut IPA projekat, čiji je cilj da se napravi pregled svih dokumenata i studija iz te oblasti, sažmu podaci, napravi inventar i nova studija sa pregledom podataka. Cilj je i da se odrede najprofitabilnije lokalicije i utvrdi koliko bi ekploatacija bila isplativa.\n2004. Usvojen Zakon o energetici koji predviđa mere za stvaranje uslova za stimulisanje korišćenja obnovljivih izvora energije.\nMaj 2005. Doneta Strategija razvoja energetike Republike Srbije do 2015. godine kojom je za prioritet postavljeno korišćenje obnovljivih izvora energije i novih energetski efikasnijih i ekološko prihvatljivih energetskih tehnologija i opreme za korišćenje energije.\n25. oktobar 2005. Potpisan ugovor o energetskoj zajednici za jugoistočnu Evropu kojim je definisano jedinstveno tržište struje i gasa za Srbiju, Crnu Goru, Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu, Makedoniju, Bugarsku, Rumuniju, Albaniju i Kosovo pod rezolucijom 1244 Ujedinjenih nacija. Srbija je taj ugovor ratifikovala 2006.\n26. januar 2009. Srbija postaje članica i osnivač Međunarodne agencije za obnovljivu energiju (IRENA), prve međunarodne organizacije koja se bavi isključivo obnovljivom energiju i čiji se cilj da podstakne upotrebu tih izvora energije u svetu.\nSeptembar 2009. Usvojena Uredba o uslovima za sticanje statusa povlašćenog proizvođača električne energije i kriterijumima za ocenu ispunjenosti tih uslova.\nNovembar 2009. Usvojene izmene i dopune Uredbe o Programu ostvarivanja strategije razvoja energetike Srbije u periodu od 2007-2012.\nNovembar 2009. Uredba o merama podsticaja za proizvodnju električne energije korišćenjem obnovljivih izvora energije i kombinovanom proizvodnjom električne i toplotne energije kojim su utvrđene fid-in tarife i garantovani rok otkupa od 12 godina.\nPomoćnik ministra za infrastrukturu i energetiku Srbije Miloš Banjac izjavio je 10. maja 2012. da će Srbija insistirati da joj se obaveza za povećanje učešća obnovljivih izvora energije u potrošnji do 2020. smanji sa 29% na 26%. Banjac je novinarima u Beogradu, na međunarodnom naučnom skupu o energetskoj bezbednosti u Evropi i Srbiji, kazao da je trenutno udeo obnovljivih izvora energije u u Srbiji 21,2%.\nZahtevaćemo od Energetska zajednice jugoistočne Evrope na sastanku sledeće sedmice da se obaveza za povećanja učešća obnovljivih izvora energije za Srbiju smanji proporcionalno kraćem vremenu za primenu pravila, kazao je on i dodao da zemlje Evropske unije imaju 11 godina za primenu tog pravila, dok Srbija ima sedam godina.\nDržavni sekretar za energetiku Srbije Dušan Mrakić rekao je 8. maja 2011. da će novi zakon o energetici doneti niže cene i veću sigurnost isporuke energije i energenata u Srbiji. On je rekao da su obnovljivi izvori energije bili i biće i ubuduće jedan od prioriteta u radu Ministarstva za infrastrukturu i energetiku. „Novi zakon o energetici će posebnu pažnju posvetiti tom sektoru tako što će investitorima biti garantovana veća pravna sigurnost, a i same procedure za realizaciju investicija će biti daleko jednostavnije“, kazao je državni sekretar za energetiku agenciji Beta.\nSavetnik za medije u ministarstvu za infrastrukturu i energetiku Srbije Milan Budimir rekao je 6. aprila 2011. da ministarstvo potpuno podržava investicije u obnovljive izvore energije i novim zakonom o energetici garantuje veću pravnu sigurnost investitorima i bržu realizaciju projekata u toj oblasti. „Stav Vlade Srbije je da bi obnovljivi izvori enregije trebalo da predstavljaju strateško opredeljenje srpske energetike, ali samo do one mere kada njihovo učešće neće značajno da utiče na cene energije za privredu i građane“, istakao je Budimir.\nMinistar zivotne sredine Oliver Dulić rekao je 24. maja 2011. da Srbija ima veliki potencijal za realizaciju projekata iz oblasti obnovljivih izvora energije, ali da nema dovoljne administrativne kapacitete za njihovu brzu realizaciju. On je kazao da mnogi projekti čekaju na dozvole i da je pitanje koliko je Srbija izgubila investitora zbog toga, ali je naglasio da će se raditi na ubrzavanju i skraćenju administrativnih procedura.\nBela knjiga Elektroprivrede Srbije je prezentacioni dokument svih projekata i akcija koje će se preduzimati u borbi protiv klimatskih promena i za veće korišćenje obnovljivih izvora, rekao je 25. maja 2011. u Beču generalni direktor EPS-a Dragomir Marković na investicionoj konferenciji koju je organizovala Energetska zajednica jugoistočne Evrope.“Većina projekata iz Bele knjige već je počela da se realizuje i za njih je obezbeđena finansijska podrška, dok se uskoro očekuje i privlačenje novih investitora“, rekao je Marković.\nIzvršni direktor EPS-a Bratislav Čeperković naglasio je da je Bela knjiga dokument po kojem je EPS jedinstven među zemljama članicama Energetske zajednice. Bela knjiga obuhvata projekte vredne više od četiri milijarde evra i ovom dokumentom EPS preuzima konkretne obaveze, koje je postavila EU i Srbija ih prihatila, naveo je on.\nSrpsko udruženje za energiju vetra – Sevea (SEWEA) najavilo je početkom 2011. da namerava da uloži milijardu i po evra u vetroparkove u Srbiji, ali da je za to neophodno da pitanje obnovljivih izvora energije bude uređeno novim zakonom o energetici. Portparol Sevea Maja Turković kazala je da članice tog udruženja u prvoj fazi planiraju gradnju vetroparkova u Srbiji snage preko 400 megavata, u koje će investirati oko 700 miliona evra. „Srbija ima dobre resurse vetra u južnom Banatu za razvoj vetroparkova. Vetar je pouzdan, konstantan, umeren, bez jakih udara i dobar je za mrežu“, kazala je Turkovićeva 8. februara ali je dodala da bez ugovora o otkupu struje ni jedna banka neće da obezbedi kredit za finansiranje gradnje vetroparkova.\nDržavni sekretar u srpskom Ministarstvu energetike Dušan Mrakić izjavio je 10. februara 2011. da bi produženje garantovanog perioda za otkup energije iz obnovljih izvora dovelo do značajnog rasta cene struje u Srbiji. „Ukoliko bi bile usvojene primedbe Srpskog udruženja za energiju vetra (Sevea) moralo bi doći do značajnog poskupljenja struje da bi Elektropvrivreda Srbije (EPS) mogla da ispuni sve finansijske obaveze prema investitorima u vetroparkove“, kazao je Mrakić agenciji Beta.\nPo svim ekonomskim pokazateljima i projekcijama, dodao je Mrakić, 12 godina je dovoljan vremenski okvir za povratak svih investicija u obnovljive izvore energije. Mrakić je naveo da po završetku tog perioda investitori imaju pravo da plasiraju proizvedenu struju na slobodno tržište. Državni sekretar za energetiku je naglasio da Srbija podržava investicije u obnovljive izvore energije, ali samo do one mere kada one neće znacajno kroz cenu struje dodatno opteretiti privredu i građane.\nDirektor Elektprivrede Srbije za trgovinu strujom Dragan Vlaisavljević kazao je 5. aprila 2011. da bi svako integrisanje vetroelektrana preko 450 megavata u srpski energetski sistem prouzrokovalo povećanje troškova za EPS. Problem bi nastao, istakao je, u vreme velikog priliva vode u hidroelektrane, jer bi morale da se zaustavaljanju termoelektrane ili da se preliva voda na protočnim hidrocentralama.\nAmerički Global risorsiz investments (Resource, GRI) zainteresovan je da ulaže u korišćenje obnovljivih izvora energije i mineralnih sirovina u Srbiji, izjavio je rukovodilac investicija u toj kompaniji Majkl Kosovan (Kosowan).On je u intervjuu agenciji Beta kazao da Global risorsiz investments na globalnom nivou finansira kompanije koje koriste prirodne resurse i da u Srbiji vidi ogroman potencijal za razvoj projekata u korišćenju hidropotencijala za proizvodnju struje.\n„Sada je pravo vreme za ulaganje u Srbiju. Postoji ogroman potenicijal, ali sada postoji i politička volja i transparentnost struktura vlasti koja omogućava stranim investiorima da se zainteresuju i analiziraju projekte“, ocenio je Kosovan. On je ocenio da finansiranja nije problem za realizaciju projekata u Srbiji, ali da bi za strane investitore problem bi moglo da predstvalja pitanje vlasništva nad imovinom.\nPredsednik MK grupe Miodrag Kostić izjavio je 28. decembra 2010. da ta kompanija u narednim godinama namerava da najviše investira u obnovljive izvore energije. „Obnovljivi izvori energije za MK grupu predstavljaju primarnu investiciju i najveći izazov. Zato smo tokom 2010. godine ušli u ozbiljne investicije kada su u pitanju projekati obnovljive energije vetra u Srbiji“, kazao je on agenciji Beta. Kako je istakao Kostić, MK Grupa ima nameru da ulaže i u druge vidove obnovljivih izvora energije, kao što je biomasa. „MK grupa će izgraditi postrojenje za proizvodnju električne energije ili biogoriva iz ostataka poljoprivredne proizvodnje, rekao je on.\nMinistarstvo infrastrukture i energetike: Zakon o energetici, 2011.\nMinistarstvo infrastrukture i energetike: Izmene i dopune Uredbe o Programu ostvarivanja strategije razvoja energetike Srbije u periodu od 2007-2012.\nMinistarstvo infrastrukture i energetike: Uredba o uslovima za sticanje statusa povlašćenog proizvođača električne energije i kriterijumima za ocenu ispunjenosti tih uslova\nMinistarstvo infrastrukture i energetike: Uredba o merama podsticaja za proizvodnju električne energije koriscenjem obnovljivih izvora energije i kombinovanom proizvodnjom električne i toplotne energije\nElektroprivreda Srbije: Bela knjiga\nEuropa – Eur Lex: Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC


