Kompanija “FCC Kikinda” unapređuje rad – TV Kikinda\nKompanija “FCC Kikinda” unapređuje rad\nSpecijalno vozilo za posebne namene koje je kupljeno u Kompaniji “FCC Kikinda” služiće isključivo za prikupljanje ambalažnog otpada odnosno sekundarnih sirovina. Kamion će raditi svakodnevno, a selektovan otpad prikupljaće se u ulicama u kojima su građanima podeljene žute kante za odlaganje pet ambalaže.\n-Osim vozila obezbedili smo kaveze za sakupljanje, žute kante za domaćinstva , kao i vreće za stanovnike u zajedničkom stanovanju. Apelujem na građane da odlažu pet ambalažu, limenke, foliju, kese, razne vrste plastike – rekao je Gojkan Stojinović, regionalni operativni menadžer.\nPlanirano je da se žute kante besplatno dodele svim domaćinstvima. Stojinović je pozvao predsednike Skupštine stanara u zgradama da dođu i preuzmu vreće za kolektivno stanovanje, kao i kaveze za odlaganje pet ambalaže.\n-Ovo je nastavak akcije “Reciklirajmo zajedno” koja je organizovana sa Komanijom “Tetrapak”. Promocijom primarne selekcije želimo da ukažemo na njen značaj- rekla je Ana Babić iz službe za komunikacije i korporativnu odgovornost.\nU toku je akcija “Čistunko”, takmičenje u prikupljanju papira, koje je organizovano u svim školama i vrtićima. Najveću količinu papira u proteklom periodu sakupile su OŠ “1. oktobar” iz Bašaida i vrtić “Šilja” iz Novih Kozaraca.\nKompanija FCC ove godine obeležava 10 godina saradnje sa Gradom Kikinda. Za deceniju rada obezbeđeno je sakupljanje i odvoženje komunalnog otpada u gradu i selima, kao i trajno zbrinjavanje otpada na regionalnoj deponiji. Sanitarna deponija trenutno zauzima prostor od 1,6 hektara što je 10 procenata od ukupno planiranog zemljišta.\nOrganizuju se i akcije prikupljanja kabastog otpada, a iz Kompanije FCC napominju da građanima mogu izaći u susret, ukoliko su im kontejneri neophodni. Sve informacije korisnici mogu dobiti putem coll centra, kao i lično na blagajni ove kompanije.\n2 marta, 2017 Aleksandra Djuran\n← “Toplana” potpisuje ugovore sa korisnicima Monodrama „Oj, živote“ sutra na maloj sceni kikindskog teatra →


Društvo i ekonomija: Vučić: Struja u Srbiji će morati da poskupi - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nVučić: Struja u Srbiji će morati da poskupi\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će struja morati da poskupi, ali da to svakako neće biti „preko noći“, kao i da će se nadležni truditi da to i dalje bude niska cena, iako veća nego do sada.\nVučić je rekao da je struja u Srbiji najjeftinija u Evropi, bila je ranije u Ukrajini, ali više nije od kako je izbila kriza u toj zemlji, kao i u Gruziji.\n„Nema više niko u Evropi cenu kao u Srbiji. To je kod nas suštinski socijalna kategorija, što nije fer, prema EPS-u, ali je tako“, rekao je Vučić.\nOn je pojasnio da i kada se najavi povećanje cene struje, mora da prođe mesec dana ili dva, dok to ne odobri agencija, tako da svakako ne može da se desi „preko noći“.\nDodao je da mora da se očuva finansijska stabilnost zemlje, ali i da mora mnogo da se ulaže u EPS, kako se ne bi kopalo 60.000-70.000 tona, već 90.000 tona uglja i kako bi sistem bio održiv.\nVučić, koji je sa mađarskim premijerom Viktorom Orbanom otvorio Sajam poljoprivrede u Novom Sadu, ukazao je da moramo da radimo i na izgradnji nuklearnih elektrana, dodajući da je i danas razgovarao sa mađarskim partnerima o tome da Srbija „uđe“ delom u mađarsku nuklearku Paks, da plati 1,8 milijardi za svoj deo.\n„Moramo da razmišljamo o obnovljivim izvorima energije, najčvršću poziciju imate tada. To su pitanja za razgovor, a da li će i šta neko od političara da kaže, ne sekiram se. Kada nemaju šta da kritikuju, pričaju o institucionalizaciji“, rekao je Vučić.


Palmer u subotu stiže u radnu posjetu BiH\nAmerički izaslanik za Zapadni Balkan Matthew Palmer u subotu, 3. juna dolazi u radnu posjetu Bosni i Hercegovini (BiH), potvrđeno je iz Predsjedništva BiH za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nOn će se sastati sa članovima Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom, Šefikom Džaferovićem i Željkom Komšićem kao i sa drugim bosanskohercegovačkim zvaničnicima.\nPredsjednik Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) BiH Dragan Čović ranije je najavio mogućnost dolaska zvaničnika evropske i američke administracije kako bi se, prenosi Fena, razgovaralo o izmjenama izbornog zakonodavstva u BiH.\n“U subotu, nedjelju i ponedjeljak susrest ćemo se s najvišim predstavnicima međunarodne zajednice, koji će doći u BiH da završimo taj posao”, rekao je Čović.\nPalmer je o ustavnim reformama, implementaciji odluka Evropskog suda za ljudska prava i izmjenama izbornog zakonodavstva u martu 2021. godine razgovarao sa predsjedavajućim Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom i prvim zamjenikom predsjedavajućeg državnog Doma naroda Draganom Čovićem.\nOn je istakao podršku izmjenama izbornog zakonodavstva koje bi riješile integritet i odluke Ustavnog suda, kao i institucionalnom procesu Međuagencijske radne grupe (IAWG) kojim bi se ta pitanja uvela u državni Parlament.\nMeđuagencijska radna grupa (IAWG) je forum koji prati standarde OSCE-a/ODIHR koji saziva lidere BiH, institucije, uključujući Centralnu izbornu komisiju BiH i druge državne nosioce kako bi se složili i predložili parlamentu izborne reforme neophodne za napredak na evropskom putu i izborni integritet.\nPalmer je i ranije, u decembru 2020. govorio o tome kako će biti potrebne izmjene Ustava BiH kao i izmjene struktura vlasti.\nO izmjenama Izbornog zakona BiH godinama se spore predstavnici vodećih političkih partija u BiH, Stranke demokratske akcije (SDA) i Hrvatske demokratske zajednice, koje o ovim pitanjima paralelno pregovaraju uz prisustvo predstavnika međunarodne zajednice.\nNakon što su 17. juna 2020. godine lideri SDA i HDZ-a, Bakir Izetbegović i Dragan Čović potpisali Sporazum o Mostaru, čime je nakon 12 godina građanima tog grada omoućeno da izađu na lokalne izbore, dogovorili su također da se od tada pa tokom narednih šest mjeseci dođe do rješenja oko Izbornog zakona BiH.\nMeđutim dogovor o Izbornom zakonu BiH još nije postignut, a posljednji sastanak u vezi s tim kao i o Ustavu BiH, ova dva stranačka lidera imali su 3. juna ove godine kada dogovor nije postignut, ali je rečeno da je napravljen pomak te da dalje treba da razgovaraju o tome sa predstavnicima parlamentarnih stranaka.\nŠto se izmjena Izbornog zakona tiče, Centralna izborna komisija BiH je 8. juna ove godine prezentovala prijedlog te institucije za izmjene Izbornog zakona BiH, a promjene su predložene u svih 20 poglavlja i tiču se osiguranja kvalitetnijeg provođenja izbornog procesa.\nMeđu 14 prioritetnih uslova koje je Evropska komisija postavila pred BiH prije početka pregovora o članstvu su i izmjene Izbornog zakona te izmjene Ustava BiH, kako bi se provele presude Evropskog suda za ljudska prava.


Festival studentskog filma biće održan od 21. do 23. decembra po 18. put u Jugoslovenskoj kinoteci, pod sloganom “Sloboda”, uz podršku Ministarstva za kulturu i informisanje, Grada Beograda i Austrijskog kulturnog foruma.\nOva manifestacija je od izuzetnog značaja za mlade iz čitavog regiona i osmišljena je kao svojevrsna platforma za razmenu ideja, iskustava i znanja mladih umetnika iz čitavog sveta, kao i ljubitelja filmova svih uzrasta, navode organizatori.\nFestival je međunarodni i takmičarskog je karaktera, a ove godine selektor festivala je Marko Novaković, filmski i televizijski reditelj, koji je od 170 pristiglih filmova odabrao 36 naslova u tri takmičarske kategorije festivala. Za nagrade u kategoriji kratkih igranih filmova takmiči se 16 filmova, a u kategorijama dokumentarnog i animiranog filma po 10 filmova.\nFestival je 1999. godine osnovala grupa studenata Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu.\nŠta sve možeš da radiš kada više nisi predsednik Amerike (VIDEO)


