05.02.2018 u 13:15\nPapa primio predsednika Turske Tajipa Erdogna\nVATIKAN - Papa Franja primio je danas predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana u Vatikanu sa kojim je razgovarao o stanju na Bliskom istoku i posebno o odluci američkog predsednika Donalda Trumpa da prizna Jerusalim za glavni grad Izraela, prenela je HINA. Erdogan je dopraćen do Trga Svetog Marka, koji je iz bezbednosnih razloga popuno ispražnjen, odakle se uputio iza zidina Vatikana.. Ovo je prvi put nakon 59 godina da je papa u Vatikanu primio jednog turskog predsednika. U centralnom delu Rima su tim povodom 24 sata zabranjena bilo kakva protestna okupljanja, a posetu obezbeđuje oko 3.500 policajaca. Manji protest oko 200 ljudi na inicijativu italijanskog udruženja Kurda najavljen je za popodne nedaleko od zidina Vatikana. Predsednik Erodgan je doputovao sinoć u Rim, a njegova\n14.01.2018 u 12:31\nVATIKAN - Poglavar Rimokatoličke crkve, papa Franja ponovo je danas uputio apel za gostoprimstvom prema migrantima ocenjujući da je „greh odustati od susreta s bližnjima”. „Svaki migrant koji pokuca na naša vrata za nas predstavlja priliku da se sastanemo sa Isusom Hristom koji nam dolazi kao stranac u bilo kojoj epohi, a neki to odbijaju”, rekao je papa povodom 104. Svetskog dana migranata i izbeglica. Papa je tokom mise u crkvi Svetog Petra rekao da nije lako „pustiti kulturu drugih u svoje domove, i staviti se u situaciju umesto njih, razumeti njihove misli i njihova iskustva”. Argentinski papa, poreklom iz porodice italijanskih emigranata, rekao je da ljudi često odustaju da se približe drugima i radije grade „barijere da bi se branili”. „Oni koji dolaze takođe se plaše.\n03.01.2018 u 22:10\nPatrijarh srpski Irinej rekao je da Srbija nikada ne može da pokloni Kosovo i Metohiju, kao i da još nije vreme za posetu Pape Franje Srbiji. „Može Kosovo da bude oteto, da bude okupirano kao što jeste danas, ali Srbija nikada ne može da kaže 'mi to poklanjamo', jer ono što se pokloni zauvek se izgubi, a ono što se otme na silu, na isti način se i vrati”, rekao je patrijarh u intervjuu televiziji Hram komentarišući unutrašnji dijalog o KIM. On je izrazio nadu da tako smatra i vrh naše države. „Koliko vidim država čini velike napore da se Kosovo sačuva u okviru Srbije i da se nađe političko rešenje tako da bude na zadovoljstvo i jednih i drugih i da ostane to što jeste. Mi ne možemo da zamislimo Srbiju bez Kosova i Metohije”, naglasio je patrijarh. Prema njegovim rečima, taj deo\n25.12.2017 u 14:14\nPapa Franja pozvao na dijalog Palestinaca i Izraelaca\nVATIKAN - Dok hrišćani katolici širom sveta danas slave Božić, papa Franja je pozvao na pregovore o postizanju rešenja sa dve države za izraelsko-palestinski sukob. „Pomolimo se da među stranama prevlada volja za nastavak dijaloga, da bi se konačno kroz pregovore dođe do rešenja koje bi omogućilo mirnu koegzistenciju dve države sa uzajamno dogovorenim i međunarodno priznatim granicama”, rekao je papa, prenosi Rojters. „Vidimo Isusa u deci Bliskog istoka koja i dalje pate zbog rastućih tenzija između Izraelaca i Palestinaca”, kazao je papa.\n24.12.2017 u 23:11\nVatikan - Papa Franja je, na Badnje veče, uporedio putovanje Marije i Josifa u Vitlejem s današnjim migracijama miliona ljudi koji su primorani da napuste svoje rodne zemlje radi boljeg života, ili samo da bi preživeli, i izrazio nadu da se niko neće osećati „kao da za njega nema mesta na ovom svetu”. Vera zahteva da stranci budu dobrodošli, poručio je papa služeći svoju petu misu na Badnje veče kao vrhovni poglavar 1,2 milijarde rimokatolika, obrativši se pred oko 10.000 ljudi u Bazilici svetog Petra, dok su mnogi vernici pratili misu sa trga ispred crkve, prenosi Rojters. Vrhovni poglavar Rimokatoličke crkve rekao je vernicima da je „jednostavna priča” o Isusovom rođenju u jaslama promenila „našu istoriju zauvek i sve je te noći postalo izvor nade”, navodi AP. Istakavši da su\n17.12.2017 u 14:04\nPapa pozvao na oslobađanje šest monahinja iz Nigerije\nVATIKAN - Papa Franja pozvao je na oslobađanje šest časnih sestara koje su prošlog meseca kidnapovane iz manastira u Nigeriji. Franja je u nedeljnom obraćanju vernicima na Trgu svetog Petra molio da monahinje i „sve druge osobe koje su se našle u ovom teškom stanju” budu slobođene na vreme kako bi mogle da se vrate kućama za Božić, prenosi AP. On je posle toga poveo turiste i vernike na trgu u molitvu monahinja. Papa je rekao da se pridružio u molbi koju su izneli nigerijski biskupi za šest časnih sestara koje su, prema njegovim rečima, kidnapovane pre mesec dana iz Iguoriakija u Nigeriji. (Tanjug)\n10.12.2017 u 14:26\nVATIKAN - Papa Franja pozvao je danas na svet bez nuklearnog oružja i na efikasne mere borbe protiv klimatskih promena. U obraćanju vernicima na Trgu Svetog Petra, vrhovni poglavar Rimokatoličke crkve danas je istakao „snažnu vezu između ljudskih prava i nuklearnog razoružanja”. Prema papinim rečima, rad na zaštiti dostojanstva najslabijih i najugroženijih podrazumeva „i odlučan rad na izgradnji sveta bez nuklearnog oružja”. Takođe, papa Franja je pozvao ljude da informacije i tehnologiju stave u službu mira i istinskog napretka. Kao snažan zagovornik zaštite prirodne sredine, papa je, takođe, izrazio nadu da će ljudi shvatiti „potrebu da se usvoje zaista efikasne odluke u cilju borbe protiv klimatskih promena”, ali i potrebu za borbom protiv siromaštva, javlja AP a prenosi


I semestar - PolitiKAS\nU prvom semestru obrazovnog programa PolitiKAS biće izvedena dva kursa: Politika I i Ekonomska i socijalna politika.\nKurs: Politika I\nCilj kursa je da polaznike i polaznice informiše o značenju politike, političkog poretka i političke kulture i njihovim raznorodnim društvenim, kulturnim, istorijskim i drugim pojavnim oblicima. Pored toga posebna pažnja biće posvećena razgovoru o vrednostima na kojima počiva moderna demokratska zajednica. Rezultat kursa je upoznavanje studenata sa različitim segmentima demokratske organizacije društva i države, razvijanje demokratskih vrednosti i uverenja među polaznicima i njihovo pripremanje za aktivno učešće u demokratskoj tranziciji.\nNačin rada: Metod koji se primenjuje na ovom kursu podrazumeva aktivni dijalog polaznika sa predavačima i među samim polaznicima. Polaznicima će se unapred podeliti relevantni članci, spisak odabrane literature i sinopsis predavanja, na osnovu čega će se pripremati za učešće u realizaciji teme.\n1. Konzervativizam i demohrišćanska ideja - savremeni izazovi\n2. Predstavnička demokratija: između teorije i prakse\n3. Nove evropske partijske porodice\n4. Strategije izbornih kampanja\n5. Kultura dijaloga i politička kultura u Srbiji\n6. Uloga i odgovornost civilnog društva u Srbiji\n7. Šta je populizam?\n8. Savremeni bezbednosni izazovi po Srbiju i region Zapadnog Balkana\n9. Mediji između informisanja i propagande\n10. Nemački politički sistem\nKurs: Ekonomska i socijalna politika\nCilj kursa je da polaznike i polaznice informiše o značenju ekonomske i socijalne politike i osnovnim problemima sa kojima se Srbija susreće u ovim oblastima. Posebna pažnja biće posvećena razgovoru o vrednostima desnog centra u ekonomskoj i socijalnoj sferi, kao i o konceptu socijalne trežišne privrede. Rezultat kursa će biti bolje razumevanje polaznika brojnih ekonomskih i socijalnih problema i bolja motivacija da se u svom radu konkretno bave tim važnim političkim pitanjima.\nNačin rada: Metod koji se primenjuje na ovom kursu podrazumeva aktivni dijalog polaznika sa predavačima i razmenu stavova i ideja među učesnicima. Polaznicima će biti unapred pripremljeni pisani materijali za predavanje, zatim spisak odabrane literature i internet linkovi, na osnovu kojih će se polaznici pripremati za učešće u dijalogu.\n1. Aktuelna privredna kretanja u Srbiji\n2. Politika privrednog razvoja\n3. Monetarna politika u Srbiji\n5. Podaci kao nafta 21. veka\n6. Globalne ekonomske prilike\n7. Budućnost regionalnog razvoja – Srbija i svet\n8. Analiza javnih politika u realnom kontekstu - Studija slučaja\n9. Socijalna tržišna privreda\n10. Inovativni oblici poslovanja


Fudbaleri Kolubare započinju zimske pripreme za prolećni deo prvenstva - Galaxy Media\nFudbaleri Kolubare započinju zimske pripreme za prolećni deo prvenstva\nFudbaleri Kolubare danas su obavili prozivku i odradili prvi trening pred početak prolećnog dela prvenstva. Tim je ostao skoro nepromenjen, a na prozivci su prisustvovali svi igrači osim Uroša Đuranovića i Nemanje Nikolića koji su opravdano odsutni još par dana.\nPrelazni rok obeležilo je novo pojačanje ekipe Kolubare. Timu se pridružio mladi, perspektivni Miloš Zečević, nekadašnji igrač Rudara iz Pljevalja.\nFoto: Instagram fkkolubara.1919\nRezimirajući dosadašnje takmičenje, šef stručnog štaba FK Kolubare, Dejan Đurđević, rekao je da ciljevi Kolubare i dalje ostaju nepromenjeni, a to je opstanak u Super ligi i dodao da bi bio mnogo zadovoljniji da je Kolubara prvi deo sezone završila sa 6 bodova više.\nPrvi deo priprema fudbaleri zeleno-crnih odradiće u Lazarevcu, a krajem januara očekuju ih pripreme u Turskoj. Prolećni deo prvenstva počinje 12. februara gde u 22. kolu Super lige Srbije, Kolubara dočekuje ekipu Voždovca.\nFoto naslovna: Instagram fkkolubara.1919\nPrijem za penzionisane radnike DZ “Dr Đorđe Kovačević”\nUspešna godina za humanitarnu organizaciju BUDIHUMAN.12-ČIBUTKOVICA


Siromaštvo nije izgovor za mahinacije\nBEOGRAD - Narodna banka Srbije od maja počela je rad na podzakonskim aktima u vezi rada osiguravajućih organizacija, a od septembra je krenula u kontrolu ovih društava, rekao je juče guverner NBS Radovan Jelašić, učestvujući na Okruglom stolu "Životno osiguranje, put do dodatne penzije", u organizaciji "Cepter osiguranja".\n- NBS je imala razumevanje, imaće i dalje, za tešku situaciju u poslednjih deset godina, tokom koje su radila osiguravajuća društva. Ali, siromaštvo ne može da bude izgovor za nesavesno poslovanje i mahinacije. Posle "onsite" analize NBS-a o radu ovih društava, konstatovaće se kako ona treba da posluju - rekao je Jelašić.\nOn je naglasio da prvenstveno treba da se minimizira kreditni i valutni rizik, da se pojača uloga menadžera, kao i učešće oditora (nadzornih organa), koji, za sada, "samo zadovoljavaju formu, a izbegavaju da se pozabave suštinom".\nPomoćnik ministra za socijalna pitanja, rad i zapošljavanje Ljiljana Radišković konstatovala je da sistem tekućeg finansiranja zapada u krizu, te da danas 1,2 osiguranika obezbeđuje jednu penziju, dok je ranije šest osiguranika to činilo.