► Živković: U izborne koalicije Nova ulazi sa onima čiji su politički ciljevi\nNa konferenciji Nove stranke u Šapcu Živković je poručio je da je Nova stranka "etalon opozicionog delovanja" i da je to jedina stranka za koju, kako navodi, niko nikad nije mogao da pomisli da šuruje sa Srpskom naprednom strankom.\n"U borbi za izborne uslove treba da idemo sa svima koji sebe zovu opozicijom i mogu u dovoljnoj meri to da dokažu. Podele u tom smislu nema - svi zajedno treba da se borimo za fer izbore, sve dok vlast ne popusti, a to, naravno, ne znači izbornu koaliciju, jer Nova stranka na zajedničku izbornu listu treba da ide sa onim partnerima čija ideološka matrica i politički ciljevi jesu njoj srodni", rekao je Živković.\nŽivković je dodao da bojkot izbora nije solucija, jer vlast već ima veliki broj "GMO stranaka koje glume opoziciju u Parlamentu, a lako će ih pred izbore napraviti još".\nPrema njegovim rečima, u Srbiji je na snazi "demokratura - karikatura demokratije", te da su građani godinama suočeni sa "podmetanjem kredita kao investicija, svakodnevnim operetskim pedstavama i ciljano trovanim primitivizmom i kriminalom".\nAleksandar Simić je na konferenciji rekao da ta stranka, sa svojim koalicionim partnerima, na izborima 2016. godine odbranila Šabac od "najezde naprednjačkog kriminala" i sačuvala ga kao uporište demorkatije u Srbiji.\nCvijanov je oceno da sadašnja vlast pokušava da Srbiju "pretvori u sliku po svojoj meri - u štalu kiča i šunda, laži i obmane", te da je protiv toga neophodna još oštrija borba, bez ikakvih kompromisa.\nPredsednik Beogradskog odbora Nove stranke Branko Mladenović kazao je na večerašnjem protestu "Jedan od pet miliona" u Jagodini da borba protiv zla koje je sve snašlo u Srbiji nije...


Uz pomoć EU otvoreni tunel i obilaznica kod Golubačke tvrđave - EU Delegacija u Srbiji\nUz pomoć EU otvoreni tunel i obilaznica kod Golubačke tvrđave\nBy Jovan objavljeno\t 26/07/2016 Projektne aktivnosti\nKod Golubačke tvrđave otvoreni su tunel i obilaznica, i time je Evropska unija, u saradnji sa Austrijskom Razvojnom Agencijom i Vladom Republike Srbije, pomogla da saobraćaj posle više od 80 godina bude konačno izmešten iz prostora Golubačke tvrđave. Izgradnja te deonice duge 760 metara iznosi 2,3 miliona evra.\nVučić: Uređenje tvrđave ne bi bilo moguće da nije novca EU\nTunel i obilaznicu otvorili su mandatar za sastav nove Vlade Srbije Aleksandar Vučić, šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Davenport i ambasador Austrije u Beogradu Johanes Ajgner.\nVučić je istakao da istočna Srbija ima veliki razvojni potencijal i da dunavski sliv od Smedereva do Kladova treba posebno da se tretira. „Dunav pripada većini evropskih naroda, i naša je želja da ulaganjem vratimo život na istok Srbije“, rekao je.\nOn je zahvalio na podršci Evropskoj uniji i istakao da “uredjenje tvrdjave ne bi bilo moguće da nije novca EU”.\n„Dobili smo ogroman novac – 6,5 miliona evra“, naveo je Vučić i dodao da je potrebno urediti veći broj plaža na Dunavu i više turističkih sadržaja.\nDavenport: Primer dobre međudržavne saradnje\nAmbasador EU Majkl Davenport je ocenio da je rekonstrukcija Golubačke tvrdjave primer uspešne medjunarodne saradnje.\n„Tvrdjava je jedan od najlepših bisera na Dunavu, deo srpskog kulturnog nasledja, ali i naše zajedničke evropske kulture. Ovde sam bio prvi put pre šest godina, kao turista, a danas sam oduševljen koliko je posla uradjeno“, kazao je Davenport.\nDužina deonice iznosi 760 m, a od toga je dužina tunela 150m. Širina tunela je 10.45 m, širina kolovoza (dve trake) 7.65 m, a visina 6.26 m. Ukupna vrednost izvedenih radova je 2,3 miliona evra, a izvođač je bilo preduzeće Planum a.d.\nU sklopu projekta EU „Rekonstrukcija Golubačke tvrđave“, izgrađen je i objekat posetilačkog centra površine od 961m2 koji je namenjen prijemu posetilaca i prezentaciji kompleksa Golubačke tvrđave.\nLjajić: Završetak radova do decembra 2017\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je da bi projekat obnove Golubačke tvrdjave trebalo da bude završen do decembra 2017. godine, a da Srbija za njegovu realizaciju očekuje 2,1 miliona evra iz IPA fondova.\nLjajić je nakon puštanja u saobraćaj tunela i obilaznice oko Golubačke tvrdjave kazao da obnova tog utvrdjenja kasni jer projekat rekonstrukcije odudara od činjeničnog stanja.\nU sklopu projekta izgrađena je transformatorska stanica i objekti za vodosnabdevanje. Urađeni su i arheološki istražni radovi kao i radovi na zaštiti pronađenih objekata: turski hamam, rimska kuća, krečana, kao i skoro otkriveni objekti ispod starog puta.\nIzmeđu ostalog uređene su staze za šetnju oko objekata i duž obaloutvrde. Uređen je i veliki parking za autobuse i automobile kao i za bicikle. Postojeći tunel kamenoloma je prilagođen da služi kao pešački podzemni prolaz ispod magistralnog puta. Duž obale Dunava kod Golubačke tvrđave je izgrađena obaloutvrda dužine 430m\nAjgner: Austrija čini sve da bude prijatelj zemljama dunavskog sliva\nMinistarka zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović rekla je da početak obnove Golubačke tvrdjave predstavlja najbolji primer kako fondovi EU na konkretan način mogu da pruže razvoju šansu jednom regionu.\nAustrijski ambasador Ajgner je rekao da je Austrija preko svoje Razvoje agencije obezbedila dodatnih 800.000 evra za nastavak obnove Golubačke tvrdjave.\n„Dunav je reka koja spaja, reka saradnje, a Austrija čini sve da bude prijatelj zemljama dunavskog sliva“, rekao je on.\nЕU је pоsvеćеna razvојu Dunavskе rеgiје\nRekonstrukcija Golubačke tvrđave i izgradnja obilaznice deo su projekta “Socijalno-ekonomski razvoj dunavske regije u Srbiji” koji je vredan 19,5 miliona evra, koji je finasirala Evropska unija, a sprovodila i kofinansirala Austrijska razvojna agencija. Projekat je započeo 1. jula 2012 godine i trajao do 22. jula 2016. godine i bavio se razvojem i promocijom dunavske regije u Srbiji. U okviru ovog projekta je pored izgradnje sistema za vodosnabdevanje u Velikom Gradištu (vrednost 4,5 miliona evra) i rekonstrukcije kompleksa Golubačke tvrđave, kroz program donacija vredan 3,5 miliona evra finansirano 17 projekata, urađena revizija 13 velikih infrastrukturnih projekata, napravljeno nekoliko veoma značajnih dokumenata za razvoj dunavske regije u Srbiji i promocija ove regije kao interesantne turističke i investicione destinacije.\nProjekat je, između ostalog, finansirao i izradu promotivnog filma Turističke organizacije Srbije „Dunav u Srbiji – 588 slika“ koji je do sada osvojio 4 veoma značajna međunarodna priznanja.