Planirana EBRD-ova ulaganja dio su zajedničkog Akcionog plana EBRD-a, Svjetske banke i Evropske investicione banke, kojim je planirano ulaganje od 24,5 milijardi evra, kao podrška bankarskom sektoru u regionu i kreditiranju privrede.\nIz EBRD-a podsjećaju da su se banke majke šest najvećih stranih banaka koje posluju u BiH obavezale da će nastaviti svoje aktivnosti u sklopu međunarodnih napora za stabilizaciju BiH, njenog bankarskog sektora i jačanje povjerenja u privredu.\nRiječ je o bankama Raiffeisen, Hypo Alpe Adria, Intesa SanPaolo, NLB, UniCredit i Volksbank koje su se obavezale da će održavati ukupan nivo plasiranih sredstava u BiH i da će osigurati adekvatnu kapitalizaciju svojih supsidijarija u kontekstu novog programa Međunarodnog monetarnog fonda nedavno dogovorenog na nivou eksperata.\nOvo opredjeljenje banaka pomoći će bankarskom sistemu BiH da izdrži sadašnju krizu, ojača povjerenje investitora i vrati privredu na put održivog rasta, navodi se u saopštenju.\nGuverner Centralne banke BiH Kemal Kozarić izjavio je da je Memorandum koji je BiH potpisala u Beču sa predstavnicima šest banaka majki koje djeluju u BiH jako važan za stabilnost bankarskog sektora u BiH.\nKozarić je naglasio da ovaj memorandum važi samo ukoliko BiH potpiše stendbaj aranžman sa MMF-om.\n“Povlačenje jedne banke iz BiH može imati dominoefekat, ali one su prepoznale i svoj interes u ovom memorandumu. Sve vrijeme banke su imale značajne profite, koji će u naredom periodu biti nešto manji i biti sveden u realne okvire”, rekao je Kozarić.\nKozarić je izrazio uvjerenje da BiH neće propustiti priliku i da će ispuniti obaveze neophodne za stendbaj aranžman.\n“Nije to samo 1,2 milijardi evra, već i pomoć EBRD-a, Svjetske banke, Evropske komisije i zato BiH ne smije da izigra svoj kredibilitet u ovoj situaciji”, ocijenio je Kozarić.\nPredsjednik Upravnog odbora Udruženja banaka Dino Osmanbegović rekao je da su na današnjem sastanku razmotreni trendovi kretanja u bankarskoj industriji koja, kako je rekao, dijeli sudbinu i ostalih realnih industrija.\n“Nažalost, trend je stagnantan, a pozitivno je da je kapital bankarske industrije porastao u prvom kvartalu. Nešto je nepovoljnija situacija kada je riječ o kretanju depozita, jer oni brže opadaju od kredita. Uglavnom, to se kreće između jedan i dva odsto za prvi kvartal, što još nije zabrinjavajuće”, rekao je Osmanbegović.


Plasman svinjskog mesa iz Srbije na tržište EU ove godine\nBeograd, 22. januar 2021.\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović najavio je danas da se tokom ove godine očekuje početak plasmana svinjskog mesa iz Srbije na tržište EU, prvi put nakon 30 godina.\nNedimović je u izjavi za Televiziju Prva rekao da je Srbija uspešno zaustavila širenje afričke kuge svinja, koja je identifikovana kod domaćih i divljih svinja na području Pirotskog i Borskog okruga, kao i da su stvoreni uslovi i za izlazak goveđeg mesa i jaja iz Srbije na veća tržišta.\nPotpredsednik Vlade je takođe preneo da se radi na 49 projekata za sisteme za navodnjavanje na prostoru Vojvodine i centralne Srbije, u čiji će razvoj biti uloženo približno 100 miliona dinara, uključujući i Frušku goru.\nOn je najavio da se uskoro očekuje donošenje propisa koji se odnose na preradu voća, povrća i mesa, a u aprilu ili maju i propisa o regulisanju tržišta poljoprivrednih proizvoda.\nTakođe, očekuje se i rešavanje pitanja penzija za poljoprivrednike, istakao je Nedimović i istovremeno saopštio da je poljoprivredna proizvodnja u 2020. porasla pet odsto u odnosu na 2019, koja je bila rekordna.\nOn je podsetio na to da je Vlada juče donela odluku o upućivanju 600 miliona dinara na prostore lokalnih samouprava ugroženih od poplava.


EU zabrinuta za vladavinu prava u Srbiji | Evropa | DW | 07.04.2017\nMedijske slobode, pravna država, saradnja sa Haškim tribunalom – to će biti glavne zamerke Evropske komisije na sastanku Saveta EU-Srbija krajem aprila, saznaje DW. Pohvaljen će biti „ukupni ekonomski razvoj“ u Srbiji.\nEvropska komisija i države članice Evropske unije još ne mogu da donesu konačni sud o regularnosti izbora u Srbiji, s obzirom na to da je ove godine „nažalost“ izostao preliminarni izveštaj posmatrača OEBS-a, rečeno je na sastanku Radne grupe za proširenje EU početkom ove sedmice u Briselu. U protokolu tog sastanka, u koji DW ima uvid, zabeleženo je da Evropska komisija – prema informacijama iz ambasada i lokalnih nevladinih organizacija – smatra da je izborni dan protekao uglavnom bez problema uz pojedinačne nepravilnosti. „Problematična je, međutim, bila kampanja sa Vučićevom apsolutnom medijskom dominacijo“, piše u poverljivom papiru.\n„Novi predsednik Srbije je osetljiv čovek. Koliko god rado prihvatao pohvalu, toliko osetljivo reaguje na kritike“, piše, između ostalog, štampa na nemačkom jeziku povodom predsedničkih izbora u Srbiji. (04.04.2017)\nPredstavnici većine članica EU izrazili su nadu da ubedljiva pobeda Vučića u prvom krugu znači nastavak evropskog kursa i rada na „neophodnim reformama“. U Briselu su sada zaokupljeni pripremom dnevnog reda za četvrti sastanak Saveta za stabilizaciju i pridruživanje EU-Srbija koji će biti održan u Beogradu 27. aprila. Iako još nema konačnog teksta, deluje da je za EU posebno važan jedan aspekt: negativni imidž koji evropske integracije sve jače poprimaju u Srbiji. „Evropska strana će upozoriti na štetna dejstva negativne unutrašnje (u Srbiji, prim. red.) komunikacije o EU, koja je ubedljivo najvažniji ekonomski i politički partner Srbije“, stoji u protokolu sastanka. Zadatak je srpskih vlasti, dodaje se, da „promoviše“ evropsku perspektivu i da posebno podseća na finansijsku podršku EU.\nOd onoga što bismo mogli nazvati važnim uslovima napretka Srbije ka EU, posebno se pominje „značaj napredaka u oblasti pravne države“ koja se tretira u pregovaračkim poglavljima 23 i 24, kao i medijskih sloboda. Ističe se i procesuiranje ratnih zločina „na nacionalnom nivou“, kritikuje to što Srbija i dalje nema novog tužioca za ratne zločine, kao i nedostatak „bezrezervne saradnje“ s Haškim tribunalom. Iako se to ovde eksplicitno ne navodi, u Briselu je više puta kritikovano što Srbija odbija da isporuči troje radikala optužnih za nepoštovanje suda u Hagu. Kao pitanje svih pitanja pominje se i „normalizacija“ odnosa sa Kosovom.\nKako se iz debate Radne grupe za proširenje može zaključiti, ne postoji saglasnost kada je u pitanju zajednička spoljna i bezbednosna politika. Prema iskustvima dosadašnjih proširenja, zemlja kandidat za članstvo u trenutku pristupanja mora imati potpuno ujednačenu spoljnu politiku kao EU. U ovom trenutku Srbija, recimo, ne učestvuje u sankcijama protiv Rusije. Upravo zemlje kojima je do tih sankcija najviše stalo – Poljska i Litvanija – insistiraju da se Srbija obaveže da izjednači svoju spoljnu politiku briselskoj.\nKljučne reči Srbija, EU, Brisel, Evropa, proširenje, vladavina prava, medijske slobode, izbori, Vučić\nTrajni link https://p.dw.com/p/2aqes