„Nema granica“: Lukašenko ocenio mogućnosti integracije sa Rusijom - 02.12.2021, Sputnik Srbija\n„Nema granica“: Lukašenko ocenio mogućnosti integracije sa Rusijom\nIntegracija Rusije i Belorusije nema nikakvih granica, izjavio je predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko za RIA Novosti. 02.12.2021, Sputnik Srbija\nPredsednik je takođe ocenio mogućnost stvaranja jedinstvene valute, rekavši da Rusija i Belorusija još nisu došle do toga.„To je viši nivo integracije do koga nismo došli. Kad dođemo, tada ćemo to i rešavati“, precizirao je beloruski lider, dodajući da to pitanje ne treba pokretati, nego treba doći do njega korak po korak.Ranije su Rusija i Belorusija potpisale 28 integracionih programa za ekonomsku saradnju.\nrusija, aleksandar lukašenko, belorusija, integracija, zajednica nezavisnih država (znd), savezna država rusije i belorusije\n09:43 02.12.2021 (Osveženo: 13:04 03.12.2021)\nIntegracija Rusije i Belorusije nema nikakvih granica, izjavio je predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko za RIA Novosti.\n„Nijedan proces nema nikakvih granica. Filozofski zvuči, ali to je tako“, rekao je Lukašenko.\nPredsednik je takođe ocenio mogućnost stvaranja jedinstvene valute, rekavši da Rusija i Belorusija još nisu došle do toga.\n„To je viši nivo integracije do koga nismo došli. Kad dođemo, tada ćemo to i rešavati“, precizirao je beloruski lider, dodajući da to pitanje ne treba pokretati, nego treba doći do njega korak po korak.\nRanije su Rusija i Belorusija potpisale 28 integracionih programa za ekonomsku saradnju.\nRusija će braniti Belorusiju i atomskim oružjem, ako treba /video/\n13 Novembar 2021, 21:03


Zakoni u Srpskoj poput švajcarskog sira, skupi i puni rupa - Impuls\nZakoni u Srpskoj poput švajcarskog sira, skupi i puni rupa\nObjavljeno: Nedjelja, 10 Februar 2019 09:38\nKrivični zakon je najslabija tačka Republike Srpske, dok su Izborni i Zakon o javnim nabavkama najlošiji zakoni kada je u pitanju nivo BiH, tvrde pravnici. Pravnici sa kojima smo razgovarali kažu da se u praksi susreću s mnogim nepravilnostima i šupljinama u zakonima, koji okrivljenima daju mnogo prostora za manipulaciju. Kao jedan od lošijih zakona […]\n– U Krivičnom zakonu RS postoje greške koje ne bi napravio ni student prve godine. Imate odredbu da nije dozvoljen otkup kazne zatvora za novčanu kaznu, što je svagdje u regionu dozvoljeno. Svaki dan se može desiti da u saobraćaju napravite neki teži prekršaj koji se zove krivično djelo. Dobijete dva mjeseca zatvora umjesto 6.000 KM kazne – objašnjava Kremenović.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Predizborni rat za novac od donacija\nPredizborni rat za novac od donacija\nNa donatorskoj konferenciji u Briselu za obnovu poplavljenih područja u BiH prikupljeno je 809 miliona evra od čega oko 40 odsto odlazi na bespovratna sredstva, a ostatak na kredite po izuzetno povoljnim kamatnim stopama i rokom vraćanja.\nMentalitet domaćih političara garantuje svađu oko podele novca za obnovu BiH nakon katastrfalnih majskih poplava\nPodaci su ovo koje je saopštio Renco Davidi, zamenik šefa Delegacije EU u BiH. U pitanju je nešto grublja procena na osnovu beleški koje je lično vodio, ali otprilike, u pitanju je stvarna slika stanja. Ono što je, međutim, problematično jeste, pre svega, kako će se novac deliti, odnosno koliko će dobiti Srpska, a koliko Federacija, a u međuvremenu interesantan postaje i još jedan ugao cele priče, a on se tiče nadzora nad trošenjem doniranog novca. U tom smislu, zanimljiv je osvrt japanskog ambasadora u BiH koji je izrazio razočaranje da u BiH ne postoji nikakav plan za obnovu zemlje nakon poplava.\nDonatorska konferencija u Briselu\n- Ne želimo tako poslovati. Da bi vlada Japana odobrila novac, neophodno je da dobijemo zahtev sa različitih nivoa vlasti u BiH za konkretan projekat - istakao je ambasador Japana Hideo Jamazaki, bez dlake na jeziku, dajući do znanja vlastima BiH da precizni Japanci neće dozvoliti nikakve malverzacije i muljanje sa donacijama.\nRenco Davidi kaže da prioritet političarima na svim nivoima vlasti mora biti ubrzavanje procedura u izradi projekata za dobijanje međunarodne pomoći kako bi se što pre ušlo u ekonomski oporavak zemlje.\n- Od BiH se očekuje efikasan i otvoren način raspodele i utroška sredstava. S obzirom na to da je u BiH predizborni period to može biti loše, ali i dobro, ukoliko političari odluče ovaj trenutak iskoristiti upravo za otvoren odnos prema novcu - kazao je Davidi.\nU Šamcu rade na projektima\nIma i pozitivnih primera jer neki su već počeli da rade na projektima. Načelnik opštine Šamac Savo Minić pohvalio se da je ova opština bila ažurna i konkretna u izradi projekata i da zbog toga vrlo brzo očekuju novac koji je odobren u Briselu.\n- Ne znam kojom dinamikom i sa kakvim kvalitetom, projekte izrađuju druge opštine, ali mislim da u tom pogledu prednjačimo. U ovom momentu smo raspisali tri javne nabavke i u jednoj već izabrali izvođača radova, a završeni su i projekti za obnovu osnovne škole, vrtića, Centra za socijalni rad, zgrade Crvenog krsta, Doma zdravlja, suda i stare zgrade hotela. Već su nam odobrena sredstva za obnovu biblioteke, a u pripremi je prezentacija projekta obnove gradskog stadiona - reči su Save Minića.\nAnalitičari, međutim, tvrde da blizina kampanje, i generalni mentalitet domaćih političara garantuju ogromnu svađu oko načina podele para. Još uvek niko nema zvanične podatke kako će sve to ići, ali izvesno je da zemlje donatori neće dozvoliti nikakve probleme.\n- Nakon što novac bude dobijen, još jednom će pokazati prava slika i prilika vlasti, koje će se prepirati koliko će koji nivo sredstava dobiti. Dok istovremeno imamo situaciju da vlasti u BiH nisu učinile ništa da pomognu ljudima oštećenim u poplavama jer mi nemamo nijedno ozbiljno oslobađanje od poreza, nego, naprotiv, imamo situaciju gde su vlasti opet potegnule za opterećivanjem privrede i građana da bi se, k'o biva, pomoglo poplaveljnim područjima - ocenio je ekonomista Damir Miljević.\nSRBIJA Kosovo na donatorskoj konferenciji za pomoć Srbiji?


Izbegavajte štapove u igri - Pet Magazine\nIzbegavajte štapove u igri\nPredsednica škotskog ogranka Britanskog udruženja veterinara Grejs Vebster u saopštenju je nedavno upozorila vlasnike pasa da svojim ljubimcima prestanu da bacaju štapove tokom igre, jer, kako ona tvrdi, tako mogu ozbiljno da povrede psa.\nPovod za upozorenje je nedavni slučaj iz Škotske u kojem se psu u grlu zaglavio štap dugačak deset centimetara i teško ga povredio. Škotski veterinari kao alternativu drvenim štapovima preporučuju kupovne igračke poput loptica i/ili frizbija.\n‒ Bacanje štapova može prouzrokovati ozbiljne povrede koje mogu biti veoma neugodne za pse. Posekotine jezika ili zapinjanje dela štapa u grlu samo su neke od njih – upozorila je Vebsterova.\nS njom je saglasan i Šon Vesli, čelnik Britanskog udruženja veterinara, koji kaže da se slične povrede događaju na području cele Velike Britanije.\n‒ Neke bolesti koje su posledica igranja sa štapom nisu odmah vidljive. Na primer, prljavština sa štapa puna je bakterija koje se iz usne šupljine mogu proširiti do jednjaka ili kičmene moždine i prouzrokovati paralizu – kaže Vesli i ističe da su neki psi zbog povreda usled „štapnih igara” morali da budu eutanazirani.


Javna priznanja ambasadama Češke i Belorusije - Valjevo\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo 12. March 2017.\tComments Off on Javna priznanja ambasadama Češke i Belorusije\nOdlukom o dodeli javnog priznanja grada Valjeva, koja se našla na dnevnom redu sednice Gradskog veća, ovo priznanje će biti uručeno Ambasadi Republike Češke i NJ.E. Vladimiru Čuševu, ambasadoru Belorusije u Srbiji.\nZamenik gradonačelnika dr Dragan Jeremić je obrazložio ovaj predlog, doprinosom kontinuiranom razvoju i unapređenju sveobuhvatnih međusobnih odnosa grada Valjeva i Republike Češke, kao i izuzetnom doprinosu u uspostavljanju saradnje i daljem osnaživanju međusobnih odnosa grada Valjeva i Belorusije.\n„Potpisan je ugovor o saradnji sa beloruskim gradom Molodečnom, prilikom državne posete predsednika Vlade Aleksandra Vučića, u čijoj delegaciji je bio gradonačelnik dr Slobodan Gvozdenović. Imamo viziju da se ta saradnja unapredi i ovo priznanje je baš u tom aspektu unapređenja buduće saradnje. Priznanje Ambasadi Češke je svojevrsna zahvalnica Vladi Češke i Češkoj razvojnoj agenciji za sve ono što su uradili na teritoriji grada Valjeva. Češka je država koja je najviše uložila u naš grad i mislim da zavređuje ovakvo priznanje“, rekao je zamenik gradonačelnika.\nNa sednici Gradskog veća je utvrđen predlog rešenja za utvrđivanje pogodnosti za uređivanje građevinskog zemljišta SPC Dobro manastira Ćelije Sv. Arhangela Mihaila iz Lelića. Ovom odlukom će investitor biti oslobođen plaćanja iznosa od 762.173,16 dinara na ime doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta za izgradnju zgrade za prenoćište poklonika-konaka.\n„Iz Ministarstva građevine i Ministarstva pravde-sektora za vere su stigli pozitivni odgovori na naša pitanja i u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima, predložili smo Skupštini grada da ovu odluku donese, zbog hitnosti radova koji tamo treba da se vrše. Nakon razgovora sa mati Glikerijom iz manastira Ćelije, predložili smo da na sednici 14. marta Skupština grada Valjeva ovu odluku donese po hitnom postupku“, obrazložio je gradonačelnik dr Slobodan Gvozdenović.\nGovoreći o predlogu odluke o radnom vremenu, zamenik gradonačelnika dr dragan Jeremić je istakao: „Odluka se dopunjava na osnovu inicijative i peticije građana koji žive u Tešnjaru- u glavnoj ulici Birčaninovoj i u poprečnim ulicama Grbovićevoj i Kneza Jovice. Neki vlasnici objekata su shvatili bukvalno našu odluku i počeli da registruju noćne klubove u prostorima koji ne zadovoljavaju ni minimum uslova. Kako još uvek nemamo jasno propisane uslove koje treba da ispunjavaju objekti za kategorizaciju, ovo je najbrži i najefikasniji način da sprečimo zloupotrebu. Jednostavno, u tom delu grada se neće dozvoliti rad duži od 1 sat posle ponoći. To je odgovor na peticiju građana, kojih ima oko 200, u kojoj su tražili da Grad nešto učini“, rekao je dr Dragan Jeremić, zamenik gradonačelnika Valjeva.\nČlanovi Veća su usvojili predlog Programa korišćenja sredstava za finansiranje unapređenja bezbednosti saobraćaja na putevima u 2017. godini. Ovim programom je planirana raspodela 29.500.000 dinara za tekuće popravke saobraćajne infrastrukture, projektovanje i izgradnju video nadzora u gradu, nabavku hidrauličnog razvalnog alata za potrebe Vatrogasno spasilačke jedinice Valjeva, nabavku šest automobila za potrebe Policijske uprave Valjevo, s ciljem tehničkog opremanja saobraćajne policije i promotivne aktivnosti iz oblasti bezbednosti saobraćaja.\nPrevious: Ambasador BiH posetio Valjevo\nNext: “Državni posao uživo sa televizorom” u top 3 najbrže rasprodate predstave u CZK


Vesti online / Vesti / Ex YU / Albanci odlikovali Mila Đukanovića\nAlbanci odlikovali Mila Đukanovića\nCrnogorski premijer Milo Ðukanović odlikovan je visokim odlikovanjem - Ordenom nacionalne zastave Albanije. Orden mu je uručio predsednik Skupštine Albanije Iljir Meta, koji boravi u poseti Podgorici.\nSve zarad dobrosusedskih odnosa: Milo Đukanović\n- Počastvovan sam i zahvalan za priznanje. Dobijena priznanja su posebno važna u životu jednog čoveka. Rekao bih da su posebno važna priznanja koja dolaze od suseda, jer ta priznanja su potvrda da oni koji dobijaju priznanja pažljivo rade na razvoju dobrosusedskih odnosa i prijateljstva među narodima - kazao je Ðukanović.\nDve zemlje, tvrdi prvi čovek crnogorske vlade, imaju povoda za ponos.\n- Pomogli smo jedni drugima da sačuvamo mir, stabilnost - istakao je Ðukanović i dodao da se bilateralni odnosi dveju zemalja i dalje unapređuju, preneli su crnogoski mediji.\n* Predsednik albanske Skupštine dočekan u Crnoj Gori porukom "Kosovo je srce Srbije"\n* Direktorsko mesto porodična prćija\n* Albanci provocirali turiste u Budvi, Crnogorci ih "udarili" po džepu\nEX YU Albanski predsednik: Poštovanje Crnoj Gori jer je priznala Kosovo (VIDEO)


marihuana | Belle Amie\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu, u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u ovom gradu, uhapsili su V.R. (24) iz Niša, zbog sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodn...\nPolicija kod Kruševljana pronašla kilogram i 612 grama marihuane\nNiška policija zaplenila je kilogram i 612 grama marihuane i uhapsili A. M. (24) iz Kruševca, zbog sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Poli...\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu uhapsili su I. S. (1972) i N. S. (1991) iz Niša neposredno nakon što su, kako se sumnja, na ulici nedaleko od centra grada prodali četiri paketića h...\nNa Graničnom prelazu Dimitrovgrad zaplenjeno 590 kilograma marihuane. Uhapšene su dve osobe. Pripadnici Uprave granične policije su u kamionu hrvatskih registarskih oznaka kojim je upravljao državl...\nZbog sumnje da je izvršio krivično delo proizvodnja i prodaja opojnih droga uhapšen je M. R. (28) iz Bora, saopštila je Policijska uprava Bor. Pretresom njegovog domaćinstva policija je pronašla kesu...\nNiška policija pronašla je oko dva kilograma suve marihuane u porodičnom domaćinstvu jedne osobe iz Aleksinca, saopštili su iz Policijske uprave Niš. Policija je podnela krivičnu prijavu Višem javnom...