Međunarodna konferencija „Ekonomska i socijalna prava za prisilno raseljene osobe tokom sukoba u bivšoj Jugoslaviji“ u organizaciji Savjeta Evrope i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH\nU Sarajevu je danas završena dvodnevna međunarodna konferencija „Ekonomska i socijalna prava za prisilno raseljene osobe tokom sukoba u bivšoj Jugoslaviji“, u organizaciji Savjeta Evrope i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH.\nZamjenik ministrice za ljudska prava i izbjeglice BiH Predrag Jović, otvarajući Konferenciju, podsjetio je da je izvan BiH još uvijek 18.748 izbjeglica, dok je u statusu raseljenih 32.611 porodica, odnosno 98.574 interno raseljena lica, što ukazuje na činjenicu da pitanje povratka još nije okončano, te da prvenstveno zavisi od socijalnih i ekonomskih prava.\nTokom konferencije učesnici su, kroz različite tematske sesije, razgovarali o regionalnim izazovima u provođenju ekonomskih i socijalnih prava dogovorenih u okviru Deklaracije Sarajevskog procesa, te Evropskoj socijalnoj povelji kao sredstvu zaštite socijalnih i ekonomskih prava.\nEvropska socijalna povelja je sveobuhvatan ugovor o ljudskim pravima u smislu sadržanih materijalnih prava i do februara ove godine ratifikovana je u 34 države. Povelja uključuje socijalna prava navedena u Konvenciji o statusu izbjeglica iz 1951.godine, kao što su pravo na zaposlenje, socijalnu zaštitu i pomoć, obrazovanje te stambeno zbrinjavanje, ali osim navedenih prava sadrži i neke kontrolne mehanizme za njihovo sprovođenje.\nNa konferenciji je razgovarano i o implementaciji Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja, čija su ključna načela utvrđena u Sarajevskoj deklaraciji 2005.godine i dalje razvijena kroz Beogradsku deklaraciju 2011.godine, pri čemu su se četiri partnerske zemlje (Bosna i Hercegovina, Srbija, Hrvatska i Crna Gora) obavezale primijeniti integrisani pristup kako bi se obezbijedila održiva rješenja za sve korisnike Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja.\nCilj Konferencije bio je razmjena mišljenja u ostvarivanju ekonomskih i socijalnih prava, s posebnim fokusom na izbjeglice i raseljene osobe raseljene tokom sukoba u bivšoj Jugoslaviji.


Google uveo prikaz stranica sa njihovim rezultatima – Personal magazin\nGoogle je unutar prezultujućih strancia nakon pretrage, uveo prikaz stranica s njihovim rezultatima. Nova funkcija omogućava da se, kako su objavili mediji, korisnik detaljnije upozna sa web stranicom na kojoj se…\nGoogle je unutar prezultujućih strancia nakon pretrage, uveo prikaz stranica s njihovim rezultatima. Nova funkcija omogućava da se, kako su objavili mediji, korisnik detaljnije upozna sa web stranicom na kojoj se može naći nakon pretrage.\nDovoljno je da korisnik pređe mišem preko određenog linka, kako bi ga označio pastelno plavom bojom – da bi se sa desne strane prozora pojavio prikaz “ciljane” stranice. Google trenutno testira tu uslugu na svojoj američkoj verziji, a ona bi, međutim, trebala ubrzo biti ponuđena i korisnicima u celom svetu. (Seebiz)\nGoogle uveo prikaz stranica sa njihovim rezultatima was last modified: October 9th, 2010 by Redakcija\nKetchum proglašen za najbolju globalnu PR kompaniju 2010. godine\nMaja Oct 10, 2010 at 2:01\nPostoji dodatak za FF koji radi isto to, SearchPreview. Odličan je.


Najveći domaći on-line sistem održava opsežan Web sajt koji je uglavnom namenjen korisnicima Sezama, ali na kome i “slučajni posetioci” mogu naći niz zanimljivih informacija, od ažurnog pregleda programa bioskopa i pozorišta, preko uvek atraktivnog vica dana do sekcije “Surfujmo zajedno”, u kojoj posetioci predlažu atraktivne Web strane na YU Internetu ili globalnoj Mreži, pri čemu onaj na čiji predlog klikne najveći broj surfera dobija nagradu. SezamCafe povremeno ugosti neku poznatu ličnost, kojoj korisnici mogu postavljati pitanja. Sezamov sajt je atraktivno dizajniran i koristi sve moderne tehnike Web programiranja, pa predstavlja prirodnu polaznu stranu za korisnike sistema, ali i za druge surfere.\nJedan od najstarijih domaćih sajtova na Web-u i dalje je veoma aktivan. Za sve ove godine sajt je više puta redizajniran, a u tekućoj verziji glavninu prostora na osnovnoj strani zauzimaju aktuelne vesti iz zemlje, dok su u vrhu meniji koji vode na razne stranice: biznis, diskusije, putovanja, sport, komunikacije, knjižara, enigmatika… Posebno bogatstvo sajta predstavlja “Ratna arhiva”, nekoliko megabajta beleški koje su tokom prošlogodišnjeg rata posetioci sajta iz Jugoslavije i sveta slali – tu možete steći utisak ne samo o toku događaja, već i o dejstvu tih događaja na konkretne ljude koji su u njima učestvovali ili ih posmatrali.\nNa prvi pogled pomislićete da je sve naopako: linkovi nisu podvučeni već precrtani, naslovi kao da su probrani iz izdanja koje treba da ubedi domaćicu da kupi novu turbo krpu… Ipak, sve što treba je zapravo tu – savršen e-zine prepun lakih tema. Od izbora za mis (tu uvek vredi svratiti), preko mobilnih telefona i dobrih automobila, do mikroorganizama iz svemira i novih načina prenošenja AIDS-a koji su znatno neprijatniji od klasičnih. Za razliku od većeg dela domaćeg Interneta, ovo je neodoljivo šarmantno i očaravajuće nepretenciozno… poput, recimo, omiljenih meksičkih serija.\nKafana je za Jugoslovene uvek bila značajno mesto, pa zašto bi na Web-u bilo drugačije? SerbianCafé već godinama predstavlja jedan od najposećenijih YU sajtova, kome podjednako pristupaju korisnici iz Jugoslavije kao i naši ljudi koji žive u inostranstvu, posebno u Kanadi. Glavna atrakcija na sajtu i dalje je popularni chat, koji se najčešće obavlja kroz Java klijent, premda je moguć i klasični IRC pristup. Na sajtu se vode (ponekad veoma žestoke) diskusije o različitim temama, redovni posetioci mogu dobiti besplatnu e-mail adresu i postaviti home stranu, a tu je i niz rubrika koje pokrivaju interesovanja posetilaca, od računara do ručnih radova. Ukratko, sajt na koji se redovno svraća!