Vučić:Priština protiv dijaloga, Srbija za mir i stabilnost - Radio televizija Pančevo\n13. marta 2019. 14. marta 2019. 0608\nPriština je donošenjem platforme pokazala da je protiv dijaloga i time označila njegov kraj, izjavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić u razgovoru sa ministrom spoljnih poslova Španije Žozepom Borelom ističući da Srbija ostaje privržena miru i stabilnosti u regionu.\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić razgovarao sa ministrom spoljnih poslova Kraljevine Španije Žozepom Borelom, izrazivši zadovoljstvo zbog odličnih bilateralnih odnosa, zasnovanih na međusobnom razumevanju, a koji se potvrđuju putem redovnog političkog dijaloga i drugih vidova saradnje, navodi se u saopštenju iz Predsedništva.\nVučić je zahvalio Španiji na principijelnom stavu o nepriznavanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova i aktivnoj podršci u zaštiti vitalnih državnih i nacionalnih interesa Srbije. On je, u isto vreme, potvrdio da Srbija poštuje teritorijalni integritet i suverenitet Španije i da Španija može uvek da računa na podršku Srbije.\nBorel je rekao da je Španija protiv jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova, jer je secesija protivna principima međunarodnog prava, ali da podržava traženje kompromisnog rešenja u okviru dijaloga Beograda i Prištine.\nVučić je šefu španske diplomatije Borelu rekao da se Srbija ponaša odgovorno, jer je ispunila sve svoje obaveze iz Briselskog sporazuma, i u isto vreme razumno i uzdržano, jer nije recipročnim merama odgovorila na takse koje je Priština uvela na robu iz centralne Srbije. Priština je, međutim, donošenjem platforme pokazala da je protiv dijaloga i time zapravo označila njegov kraj, objasnio je predsednik Vučić, dodajući da ne zna šta će biti sledeći potezi Prištine, ali da će Srbija ostati privržena miru i stabilnosti u regionu.\nVučić je zahvalio Španiji na podršci evrointegracijama Srbije, a ministar Borel istakao da se time odaje priznanje uspešnim reformama, koje je Srbija sprovela na putu ka Evropskoj uniji.\nMinistar inostranih poslova Španije Žozep Borel naglasio je danas da je stav Španije o nepriznavanju jednoglasno proglašene nezavisnosti Kosova jasan i da Madrid smatra da samo kroz dijalog može da se dođe do trajnog rešenja ovog pitanja.\nBorel je, na konferenciji za štampu posle razgovora sa šefom srpske diplomatije Ivicom Dačićem, rekao da je Španija posvećena miru na Balkanu i da veruje u dijalog kao najbolji načind a se prevaziđu problemi koji postoje u tom regionu.\nBorel je istakao da Kosovo i Katalonije ne mogu da se porede.\n„Ono što se desilo na Kosovu nema veze sa Katalonijom. Ovakva poređenja padaju na gluve uši, nemaju težinu. Svakako se zagovornicima nezavisnosti Katalonije sviđa da prave poređenja takve vrste. Nijednu od situacija koje imamo u Evropi u vez separatističkih procesa nemoguće je porediti“, objasnio je on.\n„Mi odbijamo bilo kakvu vrstu kontakata sa separatističkim krugovima u Kataliniji“, naglasio je on.\nBorel je podvukao da Španija podržava evrospku perspektivu Srbije.\n„Podržavamo želju Srbije da se pridruži evropskoj porodici, a reforme pokazuju da Srbija napreduje velikom brzinom“, konstatovao je on.\nNikoleta Dragaš 17. aprila 2019. 18. aprila 2019.\nJužni Banat: Nove 143 osobe obolele od korona virusa\nMica Milakov 3. septembra 2021. 3. septembra 2021.


Iz Kopenhagena u čast Svetog Save - Volim Srbiju\nTradicionalna Svetosavska akademija u crkvi Sveti Georgije u Kopenhagenu ove godine zbog pandemije korona virusa je izostala, ali učenici Dopunske škole na srpskom jeziku su se potrudili da obeleže dan posvećen Svetom Savi. Oni su pesme, crteže i video snimke poslali nastavnici Kseniji Maričić, a otac Aleksandar Samardzić, starešina crkve, ih je potom predstavio na crkvenom sajtu. Želja im je bila da pokažu koliko otadzbinu nose u srcu i koliko im znači ćirilica i srpsko pismo.\n– Malo je reći da sam oduševljena, među decom ima neverovatnih talenata, a posebno bih istakla njihovu volju i želju da uče maternji jezik u tuđoj zemlji i u ovim nenormalnim uslovima kada smo svi zatvoreni u svoje stanove i kuće – kratko nam je rekla Ksenija Maričić.\nReči zahvalnosti za on što učiteljica i deca rade na očuvanju srpskog identiteta imao je i sveštenik Aleksandar Samardzić, starešina crkve, izražavajući žaljenje što nije mogla da se održi Svetosavska akademija.\n– Ove godine nismo u prilici da dostojno proslavimo Svetog Savu i da mu naša djeca uljepšaju i uveličaju dan onako kako smo do sada navikli, ali naši mališani na čelu sa svojom nastavnicom Ksenijom Maričić su se snašli i ipak nam pokazali šta su u protekloj godini naučili. Htio bih zbog toga da se zahvalim našoj Kseniji i svim roditeljima koji se bore da održe naš jezik i našu kulturu – napisao je otac Aleksandar na fejsbuk stranici crkve predstavljajući radove učenika.


Šta je investiciono bankarstvo? – Bankar.me\nJune 16, 2017 BANKE, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nAko ste ikada pogledali makar jedan film o čuvenom Wall Streetu, morali ste da se susretnete sa terminima kao što su trgovac hartijama od vrijednosti, analitičar ili investicioni bankar. Obično ove termine prate veliki klijenti, veliki obrt novca, ali i veliko interesovanje javnosti zbog prirode transakcija o kojima se radi.\nMožda ste neko ko želi da uloži u tržište kapitala ili pak samo da zna na koji način ovaj sistem funkcioniše. U svakom slučaju nastavite da čitate, jer ćemo vam bliže predstaviti jedne od glavnih aktera tržišta kapitala – investicione banke.\nZašto su investicione banke bitne?\nTradicionalno, pod pojmom investicionog bankarstva se podrazumijeva prikupljanje kapitala, plasman hartija od vrijednosti i pružanje brokersko-dilerskih usluga.\nGlavni klijenti investicionih banaka su kompanije, fondovi, vlade i pojedinci sa velikom imovinom, kojima su za uspješno obavljanje posla neophodne usluge ovih institucija.\nInvesticiono bankarstvo i komercijalno bankarstvo su dvije važne podgrupe bankarske industrije koje pružaju dosta različite usluge. Komercijalne banke upravljaju računima kompanija i pojedinaca, usmjerene su na poslovne račune i omogućavaju pozajmice na osnovu depozitnog novca koji drže.\nSa druge strane, investicione banke igraju važnu ulogu u pomaganju svojim klijentima (najčešće kompanijama, fondovima, vladi) da finansiraju svoje aktivnosti i unaprijede biznis. One su posrednici i finansijski savjetodavci. Erste banka nudi širok spektar usluga koje se tiču investicionog bankarstva, pa ukoliko želite da saznate više to možete učiniti na našem veb sajtu.\nNadamo se da smo uspjeli da vam približimo osnovne aktivnosti kojima se bave investicione banke i ukažemo na njihov značaj. Zato se dodatno raspitajte, iskoristite mogućnosti koje investiciono bankarstvo nudi – bilo da ste potencijalni ulagač ili da tražite kapital za razvoj biznisa.\nAleksandar Šćekić, stručni saradnik za tržište novca i vrijednosne papire u Sektoru riznice\nPOJMOVIblog erste banka investiciono bankarstvo savjeti za berzu savjeti za ulaganje\nPrevious Rebalans budžeta: Reprogram duga donio još 8 miliona\nSljedeći Jugopetrol: U utorak isplata dividende akcionarima


"Izgubljeni u prevodu" - Propuštene šanse, nove mogućnosti | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Portfolio > MAS Arhitektura - modul > Modul M9 - Master projekat > “Izgubljeni u prevodu” – Propuštene šanse, nove mogućnosti\n“Izgubljeni u prevodu” su kroz vreme, tranziciju, transformaciju i lošu privatizaciju: lokacije, objekti, šanse za kvalitetnije životno okruženje i dobre namere arhitekata. Izgubljeni su nekvalitetnom izgradnjom, nadogradnjom, aneksiranjem, prenamenom, preobličavanjem i neostvarenim potencijalom.\nZadatak se u najširem tematskom smislu odnosi na pronalaženje i prepoznavanje diskontinuiteta nastanka, razvoja i opstanka pojedinih lokacija i objekata gradskog jezgra, u kontekstu pružanja nove šanse izgubljenim, nerealizovanim, pogrešno realizovanim arhitektonskim angažmanima, iniciranim pogrešnim društvenim odlukama.\nProstorni okvir studenti biraju sami od ponuđenih (ili prepoznatih)** tradicionalno neuralgičnih a nerešenih (ili pogrešno rešenih) lokacija šireg gradskog centra, koje nakon serije nerealizovanih konkursa, studija i projekata dobijaju gotovo mitski karakter “večnog problema”.\nSvaki savremeni objekat je okružen istorijama različitog reda, koje se kontinualno obnavljaju i deluju na njega. Tako je opažanje prošlosti okruženo redovima slika sadašnjosti, kao što je sećanje virtuelna slika aktuelnog objekta. To neprekidno oscilovanje, kao razmena između modernog objekta i slike prošlosti, definiše kristale na ravni imanencije gde njihovo aktivno i pasivno zajedno postoje. Distinkcija između aktivnog i pasivnog odgovara fundamentalnom rascepu vremena, čineći dva vida vremena, sadašnjost koja prolazi, i misaona slika prošlosti koja se čuva, održavajući njihov odnos kao neprekidni kružni tok.\nSa tim u vezi, glavno načelo arhitektonskog koncepta predstavljenog projekta je uspostavljanje nove vrste odnosa unutar sistema kontrastnih elemenata tradicionalne vrednosti arhitekture sa estetikom i senzibilitetom čoveka savremenog doba, koji ne prikazuje konačan oblik već potencijal istorije putem novih scenarija. U pogledu programa, prepoznate su likovne i književne umetnosti kao polazišta za formiranje funkcionalnih sadržaja na lokaciji Kosančićevog venca, a oblast muzike je data kao komponenta koja će na adekvatan način izložiti, unaprediti i umrežiti postojeće programske kvalitete.