Partizan dobio spor sa bankom, stižu milioni! - Sportske.net\nTrljaju dlanove u Partizanu!\nPartizan protiv "Skorojevića"Partizan - Šta se, zapravo, dogodilo na relaciji Šćepanović-Tomas?Oči u oči Degenek i Stevanović posle derbija: ''Hajde reci za koga navijaš!''''Časovi ljubavi'' - Ono kad ti Zvezda daje mnogo više novca, a ti izabereš Partizan...Partizan krenuo put Istanbula: "Bez prava na grešku, da naučimo lekciju!"\nKako se dodaje, kada se na iznos koji će klub prihodovati doda suma od 1.450.000 evra, koliko je iznosilo potraživanje banke prema Partizanu pre tužbe, dolazi se do ukupne finansijske koristi za klub u iznosu većem od 2,3 miliona evra.\n"Verovali smo u ovaj proces i verujemo da će svi koraci koji uključuju i eventualnu žalbu biti završeni za oko pola godine. Kao klub, mi ćemo finansijski benefit osetiti tek kada presuda bude pravosnažna, odnosno kada banka isplati naknadu koju je sud odredio", rekao je predsednik Partizana Ostoja Mijailović.\n"Ovim putem želim da javno odam priznanje našem pravnom timu na fantastično odradjenom poslu, ali i da naglasim da ćemo konačno zadovoljstvo osetiti tek kada kada ova presuda bude prošla kroz računovodstvo kluba. Dakle, kada dug bude rasknjižen, a prihod uknjižen", dodao je on.


VANREDNO STANJE U CRNOJ GORI: Lideri opozicije pozivaju narod na uice, saobraćajnice blokirane u cijeloj državi, episkopi SPC pozivaju na mir i dostojanstvo - Preokret\nEpiskopski savjet Srpske pravoslavne crkve (SPC) u Crnoj Gori zatražiće hitno sazivanje Svetog arhijerejskog sabora zbog “vanredne i novonastale situacije kako u Crnoj Gori, tako i na Kosovu i Metohiji, gde je u pripremi otimanje svetinja i imovine SPC”.\nEpiskopski savet SPC u Crnoj Gori pozvao je vjerni narod da, u duhu svenarodnog Sabora oko moštiju Svetog Vasilija Tvrdoškog i Ostroškog i bratskog sabranja pred Skupštinom Crne Gore, ostane dostojanstven i ne pristane ni na kakve provokacije i učestvuje u nemirima i sukobima koje mogu izazvati zlonamerni ljudi i mešetari – pripadnici raznih “službi”.\nGrupa građana blokirala je danas oko 11 časova magistralni put Berane-Bijelo Polje, u znak protesta zbog najavljenog usvajanja Zakona o slobodi vjeroispovijesti.\nPolicija je u popodnevnim satima počela da preusmjerava saobraćaj iz pravca Bijelog Polja preko regionalnog puta Bioča-Petnjica, zbog čega su smanjene ranije nastale kolone.\nOkupljeni građani najavljuju da se neće razići dok se ne donese odluka o Vladinom predlogu zakona.\nVladike, sveštenstvo i vjernici Mitropolije crnogorsko-primorske (MCP) koji su se okupili danas ispred Hrama Hristovog vaskrsenja u Podgorici krenuli su ka Nemanjinom gradu u centru Podgorice na moleban.\nNa mostu Blaža Jovanovića naišli su na barikade koje je postavila policija.\nSveštenstvo traži od policije rješenje kojim je donijeta odluka da se blokiraju ulice u centru Glavnog grada.


Tanjug 7. decembra 2019. 22:15\nSOČI – Predsednici Rusije i Belorusije Vladimir Putin i Aleksandar Lukašenko razgovarali su danas u Sočiju pet i po sati o bližim odnosima dve zemlje.\nAP i Rojters javljaju da se u beloruskoj prestonici Minsku okupilo oko 1.000 ljudi na protestu protiv integracije Belorusije i Rusije.\tLukašenko je na početku razgovora zatražio da Rusija nastavi isporuku gasa Belorusiji po cenama koje važe za rusko tržište.\n„Razgovaraćemo o budućim perspektivama. Nadam se da ćemo učiniti sve kako bi naši građani i narodi osetili približavanje pre svega u ekonomskoj sferi, ali i na društvenom polju, kako bi imali koristi od integracije“, rekao je Putin, prenosi Rojters.\nPosle razgovora u proširenom sastavu koji je trajao dva sata, Putin i Lukašenko nastavili su razgovore u četiri oka. Istovremeno, delegacije predvođene premijerima Dmitrijem Medvedovim i Sergejom rumasom nastavili su razgovora tokom radne večere, prenosi TAS S.\nPolicija o napadu na karnevalsku povorku u Folkmarsenu


Energyobserver - UN UPOZORILE DA ITALIJANSKI ZAKON UGROŽAVA ŽIVOTE MIGRANATA\nVisoki komesarijat UN za izbeglice (UNHCR) saopštio je da nevladine organizacije koje upravljaju spasilačkim brodovima igraju "neprocenjivu ulogu" u spasavanju života i da "požrtvovanost i humanost koja motiviše njihove aktivnosti ne treba da budu kriminalizovani ili stigmatizovani".\nNovi italijanski zakon mogao bi da spreči spasilačke aktivnosti privatnih brodova u trenutku kada su evropske države u najvećoj meri odustale od spasavanja migranata na Mediteranu, naveo je UNHCR.\nItalijanski Senat usvojio je zakon sa 160 glasova za i 57 protiv, uz 21 uzdržan, a ministar policije Salvini je takvu odluku nazvao "korakom napred ka bezbednijoj Italiji" i zahvalio italijanskom narodu i "blagoslovenoj devici Mariji", prenela je italijanska agencija Ansa.\nOd kako je 2018. godine preuzeo dužnost u vladi koju je formirala vladajuća populistička koalicija, Salvini je jednim od političkih prioriteta proglasio sprečavanje migranata da se domognu italijanskih obala i pritisak na ostale zemlje EU da preuzmu odgovornost za izbeglice.\nSalvini je zabranio spasilačkim brodovima humanitarnih organizacija da sa migrantima uplovljavaju u italijanske luke, uz obrazloženje da to samo ohrabruje krijumčare na severu Afrike da koriste nebezbedna povila za prevoz mingranata.\nMeđunarodna organizacija UN za migracije (IOM) saopštila je da je od početka godine preko Sredozemnog mora do Evrope stiglo 39.289 migranata, što je oko 34% manje nego u istom periodu 2018. godine.\nGrčka i Španija su od 1. januara bile ulazne tačke za 82% novopridošlih izbeglica, dok je broj onih koji su doplovili do Italije značajno opao - sa 18.872 u prvih sedam meseci 2018. godine, na 3.950 ove godine, saopštio je IOM.\nOpao je i broj potvrđenih pogibji migranata u moru, sa 1.517 u periodu od 1. januara do 4. avgusta prošle godine, na 840 u istom periodu ove godine, naveo je IOM.


SINIŠA MALI REAGOVAO NA TEKST NEDELJNIKA "NIN": Niz paušalnih ocena i neistinitih tvrdnji, Srbija stoji čvrsto | Novosti.rs\nU trenutku kada se svetska ekonomija bori da ostane na stabilnim nogama i kada se sve države guše u dugovima i ogromnim deficitima, nedeljnik „NIN“ objavljuje tekst pod naslovom „Velika čarolija Siniše Malog“ u kome se iznosi niz paušalnih ocena i neistinitih tvrdnji.\nS obzirom na to da građani Srbije imaju pravo na istinito izveštavanje, kao ministar finansija želim da odgovorim na neistine koje je izneo autor, a koji je, čini se, potpuno nesvestan aktuelnih okolnosti i teške ekonomske situacije u kojoj se ceo svet nalazi.\nU tekstu se najpre kritikuje što će Srbija na kraju ove godine imati deficit. Podsetiću javnost da smo protekle četiri godine za redom imali suficit u budžetu, što je, ma koliko neverovatno zvučalo, bilo kritikovano od strane opozicije i pojedinih medija. Taj suficit je bio posledica odgovorne ekonomske politike koju vodimo, a koja nam je omogućila da pomognemo privredu paketom podrške u vrednosti od 5,8 milijardi evra. Deficit imamo u trenutku kada ga imaju sve zemlje na svetu, a naročito one koje su stale uz svoju privredu kada joj je to najpotrebnije. Na primer, Nemačka u prvih šest meseci ove godine ima deficit od 51,6 milijardi evra (3,2% BDP-a), dok je u istom periodu prošle godine bila u suficitu od 2,7% BDP-a.\nNa samom početku teksta se pominje deficit republičkog budžeta u prvoj polovini godine, koji se naziva „rekordnim“. Istina je da je na kraju juna ostvaren deficit republičkog budžeta u iznosu od 304,8 milijarde dinara, što je za 39,3 milijarde dinara manje nego što je planirano rebalansom budžeta. Dakle – budžet je u boljem stanju nego što smo projektovali. Prihodna strana budžeta u prvih šest meseci je bolja od plana predviđenog rebalansom, i to ukupno za 37,7 milijardi dinara.\nRealizacija rashoda tokom prve polovine godine manja je od plana za 1,6 milijardi dinara. Takođe, julski podaci su ohrabrujući. Na kraju jula ostvaren je deficit republičkog budžeta u iznosu od 323,7 milijarde dinara, što je za 59,8 milijardi dinara manje nego što je planirano rebalansom budžeta.\nZatim se u tekstu izvode neke računice koje se tiču toga koliki bi deficit trebalo svakog meseca da iznosi do kraja godine. Pretpostavljam da je takva računica posledica neznanja autora s obzirom na to da deficit iz prve polovine godine nije indikator deficita u drugoj polovini godine.\nOvde treba uzeti u obzir nekoliko činjenica: Ciljani deficit planiran rebalansom budžeta za prvu polovinu godine je iznosio 344 milijarde dinara. Podsećam da je paket ekonomskih mera planiran i sproveden u drugom kvartalu, pa samim tim je bilo smisleno planirati najveći deficit tokom drugog kvartala. U drugoj polovini godine se očekivalo postepeno vraćanje na normalno stanje, sa prihodima bliskim standardnim iznosima, ali i rashodima budžeta koji su smanjeni u odnosu na originalni Zakon o budžetu. Iz tih razloga je očekivani rezultat u drugoj polovini godine znatno bolji od prvih šest meseci, to jest deficit od 36,9 milijardi dinara, u odnosu na deficit od 344 milijarde dinara.\nFiskalni rezultat od 381 milijardu dinara je bio planiran pre odluke o novim merama pomoći privredu tako da procena rezultata do kraja godine može biti korigovana. Odluka o drugom paketu mera je doneta krajem jula, kada je utvrđeno da su ostvareni prihodi bili veći za 70 milijardi od planiranih rebalansom budžeta.\nAutor teksta se dalje pita da li smo rebalans budžeta pravili sa viškom optimizma. Istina je da je deficit u prvih šest meseci iznosio 304,8 milijardi dinara, što je skoro 40 milijardi dinara bolje od planiranog rezultata, i to isključivo zahvaljujući boljoj naplati prihoda od očekivane. Dakle, ipak je bio u pitanju konzervativniji i odgovorniji pristup.\nTvrdnje da je rast BDP u junu iznenađenje, zapravo može biti iznenađenje samo za nekog ko nedovoljno prati kretanja zvanično objavljenih mesečnih indikatora privredne aktivnosti. Podsećam da je u junu rast ukupne industrijske proizvodnje iznosio 2,6%, a rast prerađivačke industrije, kao najznačajnijeg segmenta, čak 4,1%. Istovremeno, promet u trgovini na malo je realno bio veći za 11,5%, a ovogodišnja kretanja karakteriše i bolja poljoprivredna sezona od prošlogodišnje. Takođe, nastavljen je i trend rasta realnih zarada koje su u junu veće za 9,6%.\nČudi se autor teksta kako je moguće da smo zadovoljni prihodima od PDV-a u julu ove godine kada su manji nego 2019. godine. Dakle, u trenutku kada se čitav svet suočava sa najvećom ekonomskom krizom ikada, naravno da će prihodi biti bar neznatno manji nego u istom periodu prošle godine. Ipak, prihodi od PDV-a u julu jesu bili bolji od onoga što se očekivalo za taj mesec, u odnosu na plan proizišao iz rebalansa.\nŠto se tiče programa pomoći za privredu, koji se takođe pominje u negativnom kontekstu, sa lažima poput one da država pomaže hotelijerima sa 100 miliona evra, a reč je o 10 puta manjem iznosu, pokazalo se da je paket mera značajno doprineo manjem padu BDP-a i ubrzanom ekonomskom oporavku, koji će u narednom periodu generisati i veće prihode države. Da nismo podržali privredu, ovu godinu bismo završili sa padom BDP-a od preko 5%.\nŠto se tiče konstatacije da su prihodi budžeta u prva tri meseca ove godine manji nego u istom periodu prošle godine, treba imati u vidu da su osnovni razlozi za to veći povraćaji PDV-a u iznosu od oko devet milijardi dinara, i uplata poreza na dobit po osnovu koncesije beogradskog aerodroma u iznosu od oko devet milijardi dinara, koja je uplaćena jednokratno prošle godine. Ove dve stvari su jednokratne i administrativne prirode i ne prikazuju pravo makroekonomsko stanje i dinamiku prihoda. I naravno treba imati u vidu da je 15. marta uvedeno vanredno stanje, što se u tekstu ne pominje kao otežavajuća okolnost.\nProšle godine je samo u februaru, u skladu sa zakonskim kalendarom, isplaćeno 4,7 milijarde dinara u vidu povraćaja PDV-a, a ove godine 24,3 milijarde dinara, a razlog je već pomenuta efikasnija i brža dinamika kontrole i isplate povraćaja. Kad bi se zanemarila razlika u povraćajima, prihodi u februaru ove godine bili bi oko 14 milijarde dinara veći nego u februaru 2019. godine.\nŠto se tiče daljeg paušalnog poređenja kretanja poreza na dohodak i rasta prosečnih zarada, ono nije korektno iz nekoliko razloga:\n• U kategoriju poreza na dohodak uključeni su i poreski oblici na koje ne deluje kretanje prosečne zarade (npr. godišnji porez na dohodak građana, porez na dividende, porez na kapitalne dobitke, porez na autorska prava itd.);\n• Kretanje naplate poreza na dohodak zavisi kako od primanja, tako i od broja obveznika;\n• U svojoj računici autor teksta nije uzeo u obzir mere pomoći privredi - odlaganje dela poreskih obaveza (po osnovu poreza na zarade i doprinosa). Po tom osnovu, samo na nivou budžeta Republike, odložen deo poreza na zarade za posmatrani period iznosi preko tri milijarde dinara. Kada bi ova odložena sredstva bila uključena u obračun, rast poreza na dohodak u prvih šest meseci iznosio bi preko 11%.\nZanimljivo je i da autor teksta dalje edukuje Ministarstvo finansija da su najveći prihodi od PDV-a u julu i da zato nije veliko iznenađenje dobar rezultat iz tog meseca. Naravno da je jul jedan od najizdašnijih meseci po osnovu prihoda od PDV-a i to je nešto što se uvek uzima u obzir pri izradi godišnjeg budžeta, odnosno rebalansa.\nDakle, nesporno je da postoji sezonska komponenta u dinamici naplate PDV-a i da su januar, april, jul i oktobar meseci kada tzv. „tromesečni“ PDV obveznici uplaćuju svoje obaveze. Ta dinamika nije ni uzeta u obzir pri objašnjavanju bolje naplate prihoda od PDV-a u julu ove godine. Autor je iz neznanja ili loše namere pokušao maliciozno da interpretira bolju naplatu PDV-a od budžetskog plana, iako plan uvažava sezonsku dinamiku PDV-a.\nZatim, autor ističe da su u julu ove godine za 10% bili manji prihodi nego u istom mesecu prošle godine. Potpuno besmisleno poređenje kada imate u vidu ekonomsku situaciju u kojoj se sve zemlje danas nalaze. Verujem da je isti slučaj u svim zemljama sveta.\nKada je reč o jednokratnoj pomoći od 100 evra, i računici o tome koliko je ona bila isplativa, tu bih istakao nekoliko važnih činjenica:\n• Tokom aprila usvojen je rebalans budžeta kojim su priznate novonastale epidemiološke i ekonomske okolnosti. U obzir su uzete projekcije kretanja privredne aktivnosti do kraja godine kao i specifični efekti mera suzbijanja epidemije (zabrana određenih ekonomskih aktivnosti, ograničenje kretanja, izostanak turističkog prometa, tranzita itd.). Projekcije prihoda budžeta su i prema oceni Fiskalnog saveta urađene korektno i konzervativno što je u skladu sa, u tom trenutku, veoma neizvesnom epidemiološkom situacijom\n• Nakon usvajanja rebalansa, a za potrebe planiranja likvidnosti budžeta i dinamike zaduživanja, projektovana je mesečna dinamika poreskih i neporeskih prihoda budžeta. Takva dinamika se dodatno ažurira u redovnim vremenskim intervalima kako bi se sagledala tekuća budžetska kretanja. Dakle, svako poređenje se jedino može vršiti sa prihodima koji su utvrđeni rebalansom budžeta. Bolja ekonomska kretanja i brži oporavak od inicijalnog plana, delimično zbog kraćeg trajanja najtežih epidemioloških mera su faktori koji su uticali na veći priliv prihoda budžeta. Kao primer bolje naplate prihoda, pored PDV-a možemo istaći i bolju naplatu prihoda od akciza na derivate nafte, usled nižih cena i kraćeg trajanja lockdown-a. Deo bolje naplate se može objasniti i time što postoje i kompanije koje su koristile samo deo pomoći u vidu minimalne zarade, a nastavile da plaćaju svoje poreske obaveze\n• Paket ekonomskih mera je široko disperzovan, a mere su imale za cilj očuvanje privrednih kapaciteta, radnih mesta i određenu stimulaciju privatne potrošnje stanovništva. Tvrdnja da je potrošeno 620 miliona evra da bi se u budžet vratilo 39 miliona je besmislena i zlonamerna jer tako nešto nije ni bio cilj samih mera. Mere su očuvale postojeći nivo privredne aktivnosti i ublažile drastičniji pad budžetskih prihoda. Jedini trenutno merljiv efekat je efekat fiskalnog stimulusa na prihodnu stranu budžeta i veći priliv PDV-a zbog trošenja isplaćenih 100 evra. Međutim, ti efekti nisu eksplicitno uračunati prilikom izrade rebalansa budžeta kao primer dobre prakse konzervativnog, kredibilnog i opreznog planiranja.\nNa kraju teksta se pominje i zaduživanje Srbije, odnosno naš javni dug. Naša zemlja je proteklih godina značajno smanjila učešće javnog duga u odnosu na BDP, i to za čak 20 procentnih poena. Naročito smo u poslednje dve godine bili aktivni u tom smislu - kontrolisali smo trošenje sredstava budžeta, otplaćivali skupe kredita, promovisali Srbiju kod stranih investitora. Upravo smo zahvaljujući tome bili spremni da veoma brzo reagujemo u vreme krize i da se zadužimo kako bismo pomogli privredi, baš kao što su to uradile i sve druge zemlje na svetu koje su imale takvu vrstu podrške privrednicima.\nDakle, u vreme krize je normalno da deficit jedne države raste i da se ulazi u zaduživanje kako bi se on finansirao.\nNe radi se o magiji i čarobnim štapićima, već o profesionalnom pristupu vođenja javnih finansija, rebalansu koji je sa jedne strane podrazumevao maksimalnu štednju i smanjenje troškova koji nisu primarni u trenutku krize, i pripreme ekonomskih mera kako bi se posledice krize ublažile.\nSrbija je imala prostora da se zaduži za dve milijarde evra, a da nam javni dug ostane na nivou ispod 60%, što smo odredili kao maksimalnu i optimalnu granicu za zaduživanje u vreme pandemije. Po preliminarnim podacima dug je trenutno na oko 56,8% (sa 57,3% koliko je iznosio nakon emisije obveznica na međunarodnom tržištu) sa ciljem i planom finansiranja do kraja godine, da ne pređe zadate limite.\nPreduzete mere kao i zaduživanje su pod stalnim nadzorom kako Međunarodnog monetarnog fonda, tako i rejting agencija koje u vreme povećanja deficita i zaduživanja nisu menjale kreditni rejting Srbije, čak su pohvalile i naglasile prednosti Srbije, koja je u krizu ušla sa stabilnim javnim finansijama, visokom likvidnošću i javnim dugom koji može da "nosi" značajno zaduživanje i ostane u prihvatljivim granicama u odnosu na BDP.\nOsim toga, juče su nam stigle i pohvale MMF-a, koji je istakao da su „vlasti u Srbiji na pandemiju odgovorile odmah, velikim paketom fiskalnih i monetarnih mera, kao i merama usmerenih ka bankarskom sektoru“. Ocenjuju i da su mere dobro osmišljene, i da su na pravi način usmerene na zaštitu i podršku domaćinstvima, podršku očuvanju radnih mesta, na veća ulaganja u zdravstvo, obezbeđenje dovoljne likvidnosti u bankarskom sektoru i olakšanje obaveza otplate kredita.\nMMF je svestan situacije u kojoj se ceo svet nalazi, baš kao i svetske finansijske institucije, rejting agencije, i u skladu sa realnim okolnostima komentariše naše finansije, za razliku od pojedinih domaćih stručnjaka i medija, koji koriste svaku priliku da iznose kritike na račun naše ekonomije.\nPonosni smo što u uslovima najveće ekonomske krize na svetu naša država stvoji čvrsto na nogama, što smo u prvoj polovini godine među zemljama u Evropi koje imaju najmanji pad privredne aktivnosti, što smo zadržali punu zaposlenost za vreme pandemije koronavirusa i što nam privreda i dalje dobro funkcioniše. Sada nastavljamo borbu za našu ekonomiju.\nSiniša Mali reakcija ekonomija Srbija NIN