Neispravna elektroinstalacija uzrok požara na Areni - BIJELJINA DANAS\nNeispravna elektroinstalacija uzrok požara na Areni\nUzrok požara, koji je izbio u bijeljinskoj Nezavisnoj televiziji "Arena" najvjerovatnije je tehnička neispravnost elektroinstalacija u dijelu krovne konstrukcije, saopšteno je iz Centra javne bezbjednosti Bijeljina.\nPožar je izbio juče oko 18.00 časova, a lokalizovan je u 18.30 brzom intervencijom vatrogasaca i policije.\nOprema Televizije „Arena" je spašena, a u stambenom objektu koji se nalazi pored televizije i na koji se požar proširio, izgorjela je samo stolarija.\nVlasnik Televizije „Arena" Darko Milošević juče je rekao da je teško govoriti o uzrocima požara.\n"Vatrogasci su pravovremeno intervenisali, ali bi intervencija bila i bolja i brža da su mogli prići bliže objektu. U tome ih je spriječila bespravno izgrađena ograda koju su napravili stanari zgrada", rekao je Milošević.\nOn je dodao da će šteta biti velika, naročito zbog obustave programa, i dodaje da je materijalnu štetu trenutno teško procijeniti.\nTelevizija „Arena" se nalazi u Ulici Neznanih Junaka u Bijeljini.\nZbog velikog broja automatski generisanih komentara (spam) potrebna je dodatna verifikacija. Molimo vas da prije slanja vašeg komentara unesete u donje polje karaktere koje vidite na slici. KOD: BD DESK NAJNOVIJE68 18.May.2013Predrag Danilović zboden nožem 66 18.May.2013Selefije u BiH vrbuju za rat u Siriji 77 18.May.2013U Semberiji zasijano 97 odsto planiranih površina 70 18.May.2013Beba rođena sa 4,5 promila alkohola u krvi! 50 18.May.2013Bogati Austrijanci sele se u hotele 36 18.May.2013Nasjednete li na Facebook prevaru ostaćete bez novca Najčitanije 7 dana2834 16.May.201321Prijave protiv tri bivša opštinska službenika 1661 13.May.2013Voda se postepeno povlači 1269 15.May.20134Lažna dojava o podmetnutoj bombi 668 13.May.20131Zaplijenjeno šest grama marihuane 656 16.May.20131Uhapšen zbog lažnog prijavljivanja krivičnog djela Najnoviji oglasi


Marija Šajkaš (Njujork) | 12. mar 2020.\nUdruženje američkih novinara, zabrinuto da će zbog neodgovornih izjava političara građani prestati da veruju medijima, od Bele kuće zahteva da na važna pitanja o koronavirusu ne odgovaraju političari nego profesionalci, te da se zaposlenima u Centru za prevenciju zaraza dozvoli da slobodno govore\nIma osećaj da je broj umrlih ispod jedan odsto: Donald Tramp (foto: Gage Skidmore, CC BY-SA 2.0)\nU inače polarizovanoj američkoj javnosti, koja se već godinama bori sa lažnim vestima i koja je trenutno još više podeljena, budući da su u toku izbori za demokratskog predsedničkog kandidata, ni prvi komentari o pojavi koronavirusa na tlu SAD nisu zaobišli ideološke podeljenosti.\nPredsednik Donald Tramp je prvo govorio kako je sva priča o koronavirusu zapravo prevara – da je to namera demokrata da ga uspore u trci za naredni predsednički mandat. Ovu tvrdnju je, u nešto modifikovanom obliku, javno podržao i njegov sin, Donald Tramp Mlađi, koji je, gostujući u popularnom programu Foks televizije „Foks i prijatelji“ izjavio kako demokrate jedva čekaju da koronavirus pobije „milione Amerikanaca“ jer će tako imati više šansi za pobedu u novembru. U kasnijim izjavama, Tramp Mlađi se korigovao rekavši da je u pitanju bila – hiperbola, ali da se nimalo ne kaje zbog izrečenog.\nTrampov osećaj za procenat umrlih\nProteklih dana je predsednik Tramp, u nameri da smiri poniruće berzanske indekse na Volstritu, davao paušalne izjave o broju obolelih, koje su povremeno oponirale zvaničnim podacima Centra za prevenciju zaraza (CDC).\nUmesto lekara i istraživača, kojima je preko noći zabranjeno da odgovaraju na pitanja novinara, izjave o epidemiji počeli da daju zaposleni u administraciji. Imaju uvek iste četiri izjave: broj obolelih u SAD je mali, SAD imaju odlične lekare, granice se zatvaraju i uskoro možemo da očekujemo vakcinu\nTakođe je, na pitanje novinara kako komentariše podatak Svetske zdravstvene organizacije o tome da je na svetskom nivou 3,4 odsto obolelih od koronavirusa preminulo, odgovorio da misli da je u pitanju „lažni broj“ i da je, po njegovom mišljenju, broj preminulih „ispod jedan odsto“. Upitan na osnovu čega je doneo takav zaključak, Tramp je odgovorio da je u pitanju njegov – „osećaj“.\nNakon što su prvi slučajevi koronavirusa otkriveni u Americi, predsednik SAD je postavio potpredsednika Majkla Pensa na čelo radne grupe koja se bavi suzbijanjem epidemije koronavirusa. Demokrate su to prokomentarisale kao prilično loš izbor, podsećajući na to da Pens ne samo da nema potrebno predznanje nego i da je svojevremeno, kao guverner Indijane, zbog pogrešnih odluka produžio epidemiju side.\nJedna od prvih stvari koju je Pens uveo na novom položaju jeste – kontrola informacija. Tako su, umesto lekara i istraživača iz Centra za prevenciju zaraza, kojima je preko noći zabranjeno da odgovaraju na pitanja novinara, izjave o epidemiji počeli da daju zaposleni u administraciji. Oni, već je primećeno, imaju uvek iste četiri izjave: broj obolelih u SAD je mali, SAD imaju odlične lekare, granice se zatvaraju i uskoro možemo da očekujemo vakcinu.\nLjudi mogu prestati da veruju medijima\nOva poslednja izjava toliko smeta novinarima koji profesionalno prate medicinu i epidemiologiju (najviše zbog toga što se ne zna da li će i kada biti vakcine, pa se novinari boje da će ljudi, ako se te izjave budu ponavljale, prestati da veruju medijima), da se Udruženje novinara koji prate nauku nedavno obratilo javnom porukom Beloj kući zahtevajući da na važna pitanja o epidemiji ne odgovaraju političke figure nego ljudi koji se profesionalno bave temom, te da se zaposlenima u Centru za prevenciju zaraza dozvoli da slobodno govore.\nU drugim većim američkim državama, poput Njujorka i Kalifornije, koje se i inače sve više ponašaju kao zasebni entiteti, guverneri, gradonačelnici i ostali politički predstavnici su se mobilisali u aktivnom radu na suzbijanju posledica koronavirusa.\nUviđajući da je pravovremena komunikacija sa medijima i građanima od presudne važnosti, guverner Njujorka Endru Kuomo i gradonačelnik Njujorka Bil de Blazio svakodnevno održavaju pres konferencije, gostuju u mnogim emisijama i odgovaraju na pitanja građana na društvenim mrežama.\nZa razliku od Trampove Bele kuće, zasad nema zabrane govora, a teme koje se pokrivaju na dnevnim brifinzima sežu od navođenja podataka obolelih (i kuda su se sve oni kretali), preko dežurnih zdravstvenih ustanova, pa do komentarisanja lažnih vesti na društvenim mrežama.\nDezinformacije Donald Tramp Koronavirus Lažne vesti SAD\n← Marko Somborac 12. 3. 2020.\nKomNet, PROUNS i Nova mreža Srbije najzastupljeniji u konkursnim komisijama →