beograd | Gradnja\nKljučni strategijski i razvojni planovi biće integrisani u multimedijalnu platformu koja podrazumeva i izradu visokoposećenog veb portala i mobilne aplikacije. Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda raspisala je na…\nRedakcija, 16.05.2022. 0 2 min za čitanje\nOdata počast jednoj od glavnih figura beogradske arhitektonske scene pre Prvog svetskog rata, autorki projekta crkve Aleksandra Nevskog na Dorćolu. Kroz inicijativu Zeleni gradovi Srbije, u četvrtak je u Starom…\nRedakcija, 29.04.2022. 0 2 min za čitanje\nZbog povećanja obima posla, preduzeće Home Plan raspisuje konkurs za diplomiranog inženjera arhitekture na poziciji asistent odgovornog projektanta. Konkurs je otvoren do 17. maja. Kao pouzdan partner sa internacionalnim iskustvom,…\nRedakcija, 28.04.2022. 0 1 min za čitanje\nVojna zgrada u Balkanskoj ulici dobija novu funkciju – raspisan tender\nZgrada iz 1960, koja je napuštena 2010. godine, dobiće novi fasadni omotač, spoljašnje stepenište i potpuno novi enterijer. Ministarstvo finansija Republike Srbije raspisalo je tender za izradu projektno-tehničke dokumentacije za rekonstrukciju…\nRedakcija, 12.04.2022. 0 3 min za čitanje\nKompanija Jadran iz Beograda traži građevinskog inženjera\nGrađevinska firma Jadran traži diplomiranog građevinskog inženjera sa 5 godina relevantnog iskustva. Konkurs je otvoren do 29. aprila. Kompanija Jadran iz Beograda postoji više od 70 godina i jedna je…\nRedakcija, 08.04.2022. 0 2 min za čitanje\nTehnicom Construction iz Beograda planira izgradnju objekta spratnosti 3Po+Pr+7+Ps, sa 80 stanova, petnaest poslovnih apartmana i osam lokala. Sekretarijat za urbanizam i građevinske poslove grada Beograda oglasio je javnu prezentaciju…\nRedakcija, 07.04.2022. 7 3 min za čitanje\nKao projektant, naučnik i pedagog dao je značajan doprinos afirmaciji modernih stremljenja u širem jugoslovenskom kontekstu, a nadasve u beogradskoj sredini. Arhitekta Milan Zloković, istaknuti srpski stvaralac, naučnik i pedagog,…\nNebojša Antešević, 06.04.2022. 1 5 min za čitanje\nNa Vračaru planirana podzemna garaža od 11.660 kvadrata\nObjekat pravougaone osnove čine tri podzemne etaže sa ukupno 348 parking mesta, dok će na jednom delu garaže biti formiran ozelenjeni krov. Beogradski „Parking servis“ raspisao je tender za izgradnju…\nRedakcija, 05.04.2022. 0 3 min za čitanje\nEvo kako će izgledati stambeni kompleks BIG Residences na Karaburmi\nU okviru prve faze planirana je izgradnja tri zgrade ukupne bruto površine 24.000 kvadrata i sa 11 tipova stambenih jedinica – od dvosobnih do četvorosobnih. Početkom godine otpočeli su radovi…\nRedakcija, 31.03.2022. 12 2 min za čitanje


Naslovna » Izlasci » Muzika » Klasika » Eksluzivno: Oleg Pokhanovski i prijatelji u Guarneriusu\nAh Neša 25. juni 2015. Klasika Postavite komentar\nPoznati muzičari i cenjeni pedagozi, ugledni profesori sa jedne od najprestižnijih muzičkih akademija Severne Amerike, Univerziteta Manitoba, nastupiće u Centru lepih umetnosti Guarnerius i našim mladim umetnicima održati kurseve.\nPosle osam godina, gost Beograda će ponovo biti miljenik domaće publike, virtuoz koga kritika naziva „ruskim Paganinijem“, Oleg Pokhanovski. On će nastupiti u Guarneriusu, 26. juna od 20.00, sa violončelistkinjom Minom Rouz Čang i pijanistima Edmundom Dejvom i Džudi Keler Sibert.\nKoncert će gotovo u potpunosti biti posvećen izvođenju premijernog programa – zanimljivog spoja klasike sa muzikom 20. veka, kroz mešavinu virtuoznih kompozicija Paganinija i Pjacole (za koje je nove transkripcije uradio sam Oleg Pokhanovski), sa delima poznatih savremenih američkih i kanadskih autora, Pola Šoenfilda i Hristosa Hadzisa, čije će kompozicije publika čuti po prvi put.\nMuzičari i profesori sa Univerziteta Manitoba će u Guarneriusu održati i majstorske kurseve 27. i 28. juna, za violiniste, violončeliste i pijaniste, koji će imati jedinstvenu šansu da upravo u Beogradu sarađuju sa čuvenim umetnicima.\nKoncert je deo programa kojim Ambasada Kanade obeležava Dan Kanade u Srbiji, 1. jul. (danubeogradu.rs)\nKurs za violiniste – subota, 27. jun\nKurs za pijaniste – subota, 27. jun\nKurs za violončeliste – nedelja, 28. jun\nMina Rouz Čang\nKurs za pijaniste – nedelja, 28. jun\nDžudi Keler Sibert\nTagoviambasada kanade guarnerius oleg pokhanovski\nPrethodni Drugstore: Velika Exit žurka i vikend zatvaranja kluba\nSledeći Savamala: Banging Techno ovog petka


Velika Britanija osuđena za kršenje ljudskih prava - Moja Hercegovina\nPočetna / Velika Britanija osuđena za kršenje ljudskih prava\n13. Septembra 2018. 12:40\nSigurnosne mere oko izbora podataka za ispitivanje su bile “neadekvatne”, navodi se u odluci Suda.\nTakođe je prekršen i Član 10 Konvencije ;zbog “nedovoljnih garancija obezbeđenih za poverljive novinarske informacije”.\nSud je međutim utvrdio da razmena obaveštajnih podataka sa stranim zemljama ne predstavlja kršenje prava. Prema dokumentima koje je 2013. otkrio Edvard Snouden gde je obelodanjeno masovno prisluškivanje američke Agencije za bezbednost, britanska obaveštajna služba glavni je akter u nadzoru svetskih komunikacija.\nSnouden se nalazi u izgnanstvu u Rusiji.\nOznakeKršenje ljudskih prava presuda Evropskog suda velika britanija