Poverenica Janković osudila uvredljive izjave Sergeja Trifunovića o Oliveri Jovićević - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Poverenica Janković osudila uvredljive izjave Sergeja Trifunovića o Oliveri Jovićević\nPoverenica Janković osudila uvredljive izjave Sergeja Trifunovića o Oliveri Jovićević\nPoverenica za rodnu ravnopravnost Brankica Janković osudila je danas uvredljive izjave predsednika Pokreta slobodnih građana Sergeja Trifunovića o novinarki Radio-televizije Srbije Oliveri Jovićević.\n3Piše: Beta 16. oktobra 2019. 17.20\n„Upozoravamo da učestale seksističke opaske, uvrede i omalovažavanje žena pokazuju da kod pojedinaca postoji odsustvo svesti o odgovornosti za javno izgovorenu reč“, navodi se u saopštenju poverenice.\nKako je ocenjeno, diskriminacija po bilo kom osnovu je zabranjena zakonom, a političari imaju posebnu odgovornost i nedopustivo je da iznose bilo kakve diskriminatorne, uvredljive i omalovažavajuće stavove.\nU saopštenju se dodaje da su novinari zbog svog posla češće izloženi „neargumentovanoj i neprimerenoj kritici“, a ocenjeno je da su predmet češće novinarke koje se, kako se navodi, „svode na seksualne objekte i izložene su seksističkim, mizogenim i uvredljivim kvalifikacijama“.\nTrifunović je na Tviteru objavio da emisija koju Jovićević vodi postoji da ne bi radila na poziv, insinuirajući na prostituciju, kao i da će pokret na čijem je čelu kada dodje na vlast legalizovati prostituciju i omogućiti joj da radi svoj posao.\nIspod te objave usledilo je više uvredljivih pretnji.\nBrankica Janković, Sergej TrifunovićBeograd\nBrankica Janković: Napad na Trifunovića dokaz gde vodi nedopustiv govor\nBrankica Janković osudila izjavu Sergeja Trifunovića\n16. oktobra 2019. u 18.54\nU Srbiji ima previše novinara koji žele da se prostituišu kod političara na vlasti, i to je odvratno, za osudu.\n16. oktobra 2019. u 19.55\nZaista je bilo mučno gledati sinoćnu emisiju na javnom servisu koji vodi pomenuta novinarka. Umesto da zauzda brbljivog unapređenog šešeljoida od koga prestavnici opozicije nisu mogli da dođu do reči, pustila ga je da radi šta hoće, kao da je to debelo platio. Ako to nije prostitucija, kako se to onda zove?\n16. oktobra 2019. u 23.14\nOnako kako je vodila doticna persona razgovor je ispod svakog nivoa.Pod hitno treba da menja profesiju da se ne bi brukala vise.Tako da mislim da je kritika bila na mestu.Onom kopirmutantu Orilicu je bilo bas sve dozvoljeno.kako rece gosp.Tepic da ce gazda biti zadovoljan njegovim nastupom…


U utorak sednica Predsedništva BiH o Tegeltijinom imenovanju\nČlanovi Predsedništva BiH\nNa zahtjev srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika za utorak, 27. avgust, zakazana je vanredna sjednica ove institucije sa jednom tačkom dnevnog reda – imenovanje Zorana Tegeltije za predsjedavajućeg Vijeća ministara, potvrdio je za Radio Slobodna Evropa predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić.\nOn je precizirao za Klix.ba da neće glasati za mandatara prije nego što se dostavi ANP.\n"Postupat ću po zakonu, poštujući ranije usvojene odluke Predsjedništva BiH, a koje se u ovom konkretnom slučaju tiču NATO integracija. Prema tome, sjednica će biti kad se ispune zakonski uvjeti za to. Ponavljam, onakvim stavom, Dodik žrtvuje Tegeltiju", rekao je Komšić.\nI bošnjački član Predsjedništva Šefik Džaferović je kazao za Klix.ba da bez slanja ANP-a, "nijedan kandidat za predsjedavajućeg VM nema moju podršku".\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da Republika Srpska neće razgovarati o članstvu u NATO-u, jer je "cilj bombardovanja ovog saveza u ratovima na Balkanu bilo i civilno stanovništvo".\n"Činjenica je da u Republici Srpskoj na godišnjem nivou oboli više od 5.000 ljudi od malignih oboljenja, što je u odnosu na broj stanovnika više od prosjeka u regonu i na svjetskom nivou. To govori da cilj NATO-a na našim prostorima nije bio samo vojnik, nego i civilno stanovništvo i buduće generacije", rekao je Dodik za Alternativnu televiziju.\nOn je poslao ranije zahtjev za zakazivanje nove sjednice Predsjedništva, tačnije održavanje, ranije otkazane vanredne sjednice u vezi imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH.\nDodik je svoj zahtjev opravdao činjenicom da su u Sekretarijat Predsjedništva BiH u petak stigli zvanični akti Centralne izborne komisije (CIK) i Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA), kojima je potvrđeno da ne postoje zakonske prepreke koje mogu utjecati na imenovanje Tegeltije.\nCIK BiH je u četvrtak, postupajući po zahtjevu Predsjedništva BiH kao organa nadležnog za imenovanje predsjedavajućeg Vijeća ministara, utvrdilo da Tegeltija ispunjava sve potrebne uslove za imenovanje propisane Izbornim zakonom BIH.\nAgencija za istrage i zaštitu (SIPA) završila provjeru istinitosti informacija koje je Tegeltija naveo na obrascu izjave CIK-a i izvještaj o tome uputila Predsjedništvu, potvrdio je u petak za Radio Slobodna Evropa glasnogovornik SIPE.\nUkoliko članovi Predsjedništva imenuju Zorana Tegeltiju, odluka o tome biće dostavljena u dalju proceduru Komisiji Predstavničkog doma parlamenta BiH za pripremu izbora Vijeća ministara.\nSjednica na čijem je dnevnom redu bilo Tegeltijino imenovanje trebalo je da bude održana u utorak, 20. avgusta, ali su se članovi Predsjedništva Željko Komšić, Milorad Dodik i Šefik DŽaferović na konsultacijama prije sjednice dogovorili da je otkažu.\nPredsedništvo BiH je još 2009. godine podnelo zahtev za prijem BiH u NATO, a u decembru poršle godine NATO je odobrio aktivaciju Akcionog plana za članstvo (MAP).\nDa bi MAP bio aktiviran BiH treba da usvoji ANP.\nDodik je ranije izjavio da on nikada neće pristati na usvajanje ANP-a, odnosno ulazak BiH u NATO, dok su Komšić i bošnjački član Predsedništva BiH Šefik Džaferović uslovili imenovanje Tegeltije za predsedavajućeg Saveta ministara prethodnim upućivanjem ANP-a u Brisel.