Akcija koja je 2016. vredela 200 dolara danas vredi 78 dolara. Pre godinu i po dana vredela je i manje - oko 40 dolara.\nZa samo nekoliko dana, pre šest godina, akcije ove kompanije koja je tada lansirala najpopularniju igrice na svetu „Pokemon go”, kupilo je više od 100.000 građana iz celog sveta. Među njima je bilo i stotinak Srba - svako od njih je kupovao deonice ove svetske kompanije za pet do 10.000 evra i unovčavao ih vrlo brzo - na pola miliona evra, koliko su ukupno uložili, zarada je bila još najmanje tolika.\nPokemon seriju stvorio je japanski tehnološki gigant Nintendo u saradnji sa kreatrima video igrica.\nKao deo slavlja, popularni jutjuber Logan Paul, otvoriće kutiju sa retkim karticama.


Intervju: Ivan Pribićević, tim lider sekcije SAMPLE — Wannabe Man\nIntervju: Ivan Pribićević, tim lider sekcije SAMPLE\nDa bi društvo u kome živimo bilo bolje, neophodno je da nas vode dobri lideri. Jedan od njih je svakako i Ivan Pribićević, tim lider Sekcije mladih perspektivnih lidera i Business Development Manager, (TMS CEE). Za naš magazin on objašnjava zašto je važno podržavati mlade lidere i pružati im više šansi, kao i to zbog čega mu promene predstavljaju najveći izazov u poslu. Sa Ivanom Pribićevićem smo razgovarali i o tome šta je za njega lider, a šta šef i zašto je za ovaj posao najvažnije dobro razmišljati.\nWANNABE MAN: SAMPLE – Sekcija mladih perspektivnih lidera okuplja mlade biznis lidere sa ciljem promovisanja liderstva na svim nivoima društva. Zašto je za Srbiju važno da postoji sekcija poput ove?\nIVAN PRIBIĆEVIĆ: Da bismo živeli u boljem društvu ka njemu moraju da nas povedu lideri koje imamo. Važno je da podstičemo, na svim nivoima, lidere da preuzmu odgovornost i povedu one koji žele da ih prate. Sekcija okuplja mlade biznis lidere ka jednom istom cilju, stvaranju boljeg poslovnog okruženja kroz razvoj liderskih kompetencija. Važno je da se pozitivna energija, koju poseduju mladi menadžeri, usmeri ka poboljšanju zajedničkog poslovnog okruženja.\nUviđa li naša zemlja značaj i potencijal mladih lidera?\nMislim da to zavisi od pojedinaca koji u određenom trenutku predstavljaju našu zemlju. Malo smo se pomerili, vidim da je prepoznat uspeh mladih lidera koje je predvodila profesorka Damjanović, učenika matematičke gimnazije, to su vanserijski rezultati. Potrebno je da napravimo okruženje kako bi mladi lideri postigli svoj puni potencijal. Verujem da bi stariji lideri mogli da razmotre načine da pruže veću šansu mladima. Takva odluka, po mom mišljenju, je igra između rizika i mogućnosti. Tako bismo možda uspeli neke izazove da rešimo drugačije. Ako kao društvo ne damo šansu, najbolji će otići negde gde će biti prepoznati. Čini mi se da su se mnogi umorili od neprestane borbe za menjanjem stvarnosti. Radimo na tome da se međusobno podržimo kroz zajedničke inicijative.\nKoji su najvažniji ciljevi SAMPLE-a na kojima trenutno radite?\nTrenutno pokušavamo da pokrenemo više značajnih stvari. Prepoznavanje SAMPLE-a, kao sekcije koja obuhvata buduće poslovne lidere na širem planu je važan cilj. Povezujemo se sa drugim sličnim organizacijama u zemlji i regionu, upravo smo potpisali sporazum sa UMPS, kako bismo zajedno postigli više. Naši strateški ciljevi su promocija liderstva, povezivanje mladih poslovnih lidera, edukacija, uticaj na društvo i širenje organizacije van granica.\nKljučne reči biznisDragan Asanovintervjuivan pribićevićivana tomićkarijeralidermagazin za muškarcemuški magazinposaoposlovni muškaracposlovni svetsamplesaveti za biznissaveti za karijerusaveti za posaoWannabe Man


Home / Lokalna samouprava / Vasić:Javna preduzeća u Pirotu posluju pozitivno, očekuju ih milionske investicije\nVasić:Javna preduzeća u Pirotu posluju pozitivno, očekuju ih milionske investicije\nObjavio PV , 25.12.2013.\nNa današnjoj sednici Opštinskog veća većnici su usvojili planove i programe javnih preduzeća kojima je osnivač opština Pirot. Nakon sednice predsednik opštine Pirot Vladan Vasić je izjavio novinarima da sva javna preduzeća u Pirotu posluju pozitivno, što nije slučaj u ostalim gradovima gde su javna preduzeća neretko u velikim dugovanjima.\n-Mogu da kažem da javna preduzeća za razliku od mnogih javnih preduzeća u drugim gradovima posluju pozitivno što je veoma bitno. Jedino toplana ima teškoća, ali je za toplanu izuzetno bitno da se ne prekida proces isporuke toplotne energije građanima i pravnim licima. Uprkos teškoj godini i teškoj situaciji isporuka toplotne energije će u kontinuitetu biti nastavljene investicije u 2014. godini. Uprkos teškoj godini koja se već sada najavljuje biće investicija iz sopstvenih i drugih izvora. Tri miliona evra treba da se investira u vodovod iz KFW programa, mimo toga još 50 miliona dinara iz sopstvenih sredstava “Vodovoda”. Toplanu očekuju investicije od oko dva miliona evra, “Komunalac” širi svoju delatnost i na seoske sredine iz kojih će se takođe odnositi smeće i uveliko se postavljaju kontejneri. Možemo da kažemo da javna preduzeća napreduju u svom poslovanju, investicijama, a da pri tome zadržavaju pozitivno poslovanje što je po meni za svaku pohvalu-kazao je Vasić.\nOn je dodao i da država nije uspela da nadoknadi kašnjenja u isplati rata izvođačima radova na Zatvorenom bazenu. Ona su nastala 2012. godine tokom sprovođenja izbora i formiranja Vlade Srbije što je dovolo do prekida finansiranja ovog i brojnih drugih projekta od strane države koji su se realizovali u drugim gradovima.\n–Zbog toga je neminovno došlo do probijanja rokova. Preko 85 posto radova je završeno tako da je ostavljen rok od šest meseci da se svi radovi završe, s tim da će morati nakon toga da prođe mesec ili dva da se sve instalacije detaljno ispitaju, probaju, dobiju upotrebne dozvole, protivpožarne saglasnosti i ja sam uveren da će bazen biti gotov do 31. juna i da će on poćeti da funkcioniše ili u toku leta ili najkasnije 1. septembra sledeće godine-najavio je Vasić.\nUsvojeni planovi i programi javnih preduzeća –…\nVasić: Možemo da budemo zadovoljni situacijom u…\nSNS: Javna preduzeća u Pirotu – za primer\n← Previous Story Usvojen budžet za narednu godinu\nNext Story → Stigla nova vozila