Reljić: Dalje približavanje EU treba da zavisi od demokratskog kvaliteta izbora | EurActiv Serbia\nDemokratski kvalitet predstojećih izbora u Srbiji i drugim zemljama Zapadnog Balkana treba da bude osnova za procenu EU sa kojim zemljama će nastaviti proces približavanja a kojima će taj proces biti zamrznut, ocenio je šef briselske kancelarije Nemačkog instituta za međunarodne odnose i bezbednost (SWP) Dušan Reljić.\nU analizi objavljenoj uoči Samita EU i Zapadnog Balkana 6. maja, Reljić je podsetio da Evropska komisija obećava 3,3 milijarde evra pomoći zemljama regiona za ublažavanje uticaja pandemije korona virusa i njihovo približavanje EU, ali i ukazao da bez temeljne promene smera ta inicijativa dolazi prekasno.\nPrema navodima Komisije, paket pomoći daleko prevazilazi izdvajanja bilo kog drugog partnera za region jer je Zapadni Balkan "geostrateški prioritet za EU", naveo je Reljić.\nOn je dodao da "geopolitička Komisija" (predsednica Ursula fon der Lajen) izgleda sada želi da pošalje jasan signal regionu jer, kako je rekao šef nemačke diplomatije Hajko Mas, "evropski projekt je nedovršen bez Zapadnog Balkana" - regiona koji je okružen EU državama zbog čega se tamo ne sme dopustiti nikakva nestabilnost i neizvesnost.\nČini se međutim da je sposobnost EU da se utvrdi na Zapadnom Balkanu, a posebno u Srbiji, kao najvećoj i politički najznačajnijoj državi u regionu, oslabila od izbijanja pandemije korona virusa, ukazao je Reljić i dodao da su mediji u regionu u početku uglavnom izveštavali o dolasku pošiljaka medicinske pomoći iz Kine, Turske ili Rusije.\nSrpski vlastodržac, predsednik Aleksandar Vučić zagrmeo je da je solidarnost EU bajka, a neposredni povod za njegovo nezadovoljstvo bila je odluka Brisela da zemlje Zapadnog Balkana ne izuzme iz zabrane izvoza opreme za ličnu medicinsku zaštitu, navodi se u analizi.\nAli, kako se dodaje, činjenica da je Vučić "dopustio da ga ponese u nespretnom pokušaju da zahvali Kinezima na kineskom jeziku pred uključenim kamerama, ljubeći kinesku zastavu i umilno nazivajući kineskog vođu 'prijateljem i bratom Si Djinpingom' može samo delimično biti protumačena kao neumeren pokušaj pridobijanja naklonosti".\nU stvari, na Zapadnom Balkanu se proširila percepcija da stremljenje članstvu u EU ne može biti lek za trajne probleme regiona, navodi se u tekstu i dodaje da snažna integracija regiona s EU, posebno preko nemačkih i italijanskih kompanija, nema samo prednosti jer, kao rezultat krize u Uniji, potražnja za proizvodima i uslugama iz regiona opada, ulaganja iz EU su uglavnom na čekanju, a doznake iseljenika u opadanju.\nSvetska banka očekuje da će se ekonomska proizvodnja na Zapadnom Balkanu u ovoj godini smanjiti do 5,7%. Međutim, čak i u najboljoj ekonomskoj situaciji u EU, Zapadni Balkan neće moći da prikupi dovoljno investicija za postizanje godišnjeg rasta iznad 6%, što je nivo potreban da se dostigne prosek EU za 30 godina. Iz tog razloga, region sve više gleda u Aziju, posebno Kinu, u nadi da će privući veće investicije, ukazao je Reljić.\nOn je dodao da će najavljeni paket pomoći EU malo toga moći da promeni "ako EU ne bude tretirala Zapadni Balkan kao svoj sastavni deo - iz gore pomenutih 'geopolitičkih razloga'".\nTo bi podrazumevalo, pre svega, da planirana podrška ne bude jednokratni napor koji se temelji uglavnom na zajmovima, a ne bespovratnim sredstvima, naglašava se u tekstu i podseća da za razliku od "novih" država članica EU, zemlje Zapadnog Balkana do sada nisu imale snažnu i na solidarnosti utemeljenu razvojnu pomoć za nadoknadu trgovinskog deficita s EU od preko 100 milijardi evra, nagomilanih u poslednjoj deceniji.\nReljić navodi da bi regionu trebalo omogućiti pristup strukturnim i kohezijskim fondovima EU ili uporedivi izvor nulte cene kapitala pre članstva, tako da može da započne sveobuhvatni i održivi rast.\nOn, međutim, ukazuje da čak i ako EU zauzme potpuno drugačiji stav ostaje nejasno nije li kasno jer je takav potez trebalo da usledi nakon 2008/2009. kada su se međunarodni dug i finansijska kriza prelili na Zapadni Balkan i pogodili ga jače od same EU.\nU međuvremenu su se dogodila dva verovatno nepovratna razvoja na Zapadnom Balkanu.\nPrvo, ljudi su odustali od nade da će doživeti prosperitet zbog čega masovno emigriraju, a drugo, nakon finansijske krize 2008. desne populističke i autoritarne snage ponovo su osvojile prednost svuda na Zapadnom Balkanom, s trenutnim izuzetkom Severne Makedonije, dodao je Reljić.\nDemokratski potencijal ovih društava dodatno je opao - između ostalog i zbog starenja stanovništva i masovnog iseljavanja, ekonomskih slabosti i nerešenih etnopolitičkih sukoba. Sve studije međunarodnih organizacija za demokratiju i ljudska prava ukazuju na to. Štaviše, upitno je i jesu li Vučić i ostali autokrati spremni mirno da se odreknu vlasti, ocenjuje se u tekstu.\nZato če, po mišljenju Reljića, i posle samita EU-Zapadni Balkan ostati nerešena dilema - da li bi EU iz geopolitičkih motiva trebalo konačno da propusti zemlje regiona u članstvo kao što je bio slučaj sa zemljama istočne Centralne Evrope ili bi državama Zapadnog Balkana trebalo dopustiti da nastave približavanje EU onda kada njihove vlade počnu da sprovode vladavinu zakona.\nKad pandemija oslabi održaće se parlamentarni i drugi izbori u Srbiji, Crnoj Gori, Severnoj Makedoniji i Bosni i Hercegovini. Temeljna procena demokratskog kvaliteta tih izbora trebalo bi da bude osnova na kojoj EU odlučuje s kojim vladama želi da nastavi proces proširenja a s kojima želi da ga za sada zamrzne, zaključio je šef briselske kancelarije SWP Dušan Reljić.\nProširenje 2021: zarobljene države, zarobljena Komisija


Rano otkrivanje raka: Objavljen poziv ustanovama za sufinansiranje preventivnih pregleda - Akta.ba\npo prvi put počinju preventivni pregledi u okviru pilot projekta „Rano otkrivanje raka dojke, grlića materice i kolorektalnog Ca“ u zdravstvenom sistemu Kantona Sarajevo.\n17.05.2022. 15:11 / Izvor: Akta.ba\nPrimarni cilj Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo za ovu godinu je podizanje svijesti stanovništva o očuvanju svog zdravlja. U skladu sa tim, po prvi put počinju preventivni pregledi u okviru pilot projekta "Rano otkrivanje raka dojke, grlića materice i kolorektalnog Ca" u zdravstvenom sistemu Kantona Sarajevo.\nKroz edukacije i edukativne kampanje uticat će se na stvaranje navika za vršenjem redovnih pregleda. Pored toga, bit će sprovedena sveobuhvatna promotivna kampanja podizanja svijesti o bitnosti prevencije, očuvanja i unapređenja zdravlja stanovništva Kantona Sarajevo, s posebnim osvrtom na skrining programe prevencije i ranog otkrivanja raka dojke, raka grlića materice i raka debelog crijeva.\nMinistarstvo zdravstva je u tu svrhu raspisalo Javni poziv za sufinansiranje provođenja preventivnih pregleda, a pravo učešća imaju sve registrovane javne i privatne zdravstvene ustanove, svih nivoa zdravstvene zaštite u KS. Dodatne informacije o Javnom pozivu zainteresirani mogu pronaći na službenoj stranici ministarstva www.mz.ks.gov.ba i Vlade KS.\nRealizacijom ovog projekta očekuje se da će se pregledati po 4.000 zdravih žena i muškaraca sa područja Kantona Sarajevo u svakoj od kategorija navedenih rizičnih bolesti, kako bi se omogućila prevencija ili eventualno rano otkrivanje ovih bolesti.\nSredstva za ovu namjenu planirana su u Budžetu Kantona Sarajevo za 2022. godinu i iznose ukupno 750.000 KM.\n#Rano otkrivanje raka\nMinistarstvo zdravstva KS dalo saglasnost za prijem 15 logopeda u radni odnos\nPočinje obavezna proljetna preventivna deratizacija na području Kantona Sarajevo\nNe gasi se Zavod za liječenje studenata, dogovor o spajanju tri zavoda pod jedan krov\nKoliko će biti povećane plate zdravstvenim radnicima u KS?\nMinistarstvo zdravstva Kantona Sarajevo organizirat će svakog petka dane otvorenih vrata\nPokrenuta procedura formiranja ambulante na Stupskom Brdu\nUkidaju se trijaže i covid ambulante: Zdravstvene ustanove vraćaju se u normalni režim rada\nRadnici u saobraćaju imat će bolju zdravstvenu zaštitu


Hjundai drugi put zaredom šampion, Ožijeu sedma titula - SPORTSKI ŽURNAL\nSedmom titulom šampiona WRC-a okitio se Francuz Sebastijan Ožije sa francuskim suvozačem Žulijenom Ingrasijom za volanom ''Tojote jaris''.\nFOTO: EPA/EFE/REporters imidžis\n''Hjundai Motorsport'' potvrdio je svoju drugu uzastopnu titulu u poretku konstruktora u Svetskom šampionatu u reliju (VRC) osvajanjem dva podijumska mesta na reliju u Monci.\nU njihovim ''Hjundajiima i20'' Estonac Ot Tenak je završio na drugom mestu tokom vikenda, a Španac Dani Sordo bio je treći, saopšteno je iz VRC-a .\nU jednom od najzahtevnijih relija ove sezone sa vlažnim i uglavnom zimskim uslovima ekipa ''Hjundai Motorsport'' osvojila je 33 boda i tako obezbedila drugu uzastopnu titulu šampiona u poretku konstruktora.\nTokom relija u Monci poredak se menjao iz etape u etapu. Tenak i njegov suvozač, Estonac Martin Jerveoja zauzeli su drugo mesto već na početku takmičenja, da bi tokom relija menjali pozicije sa Sordom, kome je suvozač takođe zemljak Karlos del Barija.\nKad je reč o konačnom poretku vozača u ovogodišnjem šampionatu, svojom sedmom titulom šmpiona WRC-a okitio se Francuz Sebastijan Ožije sa francuskim suvozačem Žulijenom Ingrasijom za volanom ''Tojote jaris''.\nTim ''Tojota Gazu Rejsing'' je tako zauzeo drugo mesto u poretku konstruktora, zaostavši pet bodova za ''Hjundai Motorsportom''


NAUČNICI ZABRINUTI: Odvojile se još dve sante od glečera u Patagoniji | Novosti.RS\nNAUČNICI ZABRINUTI: Odvojile se još dve sante od glečera u Patagoniji\nutorak, 12. 03. 2019. u 17:41\nSante leda odvojile su se 20. februara i 7. marta, nakon što se u novembru 2017. od glečera odvojila još veća santa veličine tri fudbalska stadiona\nDve nove sante leda odvojile su se poslednjih nedelja od glečera Grej u čileanskoj Patagoniji izazivajući zabrinutost naučnika jer se to dogada sve češće.\nSante leda odvojile su se 20. februara i 7. marta, nakon što se u novembru 2017. od glečera odvojila još veća santa veličine tri fudbalska stadiona (380 metara puta 350 metara) i to u glacijalnom jezeru u Nacionalnom parku Tores del Paine na jugu Čilea.\nPročitajte još:POGLEDAJTE: Odvalio se ledeni breg dug 6 km (VIDEO)\nNajznačajnije pucanje glečera pre toga dogodilo se početkom 90-ih, preneo je Rojters.\nNaučnici povezuju sve češće odvajanje leda od glečera sa rastom temperature.\nPoslednjih dana "temperatura raste iznad normalnih nivoa i zabeležene su jake kiše zajedno sa porastom nivoa vode u jezeru, što su faktori koji bi mogli da objasne odlamanje santi leda", izjavio je Rikardo Hana, iz Čileanskog antarktičkog instituta (INACH).\nPročitajte još:Južni pol: Ogroman ledeni breg se odvaja, opasnost po brodove\nNaučnici sa univerziteta u Nemačkoj i Brazilu, zajedno sa stručnjacima INACH-a i drugim lokalnim organizacijama, prate glečer Grej od 2005. na osnovu programa međunarodne saradnje.\npa sta je tu cudno nakon rekordnih vrucina na juznoj hemisferi