U čast Darku Lazoviću: Zvezda otvara kapije za poslednje kolo protiv Mladosti\nFudbalski klub Crvena zvezda saopštio je da će ulazak na utakmicu poslednjeg, 30. kola Super lige Srbije između crveno-belih i Mladosti iz Lučana biti besplatan.\nMeč između Zvezde i Mladosti igra se u nedelju od 17.00.\nU prvoj utakmici ta dva rivala, koja je igrana u Lučanima, Crvena zvezda i Mladost su remizirali 1:1.\n„U nedelju će Crvena zvezda imati priliku da se revanšira svom protivniku, a kako je u pitanju poslednje kolo, odlučeno je da ulaz na ovu utakmicu bude slobodan. Duel Zvezde i Mladosti nosi i posebnu težinu, jer će to biti oproštajni meč Darka Lazovića, fudbalera koji će zabeležiti 142. zvanični nastup u crveno-belom dresu“, navodi se u saopštenju Zvezde.\nFudbaleri Crvene zvezde će sezonu završiti na drugom mestu na tabeli Super lige Srbije.\n„Iako su sezonu završili na drugom mestu, fudbaleri Zvezde su u značajno podmlađenom sastavu dali sve od sebe u borbi za novi naslov prvaka. Ove godine im to nije pošlo za rukom, ali nema sumnje da je ova sezona poslužila mladim fudbalerima za sticanje zlata vrednog iskustva i da će u narednu ući daleko spremniji za izazove koji ih čekaju. Poslednja ovosezonska utakmica biće i prilika navijačima da pozdrave ove mlade momke i požele im sreću u borbama koje predstoje“, dodaje se u saopštenju crveno-belih.\nIz aviona u autobus: Nema odmora, spremamo se za Igokeu


Naslovna VESTI Otvoren javni konkurs za srpsku kompoziciju na Evrosongu 2020\nEvrosong 2020 biće održan 12, 14. i 16. maja 2020. godine u Roterdamu, u organizaciji Evropske radiodifuzne unije (EBU)\nRadio-televizija Srbije je potvrdila učešće na “Pesmi Evrovizije” u Holandiji 2020. Ujedno je i raspisala javni konkurs za izbor kompozicije koja će predstavljati Srbiju na najgledanijem svetskom muzičkom takmičenju. Konkurs je otvoren do 15. novembra 2019. godine.\nU cilju razvijanja i unapređenja muzičkog stvaralaštva u oblasti popularne muzike, RTS organizuje izbor predstavnika Srbije za međunarodno takmičenje “Pesma Evrovizije 2020”. Roterdam je u neizvesnoj trci sa Mastrihtom izabran za domaćina 65. takmičenja za najbolju pesmu Evrope.\nIzbor kompozicije koja će predstavljati Srbiju i RTS na takmičenju za “Pesmu Evrovizije 2020” obaviće stručni žiri sastavljen od eminentnih muzičkih i medijskih stvaralaca, kao i publika na muzičkom festivalu (po evrovizijskom principu 50 odsto – 50 odsto).\nKompozicija koja bude imala najveći broj glasova po odluci stručnog žirija i publike biće predstavnik Republike Srbije na Evrosongu 2020.\nKonkurs i pravilnik možete pogledati OVDE.\nPrijave na konkurs sa radovima dostavljaju na adresu: JMU, Radio-televizija Srbije, Zabavni program, Muzička redakcija, Takovska 10, 11000 Beograd, sa naznakom za “Pesmu Evrovizije 2020”.\nPrethodni članakIzmiješane boje: Promocija novog Vanninog albuma\nSledeći članak“Boriću se” – samostalni singl Sabljara iz “Dža ili bu”


EK izdvaja do 9 milijardi evra za ekonomski oporavak Zapadnog Balkana – Srce Srbije\nEK izdvaja do 9 milijardi evra za ekonomski oporavak Zapadnog Balkana\nEvropska unija (EK) izdvojiće do 9 milijardi evra za ekonomski razvoj i oporavak regiona, saopštila je Evropska komisija koja je danas usvojila ekonomski i investicioni plan za Zapadni Balkan.\nEkonomskim i investicionim planom EU će mobilisati do 9 milijardi evra „za inicijative za ulaganja u oblastima saobraćajnog prevoza, energije, zelene i digitalne tranzicije, za stvaranje održivog rasta i radnih mesta“, rekao je komesar EU za susedstvo i proširenje, Oliver Varhelji, predstavljajući plan za Zapadni Balkan, saopšteno je iz Evropske komisije.\nVisoki predstavnik EU za spoljnu i bezbednosnu politiku i potpredsednik Evropske komisije, Žozep Borelj, istakao je da se ovim planom daje „čvršća i dublja podrška“ partnerima da ostvare napredak na svom putu ka EU.\nIsti stav izneo je i Varhelji koji je dodao da se planom nudi put za uspešnu ekonomsku integraciju, kako bi se ubrzao proces usklađivanja sa EU i „zatvorio jaz“ između regiona, čime bi se, kao krajnji cilj ubrzao proces integracije u EU.\nPlanom je utvrđeno deset inicijativa za ulaganja kako bi se podržale važnije drumske i železničke veze u regionu, obnovljiva energija i prelazak sa uglja, renoviranje javnih i privatnih objekata da bi se povećala energetska efikasnost i smanjile emisije gasova sa efektom staklene bašte, infrastruktura upravljanja otpadom i otpadnim vodama, kao i puštanje u rad širokopojasne infrastrukture, izlistali su iz Evropske komisije.\nPlanom su takođe predviđena ulaganja u privatni sektor u nameri da se podstakne konkurentnost i inovacije, naročito malih i srednjih preduzeća.\nIz Evropske komisije očekuju da će podrška kroz Ustanovu za jemstva za Zapadni Balkan, u sklopu Spoljne garancije EU i Evropskog fonda za održivi razvoj, takođe mobilisati potencijalne investicije do 20 milijardi evra u narednoj deceniji.\nTvrde da će investicioni paket biti „glavni podstrekivač za olakšavanje povećanja javnih i privatnih investicija u regionu od strane evropskih i međunarodnih finansijskih institucija“.\n„Bolje povezivanje ekonomija na Zapadnom Balkanu u regionu, i sa EU zahteva čvrstu posvećenost Zapadnog Balkana sprovođenju osnovnih reformi, produbljivanju regionalne ekonomske integracije i razvoju zajedničkog regionalnog tržišta na osnovu komunitarnog prava EU da bi se region učinio privlačnijim investicionim okruženjem“, poručili su.\nEvropska komisija, osim ekonomskog i investicionog plana, ujedno je predstavila smernice za primenu Zelene Agende na Zapadnom Balkanu, a čije se usvajanje očekuje u novembru na Samitu Zapadnog Balkana.\nKako su naveli u saopštenju, agenda predviđa mere u okviru pet stubova.\n„To su (I) klimatske mere, uključujući deugljenizaciju, energiju i mobilnost, (II) cirkularnu ekonomiju, rešavanje posebno pitanja otpada, reciklaže, održive proizvodnje i efikasnog korišćenja resursa (III), bioraznovrsnost, sa ciljem da se zaštiti i obnovi prirodno bogatstvo regiona (IV), borbu protiv zagađenja vazduha, vode i zemljišta, i (V) održive prehrambene sisteme i ruralne sredine. Digitalizacija će biti glavni podstrekivač za gore navedenih pet stubova u skladu sa konceptom dualne zelene i digitalne tranzicije“, dodaju.\nDodaju da „komisija podržava napore koje vlade u regionu ulažu u razvoj nove vizije za stvaranje regionalnog ekonomskog prostora, a za koji se podrška očekuje na Samitu u Sofiji u novembru 2020.“, i naglašavaju da će EU nastojati da region približi jedinstvenom tržištu EU.\n„Povećanje investicija i ekonomski rast biti mogući samo ako se Zapadni Balkan čvrsto posveti i primeni osnovne reforme u skladu sa evropskim vrednostima“, naglasili su.\nEvropska komisija je danas usvojila i Paket proširenja 2020. godine, svoju godišnju ocenu osnovnih reformi kod partnera na Zapadnom Balkanu i u Turskoj, dok uz ove ocene idu preporuke i smernice za prioritete reforme, koje su u središtu procesa pristupanja EU.\n„Primena ovih reformi, posebno u oblasti vladavine prava, biće od presudnog značaja za uspeh ovog ekonomskog plana i negovanje održivog ekonomskog razvoja u regionu“, zaključili su.\nČlanak EK izdvaja do 9 milijardi evra za ekonomski oporavak Zapadnog Balkana se pojavljuje prvo na KoSSev.


0\tMarch 23, 2020 6:10 pm\nDanas je jedan čelnik FED-a objavio procenu koliko ljudi bi zbog pandemije korona virusa moglo ostati bez posla. I, te brojke nisu nimalo prijatne. On kaže da bi stopa nezaposlenosti u drugom kvartalu 2020. mogla iznositi 30 čak odsto. Takođe je naveo da bi BDP mogao pasti za polovinu.\nDa podsetimo, najveća nezaposlenost u Americi je zabeležena tokom Velike depresije 1993. godine i iznosila je 24,5 odsto. Tokom poslednje finansijske krize ona je u jednom trenutku dostigla 10,2 odsto.\nU SAD se samo prošle nedelje 281.000 osoba prijavilo na tamošnji biro za nezaposlene, što je oštar rast, od 70.000 ljudi, u odnosu na nedelju koja joj je prethodila. Očekuje se da bi samo u martu između 500.000 i pet miliona ljudi moglo ostati bez posla u ovoj zemlji.\nIpak, zvaničnici pokušavaju da smire javnost podsećanjem da je ovo samo kratkoročni trend, i da će se američka ekonomija oporaviti posle pandemije.\nDemokrate u Senatu blokirale usvajanje paketa pomoći zbog koronavirusa\nAmerički Senat nije usvojio plan ekonomske pomoći usled pandemije koronavirusa, pošto ga predstavnici demokrata nisu podržali u drugom glasanju, objavio je Vašington post.\nRezultat glasanja bio 49:46 u korist predstavnika demokrata koji su se izjasnili protiv – što su učinili i u nedelju kada su republikanski i demokratski senatori prvi put glasali o paketu pomoći teškom do dve hiljade milijardi dolara.\nPlanirano je da paket pomoći pomogne američkoj ekonomiji tako što će više od devedeset odsto porodica i kompanija u SAD dobiti direktne novčane isplate kako bi prenebregli ekonomske posledice koronavirusa.\nPredstavnici demokrata su izrazili rezerve prema merama tvrdeći da previše povlastica pružaju korporacijama. Umesto toga njihov predlog je raspodela većeg dela novca za javne zdravstvene centre, domove za starije građane, maske za lice, respiratore i lokalne vlasti – da bi efektnije radili na suzbijanju pandemije koronavirusa.\nPomozimo Marku koji je na lečenju u Americi!\nNovi protesti širom Čikaga, policijski čas večeras od 9 PM 0\nPlanirate promenu posla? Top 5 najbrže rastućih privrednih oblasti za 2022.godinu 0\nIkone radjene tehnikom paljenja drveta 0\n1,6 miliona korisnika Fejsbuka u Ilinoisu trebalo bi da uskoro dobije odštetu od $400 0


Vesti online / Vesti / Srbija / Dve trećine građana ne želi da se druži sa gej osobama\nDve trećine građana ne želi da se druži sa gej osobama\nU Srbiji postoji izražen stepen homofobije što potvrđuje podatak da dve trećine građana ne želi da se druži sa LGBT osobama, rekao je u Beogradu direktor Kancelarije za ljudska i manjinska prava Dušan Ignjatović. Spadate li u njih?\nKako biste reagovali da ovo vidite uživo?\nNa otvaranju seminara posvećenog borbi protiv diskriminacije gej osoba, Dušan Ignjatović je rekao da je pravni okvir u Srbiji koji se odnosi na ljudska prava dobar i da je u toku izrada antidiskriminacione strategije u okviru koje će biti planirana primena sistemskih mera.\n"Srbija je u januaru 2012. godine pristupila projektu Saveta Evrope za sprečavanje diskriminacije na osnovu seksualne orijentacije i rodnog identiteta", rekao je Ignjatović i dodao je pristupanje projektu bila "potreba ali i odgovoran potez". On je naveo da izveštaji Beogradskog centra za ljudska prava i Gej strejt alijanse kontinuirano ukazuju na prisustvo homofobije u drušstvu i kao primer naveo da bi polovini populacije smetalo da im LGBT osobe stanuju u susedstvu.\n"Svedoci smo raznih stvari - od podsmešljivih komentara do govora mržnje i otvorenih pretnji napadima", rekao je Ignjatović.\n60 odsto građana se protivi tome da gej osoba ili lezbejka budu na rukovodećem mestu u državi, dve trećine građana se ne bi družilo sa nekom LGBT osobom a tri četvrtine je protiv toga da vaspitači dece budu osobe druge seksualne orijentacije. On je dodao da se Srbija po tome ne razlikuje mnogo od zemalja u okruženju a da se takvo stanje često opravdava tradicionalnim i kulturnim vrednostima, nesklonošću da se prihvati nešto novo i konzervativinm stavovima.\nIgnjatović je rekao da je potrebno smanjiti jaz između populacije i LGBT osoba što će, kako je ocenio, verovatno biti dugotrajan proces, ali da se mora težiti ravnopravnosti svih.\nDRUŠTVO Homofobično oko 60 odsto građana Srbije: Da li ste među njima?\nEX YU Evropa, bato: Gejevi ponovo paradirali u Podgorici\nESTRADA Maja: Gejeve treba držati u kavezima!