► Vondraček: Ne može se očekivati da Češka povuče priznanje Kosova\nPriznanje nezavisnosti Kosova nikada nije imalo jedinstvenu podršku češkog društva, ali se ipak ne može očekivati povlačenje priznanja, izjavio je danas predsednik Predstavničkog doma Parlamenta Češke Radek Vondraček u Beogradu, u govoru na posebnoj sednici Skupštine Srbije.\n"Priznanje Kosova su u Češkoj pratili različiti sporovi i nikada u češkom društvu nije imalo većinsku podršku. Poslanički dom je čak pozvao Vladu da se potrudi da nađe alternativno rešenje i da budućnost vidi kroz učlanjenje celog regiona u Evropsku Uniju. Parlament Vladi nije preporučio priznanje Kosova, ali je na kraju do toga došlo pod nekom vrstom pritiska i pod uticajem argumenata koji nisu bili precizni i ispravni, što je vreme pokazalo", objasnio je Vondraček.\nOn je rekao da bez obzira na nedavnu izjavu predsednika Miloša Zemana u Beogradu da bi Češka mogla da preispita priznanje Kosova, "ne možemo očekivati korenitu promenu stava češke vlade o pitanju Kosova jer, po mišljenju mnogih eksperata, to nije moguće".\nVondraček je ponovio da Češka podržava Srbiju na putu ka Evropskoj Uniji, jer "istorija jasno pokazala da stabilnost Evrope nije moguća bez Zapadnog Balkana, a balkanska stabilnost nije moguća bez uključenja Srbije".\nPodsetio je da je Srbija podržavala Češku "na svim istorijskim prekretnicama" i rekao da očekuje sve jaču privrednu saradnju.\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković istakla je da od Češke očekuje nastavak podrške za obnavljanje dijaloga Beograda i Prištine radi nalaženja kompromisnog rešenja.\nOna je zahvalila Češkoj za podršku širenju članstva Evropske Unije i pozvala Vondarčeka na zasedanje Interparlamentarne unije u Beogradu.\nGojković i Vondarček su u Holu Skupštine Srbije razgledali izložbu fotografija povodom 30. godišnjice "Plišane revolucije".\nLider Demokratskog saveza Kosova (DSK) Isa Mustafa zatražio je večeras od premijera Kosova Aljbina Kurtija bezuslovno ukidanje takse od sto odsto za robu koja je uvozi iz Srbije i Bosne i...


Zaposleni u Regionalnom zavodu od osnivanja\nZahtev za izdavanje potvrde o starosti objekta\nSedište Regionalnog zavoda za zaštitu spomenika kulture Smederevo je u Smederevu.\nTeritorijalno je nadležan za područje:\nPodunavskog i Braničevskog upravnog okruga\nodnosno za prostor dva grada (Grad Smederevo i Grad Požarevac) i\ndevet opština (Velika Plana, Smederevska Palanka, Veliko Gradište, Golubac, Žabari, Žagubica, Kučevo, Malo Crniće i Petrovac na Mlavi).\nRešenje Ministra kulture o utvrđivanju teritorija Zavoda za zaštitu spomenika kulture (“Sl. glasnik RS“ br. 48/95)\nPodručje Podunavskog i Braničevskog okruga prostorno, istorijski i kulturno predstavlja relativno heterogenu celinu, koju su kroz vreme presudno određivali rečni tokovi. Pre svega tok Dunava, na čiju desnu obalu se naslanjaju svojim severnim obodom i u manjoj meri tokovi njegovih desnih pritoka Velike Morave, Mlave i Peka. Susticanje komunikacijskih pravaca, koji se pružaju duž Dunava i Velike Morave, imalo je presudan strateški značaj i uticaj na migracije stanovništva i razvoj istorijskih prilika, kao i dva povoljna mesta za prelaz preko Dunava, kod Smedereva i kod Rama.\nCentralni i zapadni predeli se odlikuju ujednačenim reljefom, blago zatalasanih kosa i ravnica u dolinama reka, dok na istoku dominiraju planinski masivi Severnog Kučaja, Homolja i Beljanice. Uz obilje vode i umerenu klimu, ovakvi uslovi su oduvek pružali odličnu osnovu za razvoj zemljoradnje i stočarstva, a u planinskim predelima, bogatim rudama i za razvoj rudarstva i prerade metala.\nAdministrativne podele su tokom istorije, u zavisnosti od geopolitičkih promena, uglavnom pojačavale ulogu reka (naročito Dunava i Velike Morave) kao faktora razdvajanja, ali su njihova privlačna moć i večita ljudska težnja ka savladavanju prepreka, podsticale potrebu za komunikacijom i naročito privrednom razmenom.\nElektronska pošta: office@spomenicikulture.rs


Svet na oružje spiskao rekordnih 1,8 biliona dolara - Bizlife.rs\nSvet na oružje spiskao rekordnih 1,8 biliona dolara\n19:37 Stokholm, 29.04.2019.\nUkupna svetska potrošnja na oružje procenjuje se na 1.822 milijarde dolara u 2018. godini, što je za 2,6 odsto više nego prethodne, a 5,4 u odnosu na 2009. godinu, navodi se u izveštaju Međunarodnog instituta za mirovne studije u Stokholmu (SIPRI).\nSjedinjene Američke Države i Kina najviše su potrošile na vojsku u 2018. godini, dok je Rusija od 2006. po prvi put ispala iz prvih pet zemalja po budžetu za odbranu.\nKina, je u 2018. potrošila oko 250 milijardi dolara, dok je na trećem mestu Saudijska Arabija sa 67,6 milijardi. Na četvrtom i petom mestu su Indija i Francuska. Rusija je tek šesta sa potrošenih 61,4 milijarde dolara, što je pad od 3,5 odsto u odnosu na 2017.\ninstitut oruzje naoruzanje sipri trosak vojska