Ruski stručnjaci kompletiraju u "Šinvozu" nova merna kola (Video)\nRuski stručnjaci kompletiraju u “Šinvozu” nova merna kola (Video)\nNova merna kola, koja za potrebe „Infrastrukture železnice Srbije“ proizvodi ruska kompanija „Tvema“, u završnoj su fazi. Planirano je da probna vožnja na srpskim prugama bude organizovana između 10. i 20. avgusta.\nU zrenjaninskoj fabrici „Šinvoz“ u toku su završni radovi na kompletiranju mernih kola. U njima trenutno učestvuje osam ruskih, kao i domaći stručnjaci.\nUgovorna vrednost ovih mernih kola je oko 2,2 miliona evra. Sredstva su obezbeđena iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj.\nPROČITAJTE JOŠ: Srbija kargo: Uprkos napetoj situaciji, radnici u Zrenjaninu na visini zadatka\n„Tokom planirane probne vožnje, u prvoj polovini avgusta, biće ispitivani parametri brzine, kočenja i ponašanja mernih kola na srpskim prugama. Takođe, planirano je da se obavi i obuka kadrova za korišćenje sistema ovih mernih kola. Reč je o šinskom vozilu tipa „Sever“, koje snima i prati sve tehničke parametre železničkog koloseka, da bi se na osnovu dobijenih informacija konstatovalo stanje pruge, projektovale brzine i utvrdili svi drugi elementi od značaja za građevinsko održavanje infrastrukture“, kažu u preduzeću „Infrastruktura železnice Srbije“.\nOvo je prvi put nakon četiri decenije da „Infrastruktura železnica Srbije“ nabavlja merna kola, za potrebe merenja geometrije koloseka i tehnički nadzor nad srpskim prugama. Preduzeće je do sada imalo samo jedna merna kola, nabavljena pre punih četrdeset godina, koja zbog lošeg stanja i kvarova, najčešće i nisu bila u upotrebi.\nNova merna kola tipa „Sever“ duga su 25 metara\nNova merna kola tipa „Sever“, koja proizvodi ruska kompanija „Tvema“, duga su 25 metara i poseduju dva sistema za merenje geometrije koloseka – beskontaktno merenje šine i merenje razmaka između šina. Pored toga, postoji i mogućnost ugradnje većeg broja dodatnih funkcija.\n„Nabavkom novih mernih kola stvaraju se uslovi da se u narednom periodu intenzivno nastave aktivnosti na tekućem održavanju pruga, stvore uslovi za bezbedniji i redovniji železnički saobraćaj, dužina laganih vožnji smanji, a velika investiciona ulaganja i projekti rekonstrukcije i modernizacije železničke infrastrukture koji su u toku valorizuju u punoj meri“, navode u preduzeću „Infrastruktura železnice Srbije“.\nTagovi„Šinvoz” Infrastruktura železnice Srbije merna kola\nTakmičenja u A i B ligi FSG Zrenjanin startuju 30. avgusta\nProdavnica “House” ima zaista odličnu ponudu materijala i alata


Užice i okolina privlače poslovne ljude i inostrane turiste - Užicka Republika Press\nUžice i okolina privlače poslovne ljude i inostrane turiste\nPorast turista od oko 12%, popunjenost kapaciteta Konačišta Grad do nivoa 65% i završetak ozbiljnih radova u Potpećkoj pećini, po rečima direktorke Turističke organizacije Užice Danijele Đorđević-Arsić, obeležili su turističku 2018. godinu.\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i Grad Užice uložili su ukupnu osam miliona dinara za zamena elektroinstalacija, postavljanje klupa i stolova i suvenirnice ispred pećine, i obnovu saobraćajne i turističke signalizacije. Pomenuti radovi započeti su sredinom oktobra, a otvaranje ovog lokaliteta za redovne posete planirano je za 1. april naredne godine.\nOhrabruje interesovanje inostranih turista za posete Užicu i okolini, kao i činjenica da je konačište prepoznato kao baza poslovnih ljudi koji u našem gradu prosečno borave dva do dva i po dana, posećuju lokalne kafiće i restorane, obilaze određene lokalitete (najviše Mokru goru i Potpeć, prate Jugoslovenski pozorišni festival “Bez prevoda” i kupuju za sebe i za poklone grnčariju iz Zlakuse), a nalaze vremena i za bioskop, pozorište i druge kulturne sadržaje.\nIz razloga sve veće frekvencije u konačištu deo asortimana suvenira može se ovde kupiti posle 16 časova do kada radi Info centar. Organizacijom obuke za somelijere koja je nedavno organizovana upravo u konačištu, pokazalo se kao dobar poslovni potez koji će se intenzivirati u narednoj godini.\nKeramika iz Zlakuse prepoznata je u čitavom svetu kao tradicionalni proizvod koji ima upotrebnu i umetničku vrednost Foto–S.Bunardžić\nTuristička organizacija Užice posrednik je između izdavaoca smeštajnih kapaciteta u seoskom turizmu, lica koja pružaju uslugu stan na dan i turista koji odsedaju u Užicu. Gotovo na dnevnom nivou raste broj registrovanih pružalaca ovih usluga, usled nedostatka hotelskih smeštajnih kapaciteta, ali i dalje jedan broj funkcioniše u sivoj zoni, kaže naše sagovornica.\nOna dodaje da se broj turista najbolje prati po ovom parametru, koji tokom tekuće godine beleži značajan porast gostiju iz Kine. Praksa pokazuje da se dobro sporazumevaju na engleskom iako je kineski primarni jezik, ocenjuje direktorka TO Užice. Uverena je da turističke organizacije moraju da ulože još puno truda kako bi spremno dočekali turiste sa ovog područja, dok objedinjenim proizvodima možemo da odgovorimo njihovim zahtevima.\nNa dolazak turista sa područja Kine, ali i iz drugim zemalja sveta kao i domaćih gostiju utiču promocije na sajmovima u zemlji i inostranstvu na kojima se Užice predstavlja u okviru objedinjene ponude Turističke regije Zapadne Srbije, kao i prisustvo u medijima i na društvenim mrežama, na čemu će “dugouzlazni” akcenat biti u godini koja je pred nama.\nNaredna godina biće posvećena intenzivnoj medijskoj promociji turističkih potencijala Užica i okoline, ističe Danijela Đorđević- Arsić, direktorka Turističke organizacije Uice\nTuristička ponuda u svakom smislu mora se prilagođavati ciljnim grupama, jer su se u vreme intenzivnog razvoja informacionih tehnologija trendovi, potrebe i zahtevi drastično promenili. Danas ljudi dosta vremena provode na poslu, unapred pripremljeni kreću na putovanje, jer žele da budu opušteni i da se osećaju rasterećeno. Na određenom lokalitetu očekuju samo kratke smernice i sadržaje koji će ih u datom momentu zadržati gde su se zatekli i eventualno nakratko produžiti boravak, ukazuju sve analize iz oblasti turizma.\nDanijela Đorđević- Arsić, direktorka Turističke organizacije Užice smatra da čitav Balkan kao prostor zahteva objedinjenu ponudu, jer određeno istraživanje ukazuje da prosečan evropski turista želi to područje da obiđe za sedam dana.\nSvesni činjenica da određena turistička destinacija putncima ostaje u trajnom sećanju kupovinom suvenira, u TO Užice se razmišlja o definisanju lokalnog suvenira, ali zbog brojnih znamenitosti Užica i okoline smatraju da je nemoguće iskristalisati jedinstven suvenir. Potreba za suvenirima sa otiscima Užičke republike, Starog grada, komplet lepinje, Potpećke pećine, grnčarije iz Zlakuse i drugih potencijala koji treba da privuku, zadrže i ponovo vrate turiste ovde, veruje Danijela Đorđević- Arsić, direktorka Turističke organizacije Užice.\nSpomen kompleks na Kadinjači konstantno privlači pažnju inostranih turista Foto–URP\nDa je Užička republika nedovoljno upotrebljen proizvod u turističko promotvinom smislu, shvatili smo zbog ogromnog interesovanja turista iz Kine i Slovenije upravo za tu istorijsku celinu, naglašava direktorka Turističke organizacije Užice. Ona tvrdi da su za turiste sa pomenutih područja Trg i spomen kompleks na Kadinjači sinonimi za Užice.\nZato će u narednoj godini fokus turističke organizacije biti kako da se iskoriste i u funkciju stave potencijali kojima raspolažemo, među kojima je Užička republika na vodećem mestu. Pod tim imenom i sloganom može sigurni smo da se može dobro prodati kako na domaćem tako i na međunarodnim turističkim tržištima kao originalan proizvod, zaključuje naša sagovornica.