Povećanje efikasnosti primenom portalskih rešenja Povećanje efikasnosti primenom portalskih rešenja – Personal magazin\nRegionalna privredna komora Užice je 1. jula u saradnji sa kompanijom Smart d.o.o. iz Novog Sada, bila domaćin prezentacije pod nazivom “Povećanje efikasnosti primenom portalskih rešenja“. Na prezentaciji je učestvovalo…\nRegionalna privredna komora Užice je 1. jula u saradnji sa kompanijom Smart d.o.o. iz Novog Sada, bila domaćin prezentacije pod nazivom “Povećanje efikasnosti primenom portalskih rešenja“. Na prezentaciji je učestvovalo oko 30 menadžera iz 20 različitih organizacija, od javnih do malih, srednjih i velikih preduzeća Užičkog regiona.\nCilj prezentacije je bio upoznavanje sa novim tehnološkim rešenjima zasnovanim na Microsoft tehnologijama koja imaju osnovnu namenu da omoguće brži, lakši i sigurniji rad u poslovanju.\nGordana Slijepac, account manager je prisutne upoznala sa kompanijom Smart i proizvodima i rešenjima koji se nalaze u ponudi. Senior poslovni analitičar u Smart-u, Dijana Koviljac, predstavila je dva rešenja izgrađena u Smart-ovoj razvojnoj laboratoriji.\nPrvo je prisutne upoznala sa već nagrađivanim rešenjem Elektronska pisarnica – Smart Elpis 2009, kao odgovor na problem postojanja velike količine dokumentacije za arhiviranje i interno raspoređivanje. Zatim je predstavila konkretne primere praktične primene rešenja u vidu sistema za upravljanje dokumentacijom i zapisima prilikom uvođenja ISO standarda.\n“Organizacije danas investiraju značajna sredstva u IT kako bi bili efikasniji u svom poslovanju” izjavila je Dijana Koviljac, senior poslovni analitičar za Smart. “Veoma smo zadovoljni što vlada veliko interesovanje za rešenja koja su proizvedena od strane našeg razvojnog tima. Upravo ova rešenja su i dizajnirana da olakšaju rad sa veoma obilnom dokumentacijom i da reše postojeće probleme u komunikaciji. Obzirom na njihovu fleksibilnost, ova rešenja su prilagodljiva pojedinačnim zahtevima korisnika bez obzira na tip organizacije gde se primenjuje“, dodala je Dijana.\nPrezentacija je bila zaokružena izlaganjima senior eksperta, Bojana Buhača sa načinima kako ostvariti efikasniju razmenu informacija i upravljanje poslovnim procesima unutar organizacije kroz Microsoft tehnologije (SharePoint), i account manager-a Moldvaji Viktora, koji je skrenuo pažnju na neophodno postojanje bezbednosti informacija u poslovnom okruženju kroz upotrebu Sophos anti-virus zaštite.\nPovećanje efikasnosti primenom portalskih rešenja was last modified: July 5th, 2010 by Redakcija\nElektronska pisarnicaportalSharePointSmartSmart Elpis 2009\nWeb sajt koji koristi Microsoft zero-day


Makron o proširenju: BiH opasna paklena mašina u regionu - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Makron o proširenju: BiH opasna paklena mašina u regionu\nFrancuski predsednik Emanuel Makron je izjavio da je cilj izgradnje „svetski moćne i brže, snažnije objedinjene Evropske unije nespojiv s time da se sad otvara proces proširenja“.\n0Piše: Beta 07. novembra 2019. 16.19 Izmenjeno: 16.20\nMakron je to rekao u intervjuu britanskom nedeljniku „Ekonomist“ i, na opasku da je među partnerima u EU bilo kritika zbog odbijanja Francuske da odobri početak pregovora sa Skopljem i Tiranom, uzvratio da se takođe „moraju preobraziti procedure proširivanja“.\n„I drugo, ako postoji bojazan za taj region, pre Makedonije i Albanije je tu pitanje Bosne i Hercegovine… jer ‘paklena mašina’ koja otkucava ‘tik-tak’ uz Hrvatsku i koja je sučeljena s problemom povratka džihadista jeste Bosna i Hercegovina“, predočio je francuski predsednik.\n„Ali ja ne želim nikakav ulazak u članstvo“, napomenuo je Makron, „pre nego što se sprovede reforma same Evropske unije i mislim da je to preduslov, nužan i pošten“.\n„I, ako se tokom idućih meseci reformišu postupci za ulazak u članstvo pre otvaranja pregovora, ja sam spreman da prihvatim pokretanje pregovora“, naglasio je on.\n„S tim da i oni (dve zemlje)“, dodao je, „učine dodatne napore koji im preostaju“.\nMehanizmi pregovora o članstvu, smatra francuski predsednik, „nisu prilagođeni, primereni, nisu strategijski, nisu politićki, a previše su birokratski i ne mogu se vraćati unazad“ ako nešto bitno ne valja i „to pitanje se mora postaviti“.\nMakron je dodao i da među članicama u EU nema doslednosti jer nisu svi na samitu u oktobru ni bili za odobravanje početka pregovora sa Severnom Makedonijom, dok je praktično polovina članica Unije bila protiv „zelenog svetla“ za Albaniju.\n„A ja sam nastojao da upravo budem dosledan i rekao sam im (partnerima) – imamo problem… nismo u stanju da funkcionišemo sa 28 članica, sutra 27, a mislite li vi da bi to bolje išlo kad bi nas bilo 30 ili 32?“\n„Oni mi kažu-ako danas pokrenemo, to je za 10 ili 15 godina“, naveo je Makron i, kako je primetio, „nije to pošteno prema našim sunarodnicima i građanima tih zemalja“.\n„Eto“, upozorio je on, „potrebno nam je 20 godina da preuredimo bankarstvo i, prema tome, čak i ako sad počnemo pregovore o članstvu, nećemo uspeti da reformišemo EU ako idemo istim ritmom kao danas“.\n„Jer na kraju će Evropa postati samo tržište, neće više biti solidarnosti, politike budućnosti“, rekao je francuski predsednik i predočio da, ako nema saglasnosti da se povećaju izdaci za budžet posle izlaska iz ćlanstva velike Britanije, neće biti ni podrške manje razvijenim podrućjima.\n„Neće biti ni sredstava da se investira u strane zemlje, a neki onda kažu:to je jedini način da se spreči da tamo caruju Rusija, Turska, Kina… ali ti uticaji su žilavi i jačaju u zemljama koje pregovaraju o članstvu ili su neke već ćlanice EU“, zaključio je Makron.\nBosna i Hercegovina, Emanuel MakronLondon


'Krajiška kuća' u Banjoj Luci za podršku domaćoj proizvodnji @ StartBiH.ba\nBanjalučani, a posebno mlađa populacija, pretežno iz ruralnih mjesnih zajednica na području grada, pokazuju sve veće interesovanje za poljoprivrednu proizvodnju, povratak selu i ostanak na svojim imanjima.\nPremao podacima Centra za razvoj poljoprivrede i sela Banja Luka, starosna struktura korisnika podsticajnih sredstava odobrenih iz budžeta Grada za poboljšanje poljoprivredne proizvodnje na teritoriji grada je ispod 40 godina životne dobi.\nS obzirom na trenutno opće društveno stanje, usmjereno ka iseljavanju i odlasku stanovništa u inostranstvo, taj podatak ohrabruje, a u Centru poseban akcenat stavljaju na podsticaj povratka selu, ruralnom razvoju i poljoprivrednoj proizvodnji, što rezultira novim radnim mjestima, samozapošljavanjem i ostvarivanjem vlastitih prihoda.\nIstiču da je u 2018. godini utrošeno više od 1,2 miliona KM za različite vrste podsticaja u okviru poljoprivredne proizvodnje, opremanja objekata, nabavke mehanizacije, kao i premija.\nNačin plasmana na domaće tržište, a koji zagavoraju u Centru za razvoj poljoprivrede i sela Banja Luka, zaokružio bi proces “od domaćeg sjemena do gotovog proizvoda”, plasiranog na lokalno tržište.\nStoga, najavljuju tržnicu domaćih proizvoda, brend “Krajiška kuća”, a predviđene su i rejonske pijace na području grada Banja Luka, koje bi bile nova šansa za domaćeg proizvođača da unovči svoj rad, a građani da kupuju provjereno i domaće, čime će se istovremeno uticati na smanjenje nekontrolisanog uvoza.\nU toku su pregovori sa domaćim proizvođačima, čiji bi proizvodi našli mjesto u “Krajiškoj kući”, a u planu je da se brendiraju sa jedinstvenom ambalažom.\nTakođer, planirano je da se podigne nova savremena tržnica domaćih proizvoda kao sigurno tržište za plasman domaćih proizvoda.\nU Centru smatraju da subvencionisanjem prozvodnje i davanjem premija, domaći proizvod može biti prioritet na tržištu Republike Srpske, očuvati agrar, omogućiti poljoprivrednicima i prerađivačima da prodaju svoje proizvode i postanu lojalna konkurencija u odnosu na razne nakupce i preprodavce koji plasiraju robu iz uvoza.\nUskoro konkurs: Certifikat Europe Group i stalno zaposlenje za mlade


Bilateralne odbrambene konsultacije sa Grčkom | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nBilateralne odbrambene konsultacije sa Grčkom\nTokom održavanja redovnih bilateralnih odbrambenih konsultacija u Beogradu, načelnici uprava za međunarodnu vojnu saradnju Ministarstva odbrane Republike Srbije kapetan bojnog broda Milan Konjikovac i Ministarstva nacionalne odbrane Republike Grčke brigadni general Miltiadis Grilakis razmenili su stavove o političko-bezbednosnoj situaciji u regionu. Konstatovali su neophodnost zajedničkog delovanja i jedinstvenog odgovora celokupne međunarodne zajednice na kompleksne bezbednosne izazove, uključujući i migratornu krizu.\nKapetan bojnog broda Konjikovac zahvalio je na kontinuiranoj podršci Republike Grčke u ostvarivanju strateških ciljeva srpske spoljne politike. Upoznao je sa aktivnostima i prioritetima MO i VS u procesu pristupanja EU, saradnji u Programu PzM, kao i angažovanju u multinacionalnim operacijama. Posebno je naglasio profesionalan odnos grčkih vojnika u sastavu KFOR.\nIzrazio je zadovoljstvo ostvarenim nivoom saradnje u oblasti odbrane, istakavši da unapređenje vojno-vojne i vojnoobrazovne saradnje treba da bude prioritet. Preneo je očekivanje o nastavku kontinuiteta poseta na visokom nivou.\nGeneral Grilakis istakao je značaj zajedničkih vežbi, obuke i saradnje u oblasti ABHO. Izrazio je očekivanje da će uskoro biti potpisan Memorandum o saradnji u okviru Atinskog multinacionalnog strateško-pomorskog koordinacionog centra „AMSCC“, koji pruža značajne mogućnosti za efikasan transport ljudstva i opreme morskim i vazdušnim putem, radi blagovremenog angažovanja u multinacionalnim operacijama. Ponovio je spremnost Republike Grčke za nastavak podrške i razmenu iskustava u procesu evropskih integracija, posebno u angažovanju Republike Srbije u borbenoj grupi EU HELBROC.


EU dala Kosovu rok od četiri meseca za izradu statuta ZSO - Sputnjik Srbija\n16:10 05.04.2018 (osveženo 16:27 05.04.2018) Preuzmite kraći link\n„Najava premijera Ramuša Haradinaja da dâ mandat upravljačkom timu da izradi nacrt statuta Zajednice/Asocijacije opština sa srpskom većinom na Kosovu je vrlo dobrodošla. Izrada nacrta statuta je počela i završiće se u vremenskom okviru od četiri meseca“, stoji u saopštenju Evropske službe za spoljne poslove.\nU saopštenju se navodi da ovaj „dugo očekivani korak“ omogućava početak primene dogovora o Zajednici srpskih opština, što je, kako se naglašava, obaveza koju je Kosovo preuzelo u okviru dijaloga kome posreduje EU i uz sporazume dogovorene u Briselu u aprilu 2013. godine i avgustu 2015. godine.\nIstovremeno, direktorka za Zapadnu Evropu, Zapadni Balkan i Tursku u Evropskoj službi za spoljne poslove Angelina Ajnhorst, koja se nalazi u poseti Prištini, naglasila je da „Kosovo mora da sprovede sporazum o ZSO bez većih kašnjenja“. Ona je dodala da nesporazumi između Beograda moraju biti rešeni „u miru i kroz dijalog“.