Usporavanje pregovora o normalizaciji odnosa sa Kosovom\nŠta će učiniti Brisel i Vašington\nPregovori o normalizaciji odnosa izmedju Beograda i Prištine ponovo su usporeni nakon što je Priština saopštila da neće učestvati u nastavku tehničkog dijaloga (navodno zakazanom za 7. i 8. juni), pre nego što budu rešeni problemi vezani za energetiku. Sve je praćeno porastom nacionalistički intonirnane retorike sa obe strane, naročito u medijima.\nDragan Janjić | Demostat | Beograd 15. Jun 2018 | Analize\nVodeći funkcioneri Beograda i Prištine nastoje da ne pređu "crvenu liniju" i izbegavaju izjave koje bi se mogle tumačiti kao korak ka napuštanju pregovaračkog procesa, pažljivo prateći signale i Brisela i Vašingtona.\nBrisel je reagovao uzdržano a portparolka visoke predstavnice Evropske unie (EU) Maja Kocijančić je rekla da ne postoji utvrđen datum nastavka tehničkog dijaloga, kao i da još nema datuma za naredni sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Hašima Tačija o naporima za normalizaciju odnosa i postizanje pravno obavezujućeg sporazuma, ali su kontakti u toku a stručna služba i timovi su međusobno stalno na vezi. Ona je dodala da Federika Mogerini redovno lično izveštava države članice EU o dijalogu Beograd-Priština.\nVučić je nastavak dijaloga najavio za kraj juna i ponovo otvoreno rekao da treba potpisati takozvani pravno obavezujući sporazum sa Prištinom, čime je nastavio da priprema javnost za rešenje koje će biti plod pregovora i ustupaka. Za srpsku stranu "crvena linija" je Zajednica srpskih opšina (ZSO) dok Priština, kako stvari sada stoje, ostaje pri da ta tema može da dođe na red ili posle energetike, ili zajedno sa energetikom. Dve strane u takvoj situaciji neće "dobrovoljno" ubrzati proces, nego će čekati poteze Vašingtona i Brisela.\nBriselu i Vašington, po svemu sudeći, imaju i različit odnos prema brzini kojom napreduje prgovarački proces. SAD bi da ubrzaju proces a složeni donosi unutar EU nameću komplikovanije procedure. Prošle nedelje je saopšteno da neke do članica traže da budu direktno upozate sa tokom pregovora. Nije teško naslutiti da takav stav imaju one zemlje koje ne priznaju kosovsku nezavisnost, a već pomenuta opaska Maje Kocijančič da Frederika Mogerini redovno izveštava države članice o toku dijaloga verovatno je neka vrsta odgovora na takve zahteve.\nSAD imaju bitan uticaj u zemljama takozvane kvinte koju čine Namačka, Velika Britanija, Francuska i Italija. U Beogardu i Prištini se već nedeljama spekuliše da je kosovskim i srpskim vlastima dostavljena neka vrsta spiska zahteva koje moraju što pre da ispune, ali u zvaničnim izjavama svi negiraju da postoji poseban papir na tu temu. Jasno je, medjutim, da su zemlje kvinte ipak usaglasile neke stavove i o tome, moguće i neformalnim kanalima, obavestile Beograd i Prištinu. Potpisivanje takozvanog pravno obavezujućeg sporazuma, i to bez previše otezanja, jedan je od tih zahteva.\nKosovske vlasti, koje imaju ozbiljnih problema sa većinomu parlamentu, očigledno ne mogu, čak i da to zaista žele, da isposluju većinsku podršku za formiranje ZSO. Platforma za pregovore sa Beogradu trebalo je da u tom parlamentu bude usvojena 5. odnosno 6. juna, ali je povučena jer nije prikupljena potrebna poslanička većina. Jedan od ključnih razloga za povlačenje platforme je činjenica da je njome predvidjeno da predsednik Kosova Hašim Tači dobije ovlašćenja u nastavku pregovora sa Srbijom. Tači je sklon potpisivanju pravno obavezujućeg sporazuma, ali očigledno nema puno poverenje unutar Kosova.\nZatežući do maksimuma oko formiranja ZSO kosovske vlasti verovatno računaju sa mogućnošću da Brisel, a naročito zemlje kvinte, imaju više razumevanja za njihovu poziciju nego za poziciju srpskijh vlasti. Na medjunarodonm planu Srbija i dalje percipirana kao dominantna sila u odnosu na Kosovo, a takode i nosi teško breme optužbi za zločine protiv albanskog stanovništva. Otuda premijer Kosova Ramuš Haradinaj kaže da Kosovo nema šta da ponudi Beogadu i da je pristanak na pomirenje najviše što može da da.\nKada se sve sabere, medjunarodna zajednica će opet morati da inerveniše kako bi ubrzala pregovarački proces koji je očiglendo prilično zaglavljen. Ako se pred Beograd postavi zahtev o potpisivanju pravno obavezujućeg sporazuma pre formiranja ZSO, Vučić i srpske vlasti naći će se u dramatično teškoj situaciji i verovatno ce morati da ga odbiju. Druga opcija je da u nastavku procesa Kosovo isposluje da se pitanje energetike, koje je za Srbiju izuzetno važno, rešava paralelno, uprkos tome što su srpske vlasti u više navrata ponovile da je to neprihvatljivo.\nVučić je u proteklih nekoliko nedelja u više navrata ponovio da je situacija izuzetno teška i da se pred Srbij postavljaju veoma teški uslovi. Iz toga je jasno da od zemalja kvinte, ali iz Brisela, ipak stužu neki zahtevi neprijatni po Beograd. Te zahteve, naravno, nije teško dovesti u vezu sa teškoćama u prihvatanju ZSO ili sa zahtevima za se rešavanje problema vezanih za energetiku. Logično je pretpostaviti da vlasti u Beogradu sada nastoje da ubede partnere na Zapadu da bi kriza mogla da eskalira ukoliko Priština ne formira ZSO, ali još nema pouzdanih pokazatelja da su u tome uspele.\nVodeće zemalja Zapada su, zapravo, jedne medju kojima Srbija na medjunarodnom planu može da nadje dovoljno pouzdanog partnera. Rusija pokazuje želju da se uključi u proces normalizacije odnosa sa Kosovom ukoliko se uključi i Amerika. Takav pristup Moskve Srbiji ide u prilog, ali želja za direktnim ključivanjem Moskve teško da može da bude uslišena. Jer, SAD nisu izdvojeno angažovane i nemaju potrebu za tim sve dok mogu da deluju kroz takozvanu kvintu u kojoj su već godinama i koja očigledno ima veliki uticaj. Čak i ako bi Srbija zvanično zatražila uključivanje Rusije i time uslovila nastavak dijaloga, zahtev ne bi naišao na oduševljenje na Zapadu.\nJer, jedan od razloga zbog kojih zemlje kvinte žele da ubrzaju ceo proces je upravu uticaj Rusije u regionu koji one žele da blokiraju. Sve dok su odnosi izmedju Kosova i Srbija nerešeni, odnosno sve dok Srbija ne prihvati da na medjunarodnom planu ne ometa uključivanje Kosova u različite medjunarodne institucije, postojaće relativno širok prostor za dodatno širenje ruskog uticaja. Taj uticaj neće, naravno, biti u potpunosti blokiran ni nakon potpisivanja pravno obavezujućeg sporazuma, ali će mogućnost za korišćenje formalnih kanala kroz Ujedinjene nacije (UN) i druge medjunarodne institucije biti smanjena.


Rusija razvija alternativni skafander za kosmonaute - Sputnjik Srbija\n08:31 24.08.2020 Preuzmite kraći link\nRazvojem letačkog skafandera za „Orao“ bavi se Naučno-proizvodno preduzeće (NPP) „Zvezda“, koje je prošle godine predstavilo prototip skafandera.\n„Uspešno smo sarađivali sa NPP ‘Zvezda’. To je veoma ozbiljno preduzeće sa slavnom istorijom. Zatim je došlo do prekida saradnje. Ali alternativa uvek postoji i u alternativnoj verziji ćemo nastojati da aktivno učestvujemo“, rekao je Pirožkov.\nOn nije precizirao koja kompanija bi mogla da predstavi alternativnu formu skafandera, ali je istakao da će biti ruska proizvodnja.\n„Taj objekat treba da bude, naravno, ruski. Uveren sam da takvi strateški proizvodi ne smeju da se nabavljaju od Ilona Maska ili kineskih proizvođača“, rekao je on.\nRusija namerava da razvija novu generaciju skafandera za svemir\nruski kosmonaut, kosmonauti, Orao, skafander


Obilježen početak gradnje termoelektrane Gacko 2\nKamen temeljac za gradnju nove Termoelektrane Gacko 2, kapaciteta 660 megavata, položili su danas premijer Republike Srpske, Milorad Dodik i češki ambasador u B i H, Jirži Kudela u prisustvu čelnika Elektroprivrede Republike Srpske i Češke Elektroprivrede koji su formirali zajedničko preduzeće za realizaciju ovog projekta vrijednog oko milijardu i 400 miliona Eura.\nPored gradnje termoelektrane Gacko 2, koja bi trebala biti najveća u jugoistočnoj Evropi, danas potpisanim sporazumom između predstavnika dvije Elektroprivrede je planirana i sanacija termoelektrane Gacko 1 te otvaranje novog kopa rudnika uglja na ovom području.\nOčekuje se da će gradnja novih energetskih postrojenja, koju će finansirati češki partner, trajati nekoliko godina a u ovom poslu će biti angažovano više hiljada, uglavnom, domaćih radnika građevinske, mašinske i elektro struke.\nInače, najavljeno je da će nakon izgradnje nova termoelektrana proizvoditi čak pet puta više električne energije u odnosu na postojeća postrojenja u Gacku, odnosno,više struje nego što su trenutne mogućnosti svih energetskih kapaciteta u Republici Srpskoj zajedno. Prema mišljenju stručnjaka narednih godina se očekuje povećanje potražnje za električnom energijom u Evropi tako da bi ova, najveća poslijeratna investicija u Bosni i Hercegovini, trebala biti vrlo brzo isplativa.