KAD DECA OBRADUJU DECU: Osnovci iz Subotice spremili 1.100 paketića za svoje drugare u Kosovskoj Mitrovici\nrasa markovic\t 26.12.2018. 15:13h 15:22h\nUčenici OŠ „Kizur Ištvan“, zajedno sa drugim učenicima i javnim preduzećima Subotice, spremili su 1.100 novogodišnjih paketića za vršnjake u Kosovskoj Mitrovici.\nPaketići, puni slatkiša, igračaka i školskog pribora, ali i ljubavi, prijateljstva i saosećanja, sutra će „krenuti“ put Kosova, da bi u petak bili uručeni deci u OŠ „Branko Radičević“ u severnom delu Kosovske Mitrovice.\n"Ponosni smo na sve naše đake, iz naše i drugih škola, koji su se rado uključili u humanitarnu akciju i donosili slatkiše i sve one stvari koje jedno detinjstvo može da učini lepšim. Možda materijalno to neće biti velika pomoć, ali smo želeli da pokažemo deci na Kosovu da mislimo na njih, da nisu sama i da i oni osećaju prazničnu atmosferu", kaže Dejan Anđelović, direktor OŠ „Kizur Ištvan“.\n"Sama OŠ „Branko Radičević“ ima 680 đaka, ali su u njoj smeštena i odeljenja drugih škola, koje su zbog prilika morala da budu izmeštena iz južnog dela Kosovske Mitrovice. Želeli smo da svako dete dobije paketić i nadamo se da će sve proći bez problema", rekao je on.\n(Kurir.rs/Subotica.com/Foto ilustracija: Profimedia)\npaketićiSuboticaKosovo i Metohijadecaosnovci


Paralelni svetovi Hjua Evereta | Media Start Info\nParalelni svetovi Hjua Evereta\n1. novembra 2020. 30. oktobra 2020. autor Bojan Džodan\n„Elizabet je pokušala da se ubije“, rekao je Mark svom ocu. Hju je podigavši glavu sa svojih papira izustio „Nisam znao da je toliko nesrećna.“\nMark je ranije tog dana našao svoju sestru Elizabet bez svesti na podu kupatila na kome je ležala i kutija tableta za spavanje. Ona je gubeći bitku sa depresijom pokušala da oduzme sebi život i napusti svet koji je za nju postao nepodnošljiv. Marka nije iznenadila hladna reakcija oca sa kojim jedva da su komunicirali i koga su uvek formalno obučenog i zaokupljenog papirima doživljavali kao deo nameštaja u kući. Dok je Mark u susednoj sobi udaravši u bubnjeve gradio svoj svet i karijeru muzičara, nije bio svestan u kakav svet zaranja njegov otac nadnesen nad papirima ispisanim čudnim simbolima.\nHju Evereta su još kao dečaka mučila teška pitanja koja su se ticala toga kako univerzum funkcioniše pa je kao dvanaestogodišnjak 1943. godine napisao Ajnštajnu dovoljno interesantno pismo da na njega dobije odgovor. U studentskim danima bio je zaokupljen svetom kvantne mehanike i doktorirao je 1955. godine sa tezom pod naslovom „Teorija univerzalne talasne funkcije“. Ono što je proizilazilo iz njegove teze jeste interpretacija kvantne teorije prema kojoj svaki sistem koji se nađe u superpoziciji više stanja zapravo pokazuje istovremeno postojanje paralalnih stvarnosti koje se dešavaju nezavisno jedna od druge. Ova neobična interpretacija koja je kasnije nazvana interpretacijom mnoštva svetova, iako je za osnovu imala ozbiljnu teorijsku podlogu, delovala je kao preegzotičan načina da se govori o kvantnoj teoriji koja je i sama po sebi bila dovoljno neobična. Everet je sa idejom da testira svoju interpretaciju nekoliko godina kasnije, boraveći u Kopenhagenu, odlučio da se suoči sa najvećim autoritetom kvantne teorije i jednim od tvoraca opšteprihvaćene kopenhagenske interpretacije. Međutim, susret između mladog Evereta i velikog Nilsa Bora delovao je kao pokušaj da se uspostavi komunikacija između dva nedodirljiva paralelna sveta. Bor se čvrsto držao svojih stanovišta i nije prepoznao ništa dovoljno vredno u Everetovim idejama. Teško je oceniti koliko je težak udarac bio za povučenog Evereta odbijanje naučne zajednice da prihvati njegove ideje i bilo bi verovatno nepravedno u tome tražiti uzrok zanemarivanju porodice i alkoholizmu koji je doprineo da zbog nezdravog života Everet premine od srčanog udara u 51. godini.\nEveretovo beživotno telo, obučeno u odelo kao po običaju, pronašao je njegov sin Mark koji je pomerajući telo pokušavao da se seti da li ga je ikada pre toga dodirnuo. Moguće da ga je taj dodir sveta koji je postojao tik uz njega, a o kome je tako malo znao inspirisao da krene na put ka upoznavanju svog oca. Mark koji je tada već bio frontmen poznatog benda Ils zajedno sa BBC ekipom snimio je dokumentarni film „Paralelni svetovi paralelni životi“. Tokom snimanja filma potpuno se iznenadio činjenicom da njegovog oca mnogi veliki naučnici smatraju genijem čija teorija će tek u budućnosti steći zasluženo priznanje, a koja od sedamdesetih godina postaje sve popularnija. U borbi koju je njegov otac vodio video je i deo objašnjenja za odnose u porodici koja, ukoliko je njegov otac u pravu, u nekom drugom univerzumu funkcioniše potpuno skladno. U ovom univerzumu tragedija se nije završila Everetovom smrću. Hjuova ćerka Elizabet je mučeći se i dalje sa depresijom oduzela sebi život 1996. godine na Everetov rođendan. U poslednjoj poruci je, pogrešno tumačeći očevu teoriju, izrazila nadu da će se sresti sa ocem u nekom od paralelnih svetova.\nTagovi Bojan Džodan, Hju Evert, kosmos, paralelni svetovi\nPrethodna vestOdlazak čuvenog Bonda: Preminuo glumac Šon Koneri\nSledeća vestIPI: 52 novinara nastradala zbog svog rada


Merilin Menson okončao višegodišnji sudski spor – Nadlanu.com\nMerilin Menson okončao višegodišnji sudski spor\nLOS ANĐELES, 29. decembra 2009. (Beta-AP) - Sudski spor između Merilina Mensona i njegovog bivšeg kolege iz benda Stivena Bira završen je sporazumno, bez višemilionske odštete koju je klavijaturista prvobitno tražio.\nPrema sporazumu, advokatima koji zastupaju Bira biće plaćeno 380.000 dolara. Mensonova osiguravajuća kompanija platiće 175.000 dolara, a ostatak Birovi bivši poslovni menadžeri, kazao je Mensonov advokat Hauard King. Bir je tužbu protiv rokera podneo 2007. i u njoj je tražio 20 miliona dolara odštete. U tužbi je tvrdio da je pevač benda sakrivao novac od njega i trošio ga za sopstvene potrebe, uključujući kupovinu vereničkog prstena i drugih skupih predmeta.\nMenson je demantovao Birove tvrdnje i naveo da ovaj nije izvršavao dužnosti koje je imao kao član benda. Bir, čije je scensko ime bilo Madona Vejn Gejsi, bio je jedan od članova prvog sastava Mensonovog benda, kada se grupa zvala "Merilin Menson end D Spuki Kids".


24sata.info - U KS se svake sedmice otvori do dvije hiljade bolovanja, značajan broj zloupotreba\nAutor T. C. 07. 11. 2018. • 19:25\nSvake sedmice se na području Kantona Sarajevo otvori 1.500 do 2.000 bolovanja, a Zavod zdravstvenog osiguranja Kantona po tom osnovu firmama refundira na godišnjem nivou od 6,5 do 7 miliona KM.\nTo je rečeno na sastanku premijera Kantona Sarajevo Adema Zolja i ministrice zdravstva Zilhe Ademaj s predstavnicima zdravstvenih ustanova Kantona. Sastanci se redovno održavaju s ciljem ubrzavanja reformskih procesa u zdravstvu, ali i rješavanja akutnih problema u ovoj oblasti, saopćeno je iz kantonalne pres-službe.\nBolovanja, odnosno njihova zloupotreba je jedno od takvih pitanja jer, prema tvrdnjama iz Zavoda zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo, kod 10 do 15 posto slučajeva radi se o zloupotrebi ovog prava, odnosno otvaranju bolovanja bez utvrđenih povoda. Inspekcija se redovne vrši, a poseban problem, kako navodi isti izvor, jesu i poslodavci koji ne zbrinjavanju uposlenike nakon što oni po procjenama drugostepene komisije dobiju invalidnost te u takvim slučajevima nastavljaju s bolovanjima, što posebno opterećuje zdravstveni sistem.\nKantonalno ministarstvo zdravstva će finansirati rekonstrukciju prostora koji će biti stavljen u funkciju u okviru Hitne pomoći KS za pružanje 24-satne pedijatrijske zaštite što bi, prema najavama, trebalo biti gotovo u narednih mjesec dana.\nTakođe, najavljeno novo radno vrijeme Doma zdravlja KS od 7 do 21 sat treba da bude propisano pravilnikom o radu ove ustanove, na koji resorno ministarstvo uskoro treba dati saglasnost.\nPut pacijenta i dalje ostaje aktuelno pitanje. Iz ustanova navode da su dogovori u toku, a ministrica Ademaj tražila je u međuvremenu brže rješavanje nekih aktuelnih pitanja, od broja uputnica koje se izdaju u okviru bolničkog liječenja, zaštiti podataka pacijenta i čestom zastoju operativnog informacionog sistema u Zavodu zdravstvenog osiguranja.\nPomaci su napravljeni, ali reformski procesi moraju ići znatno brže ka funkcionalnom zdravstvu. Kapaciteta ima, ali bolja organizacija rada i pružanja usluga u čitavom zdravstvenom sistemu učinit će i pacijente i uposlene zadovoljnijim, istaknuo je premijer Zolj.