MINISTARSTVO INOSTRANIH POSLOVA RUSIJE OCIJENILO: Mogli smo sarađivati, da Podgorica nije okrenuta samo prozapadnom kursu - PV Informer MINISTARSTVO INOSTRANIH POSLOVA RUSIJE OCIJENILO: Mogli smo sarađivati, da Podgorica nije okrenuta samo prozapadnom kursu - PV Informer\nMINISTARSTVO INOSTRANIH POSLOVA RUSIJE OCIJENILO: Mogli smo sarađivati, da Podgorica nije okrenuta samo prozapadnom kursu\n2 godine pre 445 pregleda Izvor: vijesti.me\nIz Ministarstva, na čijem čelu je Sergej Lavrov, “Vijestima” je saopšteno da Rusija i Crna Gora imaju bogatu istoriju bilateralnih odnosa i značajan potencijal za interakciju.\n“Nažalost, te mogućnosti se ne koriste”, odgovoreno je iz Odjeljenja za informisanje i medije ruskog Ministarstva vanjskih poslova na pitanje kakvi su tenutni odnosi između dvaju zemalja.\nRazlog za to što se te mogućnosti ne koriste, u ruskom Ministarstvu vide u tome što je “zvanična Podgorica za sebe izabrala bezalternativni prozapadni kurs razvoja”.\n“Praksa pokazuje da pokušaji formiranja sopstvenog nacionalnog identiteta isključivo na osnovu poricanja istorijskog iskustva, prekida veza sa susjedima i nade u svijetlu evroatlantsku budućnost, vode samo do povećanja konfrontacije u regionu, koji je, i bez toga, opterećen brojnim izazovima”, navodi se u odgovoru ruskog Ministarstva.\nIz tog resora su istakli da se nadaju da će se stvoriti uslovi za povratak razvoja rusko -crnogorskih odnosa na uzajamno korisnim osnovama.\nDobri odnosi Crne Gore i Rusije narušeni su nakon zaokreta crnogorske vlasti ka Zapadu i odluke da državu vodi ka članstvu u NATO, kao i odluke da se u potpunosti pridruže sankcijama EU protiv Rusije.\nTe odluke su naišle na veliko protivljenje Rusije, pa je 2017. godina, posebno do juna, kada je Crna Gora i zvanično postala 29. članica NATO-a, protekla u objavljivanju “oštrih” saopštenja iz ruske Vlade.\nSaopštavano je da u Crnoj Gori postoji neprijateljski odnos prema Rusima i da je produženje bezviznog režima za Ruse na 90 dana samo lukavstvo, da su tvrdnje o miješanju Rusije u unutrašnje stvari Crne Gore potpuno neosnovane…\nTe godine ruskim građanima su upućivani pozivi da više ne putuju u Crnu Goru jer tamo vlada opšta antiruska histerija kojom rukovodi vlast u Podgorici, a koju su u Kremlju optuživali za antiruski stav i politiku.\nNajveći izazovi između dvije zemlje nastupili su nakon nakon hapšenja optuženih za pokušaj nasilne smjene vlasti u Crnoj Gori na izborima u oktobru 2016. godine. Prema optužnici crnogorskog Specijalnog tužilaštva, prvobitni organizatori “državnog udara” su dvojica ruskih državljana Eduard Šišmakov i Aleksandar Popov, kojima se sudilo pred Višim sudom u Podgorici.\nViši sud je 9. maja, između ostalih, osudio Popova na 12, a Šišmakova na 15 godina zatvora zbog krivičnog djela “stvaranje kriminalne organizacije i terorizam u pokušaju”.\nNakon presude, iz Odjeljenja za informisanje i medije ruskog Ministarstva inostranih poslova je saopšteno da presuda Višeg suda u Podgorici “ne ostavlja nikakvu sumnju u politizaciju crnogorskog sistema pravde i njegovu podložnost manipulacijama spolja”, te da samo može pogoršati rusko-crnogorske odnose, koji su već na najnižoj tački u njihovoj istoriji.\nNeophodna izgradnja bilateralnog dijaloga\nPočetkom jula ove godine je sa sastanka predsjednika Mila Đukanovića i odlazećeg ambasadora Rusije u Crnoj Gori Sergeja Gricaja, saopšteno da današnji karakter rusko-crnogorskih odnosa ne odgovara duhu vjekovnih i tradicionalno prijateljskih veza.\n„Sagovornici su ukazali na neophodnost preduzimanja zajedničkih napora za popravljanje situacije i za izgradnju bilateralnog dijaloga od obostranog interesa za narode ove dvije zemlje“, saopšteno je tada iz Đukanovićevog kabineta.


Auto-industrija Srbije - Strana 9 - GARAŽA forum\nPost od Heinz » 17 Mar 2016, 07:35\nhttp://www.danas.rs/danasrs/ekonomija/p ... _id=317604\nPrema tome, ako je ukupni bruto izvoz fijata 500L bio oko 5,2 milijarde dolara, neto izvoz, to jest "pravi" izvoz bio je oko 1,6 milijardi dolara, za sve vreme proizvodnje ovog modela.\nPost od nmaric1993 » 17 Mar 2016, 13:34\nVidecemo da li ce restajling poboljsati sta, oko novembra bi trebao da se pocne da se proizvodi, tako mi kaze drugar koji radi u Fiatu, do novembra treba da zavrse promene na liniji za novi model...\nPost od dragvorl » 19 Mar 2016, 16:19\nNasipa se teren za buducu industrijsku zonu gde ce biti Lear u NS, ako sve bude po planu.\nhttps://www.youtube.com/watch?feature=p ... 8vroMGFTfk\nPost od pankoz » 19 Mar 2016, 17:10\nGde je ta lokacija?\nPost od dragvorl » 19 Mar 2016, 17:14\nIzmedju rafinerije i AP.\nPost od Geza » 23 Mar 2016, 12:19\nU pripremi srpski električni automobil\nhttp://www.b92.net/automobili/vesti.php ... id=1110599\n„Sve je istestirano i nadamo se da će za šest meseci industrijski model biti pripremljen za proizvodnju“, ukazao je Vujović.\n„Paralelno sa razvojem baterije razmišljamo i o dizajnu, koji treba u startu da bude nešto prepoznatljivo, što sadrži srpski identitet“, smatra Janković. On je rekao da Srbija, kada naftni lobi bude pokleknuo i dopustio vozila na struju, mora biti spremna za tu utakmicu.\nPost od Kornjaca Rade » 24 Mar 2016, 14:46\nB92: Tigar tajers - otvoren novi pogon od 215 mil. EUR http://www.b92.net/biz/vesti/srbija.php ... id=1111614\nPost od HKS » 24 Mar 2016, 18:29\nŽivo me zanima šta će ovaj Aqoos da uradi.\nPost od Geza » 28 Maj 2016, 10:22\nhttp://www.b92.net/biz/vesti/srbija.php ... id=1136887\nBeograd -- I Srbija će praviti električne automobile. Cena "aksiosa" neće prelaziti 10.000 evra.\nSrbija je jedina zemlja u Evropi koja ne daje nikakve subvencije za električne automobile i hibride. Dotacije u pojedinim zemljama EU idu i do 8.000 evra, a kod nas nisu predviđene ni poreske olakšice, pa čak ni besplatno parkiranje.\nPre nekoliko godina je država sa 100.000 dinara stimulisala prodaju eko-vozila u Srbiji ali se nije pridržavala sopstvene odredbe, pa je japanska "Tojota" morala da za oko stotinak prodatih vozila zatraži naplatu putem suda. Spor je okončan u korist Japanaca.\nNajkasnije do septembra ove godine na ulicama Beograda pojaviće se malo gradsko vozilo na struju čija cena neće prelaziti 10.000 evra, pišu Večernje novosti.\nPreduzeće "Eko Srbija" je već dogovorilo prvu isporuku delova za sklapanje 12 automobila, ali su ambicije da se skoro svi delovi ubrzo proizvode u Srbiji. Kako kažu, zatvorili su i kompletan finansijski plan, dobili potrebne "papire", i sada je sve samo do tržišta.\n"Mi smo sa kineskim partnerom dogovorili sve oko uvoza delova. Od šasije, motora, baterija, karoserije, koji bi se sklapali u okolini Beograda. Ipak, naša želja je da elektromotor i karoseriju pravimo u Srbiji pa smo već otpočeli pregovore sa srpskim kompanijama koje mogu da proizvedu ove komponente", kaže Dragan Škrnjić, direktor "Eko Srbije".\nZanimljivo je da je "Eko Srbija" dobila potpuno besplatno licencu od jedne renomirane italijanske kompanije za prizvodnju elektromotora. Istu licencu je nedavno otkupio i japanski "Suzuki".\n"Prvi automobil, koji će se na našem tržištu prodavati pod imenom "aksios" predstavićemo javnosti u septembru, na 5. "Tesla reliju", na kome učestvuju električna vozila i hibridi iz celog sveta. Automobil je namenjen, pre svega, za korišćenje u gradskim uslovima. Ima domet sa jednim punjenjem baterija do 140 km u realnim uslovima. Maksimalna brzina je 60 km na čas", kaže Škrnjić.\nOno što je posebno zanimljivo je da se "aksios" puni na običnoj kućnoj utičnici od 220 volti i da je vreme maksimalnog punjenja baterije oko osam časova. Potrebno je samo dva sata za punjenje 60 odsto kapaciteta baterije.\nPost od masaivan » 28 Maj 2016, 22:57\nInteresantno Axios Grci zovu reku Vardar\nPost od Geza » 20 Jun 2017, 21:35\nKomponente za „škodu“ iz Čačka možda do kraja godine\nhttp://www.24online.info/komponente-za- ... ja-godine/\nVlasnik kompanije „Auto Čačak“, Milenko Kostić, izjavio je da je u planu pokretanje proizvodnje komponenti za potrebe češke fabrike automobila „Škoda“, u nekadašnjoj hemijskoj industriji „Prvi maj“.\nKostić je, tokom posete ambasadorke Češke, Ivane Hlavsove „Auto Čačku“, naveo da je plan da se proizvodnja pokrene do kraja godine.\nOn je novinarima rekao da pregovori traju već par meseci.\n„Očekujemo rezultate, poznato je da je ta fabrika pod stečajem, ali radimo na tome da ona oživi. Imajući u vidu njihov proizvodni program, tu bi mogao da se proizvodi stiropor, sedišta, komponente za vrata i motor“, rekao je Kostić.\nHlavsova kaže da će buduća saradnja najviše zavisiti od srpskih potrošača i želje da se kupuju škodini automobili.\nPost od Velja » 21 Jun 2017, 08:52\nDok ne vidim maketu te fabrike ništa im ne verujem\nPost od shandu90 » 21 Jun 2017, 11:40\nHoce li biti neka prostorija, da moze da se vidi kako ce deo unutrasnjosti fabrike?\nPost od HKS » 21 Jun 2017, 12:13\nVelja je napisao: Dok ne vidim maketu te fabrike ništa im ne verujem\nA ima i najava o fabrici kineskih guma, elektroauta....\nPost od shandu90 » 21 Jun 2017, 13:56\nI tu maketu cekamo, onda ih sve izlozimo u muzeju i zayebemo i Njujorski MOMA.


OTKAZANI LETOVI ER SRBIJE ZA NJUJORK: Avion zbog renonta neće leteti od 24. septembra do 6. oktobra, evo ŠTA DA RADE PUTNICI!\nOTKAZANI LETOVI ER SRBIJE ZA NJUJORK: Avion zbog renonta neće leteti od 24. septembra do 6. oktobra, evo ŠTA DA RADE ...\nZbog toga će putnici sa četiri leta Beograd-Njujork-Beograd, biti prebačeni na letove drugih kompanija ili će im biti ponuđen povraćaj novca, saopštila je "Er Srbija". Nacionalni avio-prevoznik navodi da uvek planira redovno tehničko održavanje na početku niske sezone, kada je u ...\n„Er Srbija” je najavila da njen avion „erbas A330” koji leti na liniji Beograd - Njujork - Beograd, neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra zbog redovnog tehničkog održavanja. Zbog toga će putnici sa četiri leta, sa linije Beograd - Njujork - Beograd, biti ...\nEr Srbija je najavila da njen avion erbas A330 (YU-ARA), koji leti na liniji Beograd – Njujork – Beograd, neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra zbog redovnog tehničkog održavanja . Zbog toga će putnici sa četiri leta, sa linije Beograd – Njujork – Beograd, biti ...\nKompanija "Er Srbija" je najavila da njen avion "erbas A-330", koji leti na liniji Beograd-Njujork-Beograd, neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra zbog redovnog tehničkog ...\nEr Srbijin erbas A330 privremeno neće leteti do Njujorka Er Srbija je najavila da njen avion erbas A330 (YU-ARA), koji leti na liniji Beograd - Njujork - Beograd, neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra zbog redovnog tehničkog održavanja.\nBez letova Er Srbije na liniji Beograd-Njujork od 24. septembra do 6. oktobra\nKompanija Er Srbija je saopštila da njen avion koji leti na relaciji Beograd-Njujork zbog redovog tehničkog održavanja neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra. Tehnički pregled "erbasa A330" radi se na dve godine i za njega su bila ponuđena dva termina, a Er Srbija ...\nKompanija Er Srbija je danas saopštila da njen avion koji leti na relaciji Beograd-Njujork zbog redovog tehničkog održavanja neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra. Tehnički pregled "erbasa A330" radi se na dve godine i za njega su bila ponuđena dva termina, a Er ...\nKompanija Er Srbija je saopštila da njen avion koji leti na relaciji Beograd-Njujork zbog redovog tehničkog održavanja neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra. Tehnički pregled „erbasa A330“ radi se na dve godine i za njega su bila ponudjena dva termina, a Er ...\nEr Srbija je najavila da njen avion erbas A330 (YU-ARA), koji leti na liniji Beograd - Njujork - Beograd, neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra zbog redovnog tehničkog održavanja. Zbog toga će putnici sa četiri leta, sa linije Beograd - Njujork - Beograd, biti ...\nEr Srbija je najavila da njen avion erbas A330 (YU-ARA), koji leti na liniji Beograd - Njujork - Beograd, neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra zbog redovnog tehničkog održavanja Zbog toga će putnici sa četiri leta, sa linije Beograd - Njujork - Beograd, biti ...\nKompanija Er Srbija je danas saopštila da njen avion koji leti na relaciji Beograd-Njujork zbog redovog tehničkog održavanja neće biti u saobraćaju od 24. septembra do 6. oktobra. Tehnički pregled „erbasa A330“ radi se na dve godine i za njega su bila ponuđena dva termina, a Er ...


Na Sarajevo film festivalu 6 filmova o muzici,pop kulturi... - Glas Srpske\nTanjug 02.08.2021 15:55\nSARAJEVO- Sarajevo film festival saopštio je danas da će u okviru programa "Samer skrin" prikazati šest filmova baziranih na muzici, savremenoj umjetnosti i pop kulturi, među kojima su koncertni film uticajnog američkog muzičara Dejvida Birna i dokumentarac o irskom rokeru Šejnu Mekgovanu.\nFestival koji će biti održan u Sarajevu od 13. do 20. avgusta, donosi ovogodišnji dokumentarac debitanta Maksa Eriksona "Ožiljci Ali Boulala" o švedskom skejteru generacije Boulali čiji se život promijenio 2007. godine nakon nesreće zbog koje više nije mogao da vozi skejt.\nKako je najavljeno, u Sarajevu će biti prikazana i "Američka utopija Dejvida Birna", koncertni film reditelja Spajka Lija koji prikazuje nastup nekadašnjeg vođe Tokin hedsa Dejvida Birna na Brodveju u Njujorku, povodom njegovog poslednjeg albuma "American Utopia" (2018). "Šejn Mekgovan: Priča o pjevaču Pogsa" (2020) Džulijena Templa prati eksplozivni život muzičara, od djetinjstva u Irskoj do Londona, gdje je prigrlio pank scenu i osnovao bend Pogs, i otkriva Mekgovanove "strasti, smisao za humor i odlično poznavanje muzike, istorije, duhovnosti i popularne kulture", navedeno je u saopštenju.\nU okviru "Samer skrina" biće prikazani i stariji filmovi Vima Vendersa "Buena vista soušal klab" (1999) o saradnji američkog gitariste Raja Kudera sa nekoliko starih kubanskih muzičara u Havani i "Pina u 3D-u" (2011) koji "oslikava uzbudljivu i neponovljivu umjetnost" njemačke plesne koreografkinje Pine Bauš.