EKSKLUZIVNO: “Malofejev je navodno organizovao puč” (6) | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA EKSKLUZIVNO: “Malofejev je navodno organizovao puč” (6)\nEKSKLUZIVNO: “Malofejev je navodno organizovao puč” (6)\nMoskva pojačava svoje komercijalno prisustvo i veze sa regionom posjetama na visokom nivou, snažnim informativnim kampanjama i partnerstvom sa lokalnim medijima, blogerima i političarima koji plasiraju rusku ili anti-zapadnu kampanju u novinama. Rusko korporativno sponzorstvo fudbalskih timova, dobrotvornih događaja, škola, sportskih udruženja i ruskog jezika ili kulturnih udruženja takođe poboljšava naklonost populacije. Ruska diplomatija u regionu se umnogome oslanja na navedene alate za ostvarivanje meke moći koji dolaze iz privatnog sektora, čime se dopunjava formalnija aktivnost ruske države preko ambasada, kulturnih centara, društava prijateljstva, crkve i počasnih konzula.\nMediji u regionu, koji podržavaju Rusiju ili koje podržava Moskva, snažno ističu lokalno nezadovoljstvo prema Briselu, Vašingtonu ili balkanskim političarima koji svoje zemlje previše usmjeravaju ka Zapadu. U ovim pričama koje se plasiraju u medijima, Zapad je predstavljen kao uzrok nedostatka demokratije u regionu, ekonomskih problema i produbljivanja etničkih podjela. Oni tvrde da je podrška SAD-a ili EU određenim pro-zapadnim političkim elitama, po svaku cijenu, osnovni uzrok neuspjeha država da riješe problem korupcije ili da razviju političke sisteme zasnovane na vladavini prava i jaka civilna društva. Ove priče su u stvari kritika Zapada ruske podrške „po svaku cijenu“ autoritarnim, krajnje desničarskim ili drugim navodno proruskim političarima i javnim ličnostima u regionu. Ruska propaganda u regionu često ističe navodnu sklonost Zapada u odbrani muslimanskih grupa na Balkanu nauštrb pravoslavnih hrišćana. Takođe ističu evropsko zagovaranje za prava manjina i LGBT populacije i tvrde da SAD podstiče etničko raslojavanje i nastoji da dođe do raspada balkanskih država. Imajući u vidu dugotrajnu ogorčenost zbog NATO bombardovanja Srbije iz 1999. godine, ove priče koje se plasiraju u medijima mogu naći plodno tle među etničkim Srbima. Igranjem na kartu ogorčenosti, ruska propaganda potkopava podršku građana i političkih elita Zapadu, koji je i dalje glavni trgovinski partner regiona, izvor stranih investicija i željena destinacija zamigrante.\nU Evropi, Balkan se čini posebno ranjivim na lažne ili iskrivljene priče u vijestima. Indeks medijske pismenosti Instituta za otvoreno društvo navodi da su Srbija, Bugarska, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Albanija i Sjeverna Makedoniju kao evropske države, najmanje osposobljene za identifikaciju i iskorjenjivanje lažnih vijesti zbog zaostalih obrazovnih sistema i slabe političke pismenosti. Ruske novinske agencije takođe koriste prednosti osiromašenih balkanskih izvora vijesti besplatnim obezbjeđivanjem sadržaja u lokalnim medijima ili po izuzetno niskim cijenama. U Srbiji, gdje je Rusija počela sa pružanjem usluga na srpskom jeziku u Beogradu, Sputnik Srbija u 2015. godine, ovaj medij je omogućio plasiranje ruske propagande posredstvom vodećih medijskih kuća na srpskom jeziku.\nRusija je pokrenula i mobilnu aplikaciju RBTH Daily, mobilnu aplikaciju „RussiaBeyond“, na bugarskom, hrvatskom, makedonskom, srpskom i slovenačkom jeziku. Pored navedenih ruskih medija, lokalni sajtovi koji objavljuju pro-Kremljske stavove – koji se često direktno preuzimaju od Sputnika, RBTH-a ili drugih ruskih izvora informacija –su se od 2015. godini povećali u Srbiji i Crnoj Gori, iako njihovi izvori finansiranja nijesu jasni. Članci koji se preuzimaju i objavljuju na ovim lokalnim internet stranicama su uključivali anti-NATO ili anti-EU stavove i, što je još više zabrinjvajuće, pozivali su na ujedinjenje etničkih Srba iz Srbije, Crne Gore, Sjevernog Kosova i Republike Srpske u jednu političku cjelinu koja bi trebala da bude blisko povezana sa Rusijom. Iredentizam koji se zadržao u krajnjoj desnici Balkana, takve poruke su alarmantne.\nImajući u vidu rastuću stopu penetracije interneta u regionu, kao i rastuću upotrebu pametnih telefona u ključnim zemljama, kao i popularnost društvenih mreža, upotreba mobilnih platformi u Rusiji za širenje uticaja će vjerovatno nastaviti da raste u narednim godinama. Priče koje se prenose posredstvom ovih medija usmjerene su na smanjenje javne podrške u regionu za integraciju sa zapadnim političkim, ekonomskim i bezbjednosnim institucijama. Isticanjem srpskih ili pravoslavnih stradanja, ove priče takođe mogu dovesti u pitanje napore u vezi sa pomirenjem.\nPrethodni članakLuka Bar zatvorena za saobraćaj\nNaredni članakGužva u Zalivu: Iran pokušao preuzeti britanski tanker


Federacija - Wikipedia\n(Preusmjereno sa Savezna država)\nZa ostala značenja, v. Federacija (razvrstavanje).\nFederacija (ili savezna država) je naziv za složenu državu, odnosno političku uniju dviju ili više država koja posjeduje vlastiti međunarodnopravni subjektivitet, a na koje su države-članice prenijele dio svog suvereniteta.\nOrganizacija i institucije federacije su u pravilu ustanovljene ustavom, a federalna vlast u svom djelovanju, za razliku od vlasti konfederacije, nije odgovorna državama-članicama.\nSmatra se da su federacije u svom modernom obliku javile tek u 18. vijeku, pri čemu se kao klasični primjer spominje SAD nakon donošenja Ustava 1787. godine.\nFederalno uređenje se nakon toga obično javlja kod država koje odnosno imaju veliku površinu - pa tako, s izuzetkom NR Kine koja je unitarna država, sve površinom najveće države na svijetu imaju federalno uređenje. Federalno uređenje, mada nešto rjeđe, karakteristika etnički, vjerski i kulturno herterogenih država, pri čemu se kao klasični primjer uzima Švicarska. Federalno uređenje se ponekad može javiti i kod etnički, vjerski i kulturno homogenih država kao što su Austrija i Njemačka.\nFederacije obično nastaju direktnim spajanjem prethodno samostalnih država, odnosno evolucijom konfederacije u federaciju. Rjeđe, i to pogotovo u 20. vijeku, federacije mogu nastati od unitarnih država, pri čemu je klasičan primjer Jugoslavija.\nU posljednje vrijeme se zbog snažnog regionalizma, odnosno devolucije i stvaranja širokih autonomnih entiteta u nekim zapadnoevropskim državama ponekad briše granica između visokocentralizirane federacije i unitarne države.\nUz federaciju se vezuje i ideologija koja se naziva federalizam.\nPoslednja izmjena na dan 10 februar 2021, u 18:29 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 18:29, 10 februar 2021.