– Кao građani Banjaluke, koji su potencijalno izloženi štetnim uticajima piralena i ostalih hemikalija u krugu Poslovne zone “Incel”, što je posledica višegodišnje nebrige aktuelnih vlasti oko ovog problema, želimo znati kako će biti izdvojena sredstva za sanaciju zemljišta? Želimo i imamo pravo na uvid u tačne brojke, odnosno odgovor na pitanje koliko će to tačno da košta, da li je predviđen rebalans budžeta u ove namene ili je plan opet neki višemilionski tender koji će dodatno da sroza novčanike građana, ako je uopšte više od ovoga i moguće – rekao je Čekrlija, piše Srpskainfo.\nOn je takođe upitao i to, kako će resori Republike Srpske, odnosno sve relevantne institucije da se pozabave i ostalim eventualnim posledicama ove katastrofe.\n– Кo će stati iza zdravstvenih posledica onih koji su živeli i radili u krugu Incela poslednjih meseci, godina? Pitamo se, da li je kolektivna nebriga za sopstveni narod toliko postala podrazumevajuća u odnosu na pojedinačne, vlastite interese i da li je ikome stalo do ovih ljudi, građana Republike Srpske i Banjaluke? Želimo transparentne podatke odmah po prispeću rezultata analize uzoraka – zaključio je Čekrlija.\nPodsetimo, ministarka za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić izjavila je da zagađenja piralenom postoje na nekoliko lokacija u poslovnoj zoni u banjalučkom “Incelu”, te očekuje da će za dve sedmice biti poznati rezultati analize 40 uzoraka zemljišta, te da će se “naći rešenje za taj problem, ali da će puno da košta”.\nGolić: Vlada Švedske će nam pomoći u REŠAVANJU PROBLEMA SA PIRALENOM


KRAJ EVROPSKOG SNA Da li EU polako umire? | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tKraj evropskog sna: Da li EU polako umire?\nEvropu sve više zapljuskuje talas razočarenja i revolta prema Evropskoj uniji i politici koju propagira, što je najbolje oličeno u procentima Evropljana koji su dali podršku ovoj instituciji. U 2007. godini, čak 52 odsto stanovništa Starog kontinenta dalo je podršku EU, dok je danas taj procenat spao na jedva 35.\nNa mapi koju je objavio britanski „Telegraf“ crvenom bojom su pored Grčke, obeležene Italija i Španija gde je sve veći broj glasača koji otvoreno kritikuju partije koje propagiraju politiku Evropske unije na uštrb sopstvenog naroda.\nU početku je euroskepticizam Velike Britanije predstavljao glavnu pretnju po Evropsku uniju.\nMeđutim, danas je sve više država koje predstavljaju daleko ozbiljnije protivnike zahvaljujući rastućem nezadovoljstvu prema ovoj instituciji.\nDogađaji u Grčkoj, gde je Siriza, partija evroskeptka i antikapitalista pobedila na parlamentarnim izborima predstavlja moguću prekretnicu koja bi mogla da ozbiljno uzdrma EU i njenu politiku. Mnogi analitičari veruju da je revolt Grka usled gubitka ekonomskog suvereniteta i diktiranja iz Brisela samo početak.\nU Velikoj Britaniji, Holandiji, Švedskoj i Danskoj glavni razlog za gard prema EU je imigraciona politika.\nČak su se i u Nemačkoj, prvoj perjanici Unije, pojavili određeni znaci otpora prema Evropskoj uniji, doduše znatno manji nego na ostatku kontinenta.\nOva godina biće pravi test za sve revolucionarne partije koje propagiraju evroskepticizam. U Grčkoj je narod jasno pokazao šta misli o EU, dok se parlamentarni izbori očekuju i u Velikoj Britaniji, Danskoj, Estoniji, Poljskoj, Portugalu i Španiji, kao i u Italiji.\nNaravno, previše je rano i neozbiljno predviđati krah EU, ali trenutna situacija u kojoj se nalazi Unija koju je Vinston Čerčil svojevremeno nazvao „Sjedinjene Države Evrope“ nikada nije bila turbulentnija.\nanalitičariBriselaČerčilevroskepticizamItalijanarodaparlamentarni izboriparlamentarnimpočetkupokazaopredstavljajuprocentirevolucionarskepticizamsuverenitetvestiVinston Čerčil\nRezultati za 2 nedelje: Upoznajte se sa tradicionalnim receptom Amiša!


Više od 350 stručnjaka na kongresu kardiovaskularne hirurgije\nVELIKI REZULTATI NAŠIH LEKARA PRIZNATI U SVETU: Više od 350 stručnjaka na kongresu kardiovaskularne hirurgije\n18. 11. 2021. u 13:46\nU BEOGRADU danas počinje deveti trodnevni kongres Udruženja kardiovaskularnih hirurga Srbije, a svoja znanja i iskustva u lečenju kardiovaksularnih bolesti razmeniće više od 350 kardio i vaskularnih hirurga i stručnjaka iz drugih oblasti medicine iz Srbije, ali i regiona i Evrope.\nNajavljujući skup u Beogradu, ministar zdravlja Zlatibor Lončar istakao je da kongres ove godine okupio najistaknutije stručnjake iz nekoliko važnih oblasti medicne iz zemlje i inostranstva i da obrađuje najvažnije teme iz kardijalne i vaskularne hirurgije, ali i anesteziologije i perfuzije.\nTakođe, tokom kongresa biće održan niz radionica koje, kako je naveo, obrađuju njačešća i najkomplikovanija stanja u kardiovaskularnoj hirurgiji i anesteziji.\n- Značaju kongresa doprinosi i učestalost i neophodnost vaskularnih i drugih operativnih zahvata kovid pacijenata, a dragoceno i složeno iskustvo lekara i članova Udruženja iz kovid bolnice Batajnica i drugoih lekara koji izvode ovakve operacije dodatno doprinosi aktuelnosti i prestižu kongresa- rekao je Lončar na pres konferenciji povodom održavanja kongresa i obeležavanja jubileja 20 godina od osnivanja Udruženja kardiovaskularih hirurga Srbije.\nMinistar je izrazio uverenje da će kongres omogućiti bolje međusobno povezivanje i saradnju stručnjaka iz zemalja regiona, ali i šire.\n- Kao specijalizant nisam imao prilike da koristimo ovakve radionice što znači da mladi lekari i specijalizanti mogu da pre nego što uđu u salu da se najpribližnije upoznaju kako izgledaju krvni sudovi, instrumenti, materijal sa kojim se radi i kako treba da se radi i da mnogo toga nauče pre nego što dobiju priliku da operišu' - naglasio je Lončar.\nIstakao je da veliki broj kardiovaskularnih pacijenata iz regiona, ali i iz zemalja EU dolazi da se operiše u Srbiji i da to, kako kaže, dokazuje kvalitet i kakav rezultat postižu naši stručnjaci iz kardiovaskularne hirurgije.\n- To govori o njihovom radu u prethodnih 20 godina, siguran sam da će biti ponos srpske medicine i u budućim generacija,a, vode računa o mlađim generacijama i trude se da prenedsu znanje, ulažu u mlade koji će da leče buduće generacije - rekao je Lončar.\nDekan Medicinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu i direktor Klinike za vaskularnu i endovaskularnu hirurgiju KCS Lazar Davidović rekao je da je organizacija kongresa podvig jer se održava u okolnostima pandemije virusa korona.\nNaveo je da je poslednjih godina povećano interesovanje lekara za specijazacije za kardio i vaskularnu hirurgiju, kao i da toj klinici ne nedostaje lekarski kadar i da su u poslednjih nekoliko godina po ubrzanoj proceduri zaposlili četiri hirurga.\n- Zahvaljujući politici zapošljavanja koju poslednjih godina sprovodi Ministarstvo zdravlja primajući u radni odnos najbolje diplomirane lekare u generaciji sprečava se ne samo odliv kadrova,n ego omoigućava da u našim ustanovama ostanu najbolji. Na našoj klinici su na taj način primljenja četiri doktora u poslednjih nekoliko godina - rekao je Davidović.\nIzrazio je uverenje da će mlade lekare u našoj zemlji zadržati i činjenica da će raditi u mnogo boljim uslovima nego starije generacije.\n- Zgrada Kliničkog centra Srbije se ubrzano završava i naše mlade kolege će imati priliku da rade u mnogo boljim uslovima nego, recimo, moja generacija koja je 1977.godine upsiala Medicinski fakultet. Verujem da će im to biti motiv da ostanu u Srbiji - naveo je Davidović.\nDodao je da je u prošloj godini broj operativnih zahvata redukovan, ali da je za razliku od nekih drugih oblasti medicine, smanjen za svega 30 odsto.\n- To je zato što pored hitnih, postoji i veliki broj neodložnih bolesnika čije je stanje takvo da prolongiranje operacije znači da će pacijent izgubiti nogu ili preminuti - rekao je Davidović.\nGeneralni sekretar Udruženja kardiovaskularnih hirurga Srbije Igor Končar rekao je da će tokom tri dana stručnjaci iz Srbije i inostranstva održati predavanja o raxzličitim kardiovaskularnim oboljenjima, a biće predstavljeni rezultati prikupljeni iz naših bolnica o amputacijama eksremiteta, oboljenima aorte, koronarnim bolestima.\n- Savremena edukacija obavezuje da hirurg prođe praktični deo na modelima i simulatorima. Kada je reč o otvorenim operacijama, postoije silikonski 3D modeli koji su veoma realnise , a za minimalne invazivne procedure postoje kompjuterski simulatori na kojima doktori uče osnovne korake pre nego što uđu u salu.\nLončar je kazao da se iz godine u godinu registruje sve veći broj obolelih od kardiovaskularnih bolesti, a da su glavni uzročnici su pušenje, stres i druge bolesti.\nDRŽAVA NUDI POSAO NAJBOLJIMA: Konkurs raspisan - poznati uslovi, a nastavlja se i važan program prijema najuspešnijih diplomaca\n17. 11. 2021. u 08:59\nLEPE VESTI IZ MINISTARSTVA ZDRAVLJA: Ove godine posao za mlade lekare sa prosekom većim od 8\n16. 11. 2021. u 08:52\nŠABAČKI LEKARI PROSLAVILI SVETE VRAČEVE: Dobili blagoslov od vladike Lavrentija\n14. 11. 2021. u 15:19\nZlatibor Lončar Kongres kardiovaskularne hirurgije kardiovaskularna hirurgija Udruženje kariovaskularnih hirurga Srbije\n21:35 SRPSKI "ŠEIK": Dušan Vlahović postaje jedan od najplaćenijih fudbalera na svetu?!


Održan webinar na temu „EU fondovi za mala i srednja preduzeća (MSP)“ – Vanjskotrgovinska komora BiH\nOdržan webinar na temu „EU fondovi za mala i srednja preduzeća (MSP)“\nVanjskotrgovinska/Spoljnotrgovinska komora Bosne i Hercegovine (VTK/STK BiH) organizirala je dana 15.12.2021. godine, putem Zoom aplikacije/platforme, treći i ujedno posljednji webinar u 2021. godini na temu „EU fondovi za mala i srednja preduzeća (MSP)“.\nPredavač na webinaru je bio gdin. Boško Nektarijević, glavni ekspert za EU fondove i investicije u Evropskoj trening mreži.\nU uvodnom obraćanju prisutnim se obratila direktorica Instituta za edukaciju VTK/STK BiH, dr.sci. Elma Kovačević-Bajtal, koja je upoznala polaznike webinara sa edukativnim aktivnostima koje organizira Vanjskotrgovinska/Spoljnotrgovinska komora BiH, te planom edukacija koje je VTK/STK BiH pripremila za 2022. godinu.\nOnline edukacija je organizirana u okviru projekta „EXPO-CERTinno – Podrška bh kompanijama u internacionalizaciji, certificiranju i inovacijama”, a prisutne polaznike sa projektom je upoznao gdin. Tarik Kovač, saradnik za projekte u VTK/STK BiH.\nProjekat „EXPO-CERTinno” sufinansiraju Evropska unija i Savezna Republika Njemačka putem EU4Business projekta koji zajednički provode GIZ, UNDP i ILO, a u okviru Strategija lokalnog razvoja – Programa za lokalnu samoupravu i ekonomski razvoj u Bosni i Hercegovini Saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj Republike Njemačke (BMZ). Cilj projekta „EXPO-CERTinno” je povećanje konkurentnosti bosanskohercegovačkih kompanija iz sektora metaloprerade i drvoprerade putem savjetodavne i tehničke pomoći.\nWebinar je imao za cilj da predstavi nove EU programe za period 2021 – 2027, prvenstveno grantove (bespovratna sredstva) u okviru IPA3, Horizon Europe i ostalih EU programa, a sa fokusom na prilike za finansiranje privrede i malih i srednjih preduzeća (MSP) u BiH. Učesnici su imali priliku da dobiju analizu prilika za finansiranje koje su im na raspolaganju u narednom periodu. Webinar je omogućio učesnicima da izaberu odgovarajući izvor finansiranja i da razumiju šta im je neophodno da bi došli do EU sredstava.\nWebinar je moderirao gdin. Mirza Konjo, saradnik za edukaciju u Vanjskotrgovinskoj/Spoljnotrgovinskoj komori BiH.\nUčešće na webinaru, kojem je prisustvovalo 107 učesnika ispred 91 kompanije, organizacije i institucije, bilo je besplatno. Webinar je ocijenjen kao vrlo uspješan i koristan, uz visok nivo interakcije i pružene odgovore na brojna pitanja polaznika.