Mihajlović: Saradnja sa Mensom za bolji položaj žena\nTanjug 9. avgusta 2018. 13:57\nBEOGRAD – Predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović danas je sa predsednicom organizacije Mensa Srbije Aleksandrom Borović, potpisala Memorandum o razumevanju u cilju unapređenja rodne ravnopravnosti i poboljšanja položaja žena u Srbiji.\n„Mensa brine o darovitim i najnaprednijim članovima našeg društva. Verujem da kroz saradnju sa Koordinacionim telom možemo zajedno pružiti podršku ženama, kao važnom potencijalu svakog društva u cilju njegovog bržeg razvoja“, rekla je Mihajlović.\nSagovornice su se saglasile da je ostvarivanje institucionalne saradnje između Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost i Mense važno za realizaciju projekata i aktivnosti koji će za cilj imati jačanje uloge i brigu o darovitim ženama radi unapređenja zajednice i promovisanja ekonomskog osnaživanja žena.\nNa sastanku kojem su prisustvovale i članice Mense internacional, kako je saopšteno iz kabineta potpredsednice Vlade, saradnja je važna i za socijalno uključivanje i podršku osetljivim i višestruko diskriminisanim osobama i podršku obrazovanju devojčica i žena.\nBorović je zahvalila potpredsednici Vlade Mihajlović na podršci i spremnosti za saradnju i istakla da zajedničkim projektima i promocijom primera dobre prakse može se doprineti podizanju svesti zajednice i razvoju društva.\nČlanice Mense internacional učestvovale su i na nedavno održanom međunarodnom skupu članova Mense iz celog sveta u Beogradu.


BiH – Page 3 – The PRESTIGE\nBiH je u proteklih devet mjeseci u okviru vanjskotrgovinske razmjene izvezla robe u vrijednosti 8,95 milijardi KM, što je za 1,70 odsto manje o odnosu na isti period prošle godine. Što se tiče izvoza, Nihad Bajramović, zamjenik generalnog sekretara Spoljnotrgovinske komore, rekao je danas na konferenciji za medije da je uvoz u BiH u pomenutom\nNeto dobit Centralne banke Bosne i Hercegovine povećana je na 20,38 miliona KM za devet mjeseci ove godine. Ovo je značajno povećanje u odnosu na isti period prošle godine kada je neto dobit iznosila milion KM, pokazuje nerevidirani finansijski izvještaj za period koji je završio sa 30. septembrom 2019. godine. Na povećanje neto dobitka uticali\nFlyBosnia je otpustila gotovo polovinu cjelokupne radne snage i bori se da isplati plate zaposlenicima, jer dugovi prema aerodromu Sarajevo i drugim dobavljačima i dalje rastu. Od 100 zaposlenika, što uključuje i rukovodstvo kompanije, četrdeset je otpušteno, a osam od petnaest pilota takođe je napustilo prevoznika. Nadalje, avionska kompanija nije isplatila plate dva mjeseca, a\nTrendovi u prikupljanju prihoda od poreza usporili su u ovoj u odnosu na prošlu godinu, pokazuju podaci poreskih administracija u Bosni i Hercegovini. Nakon što je u 2018. godini prikupila za 362 miliona KM više u odnosu na 2017. godinu, što je porast od 7,5 posto, Poreska uprava Federacije BiH u ovoj godini bilježi skromnije\nU prvih deset mjeseci ove godine u Bosnu i Hercegovinu uvezeno je 12 automobila na električni pogon. Iako ovaj trend u BiH nije još u potpunosti zaživio, to je za šest vozila više u odnosu na cijelu prošlu godinu. Prema informacijama Uprave za indirektno oporezivanje BiH, najskuplje uvezeno električno vozilo u prošloj godini je “jaguar\nMogućnost da se Volkswagen vrati u BiH zaintrigirala je javnost u ovoj zemlji, posebno u Vogošći gdje se nalazi jedna od lokacija koja je ponuđena njemačkoj kompaniji. Riječ je o pogonima Tvornice automobila Sarajevo (TAS) gdje su se i prije rata proizvodili njemački automobili, od popularne “bube” do legendarnog “golfa dvojke”. Podijeljene su emocije i\nNovi proizvodni pogon u Tehničkom remontu Bratunac , u kome je zaposlenje dobilo 26 radnica, otvoren je danas. Pogon su otvorili predsjednik Vlade Republike Srpske, Radovan Višković i generalni direktor kompanije Tenički remont Bratunac (TRB), Slavenko Ristić. Inače, kompletna proizvodnja iz TRB-a plasira se u izvoz (riječ je o namjenskoj industriji), što donosi dobit firmi,\nFabrika šećera iz Bijeljine neće biti prodata Pavgordu, odlučeno je na današnjoj Skupštini povjerilaca. Ponuda kineskog investitora nije ni razmatrana, a cijeli proces će za dva dana početi ispočetka. Ponuda Pavgorda iz Foče je odbijena jer, kako je odlučila većina povjerilaca, iznos od 5 miliona je mali i nedovoljan. S druge strane, ponuda biznismena iz\nBiH je u septembru posjetilo 169.725 turista, što je više za 8,5 odsto u odnosu na isti mjesec lani, te manje za 17,3 odsto nego u avgustu ove godine. U septembru su turisti ostvarili 328.508 noćenja, što je više za oko pet odsto u odnosu na isti mjesec lani, te manje za 27,8 odsto u\nU BiH je nastavljen privredni rast po umjerenoj stopi od oko tri odsto godišnje koja nije dovoljna za bržu razvojnu konvergenciju, s obizrom na to da BiH dostiže tek 31 odsto prosječnog nivoa razvoja EU, rečeno je danas u Sarajevu na konferenciji pod nazivom “Makroekonomske neravnoteže i EU konvergencija”. U okviru prezentacije o ključnim makroekonomskim\nMeđunarodni monetarni fond /MMF/ smanjio je prognozu ekonomskog rasta u BiH na 2,8 odsto tokom ove i na 2,6 odsto tokom naredne godine, izjavio je stalni predstavnik MMF-a u BiH Endru Džul. On je za Rojters podsjetio da je MMF ranije prognozirao ekonomski rast u BiH od 3,1 u 2019. godini, odnosno 3,2 odsto tokom\nU posljednje dvije do tri godine cijene stanova u Republici Srpskoj porasle su za oko deset odsto, posebno u Banjaluci, i ako je suditi po ekonomskoj teoriji i najavama iz zemalja regiona vrlo je moguće da bi u skorijoj budućnosti moglo doći do sloma tržišta nekretnina. U Hrvatskoj je Boris Vujčić, guverner HNB-a, upozorio da


Privrednici blokirali saobraćajnice dva sata na severu Kosovu - Ostalo - KOSOVAHABER\nPrivrednici blokirali saobraćajnice dva sata na severu Kosovu\nPetak 28 Decembar 2012 14:48\nPrivrednici sa severa Kosova, koji su na dva sata blokirali većinu saobraćajnica u ovom delu kosova, najavili su da će proteste nastaviti 9. januara, nakon novogodišnjih i božićnih praznika.\nNezadovoljni briselskim sporazumom o funkcinonisanju granicni prelaza na severu Kosova, privrednici su, od 10 do 12 sati, držali u blokadi magistralni put Priština-Raška, u mestu Rudare u opštini Zvečan, kao i ispred starog administrativnog prelaza Jarinje, na istom putnom pravcu.\nU blokadi je bilo i nekoliko ulica u Mitrovici koje vode prema multietničkom naselju Bošnjačka Mahala i selu Suvi Do.\nZa vreme protesta sve prodavnice u Mitrovici, Zvečanu, Zubinom Potoku i Leposaviću bile su zatvorene.\nPrivrednik Radoš Petrović je rekao Tanjugu da će protesti biti obustavljeni do 9. januara, zbog predstojećih novogodišnjih i božićnih praznika, a onda će ponovo nastaviti blokade.\nNezadovoljni privrednici traže da im se omogući da preko integrisanog prelaza Jarinje na sever Kosova mogu uvoziti akciznu robu iznad 3.5 tone i traže da dažbine plaćaju Srbiji a ne Kosovu.


Duravit, nemački brend koji je poznat po proizvodnji visoko-kvalitetnih sanitarija, lansirao je SensoWash asortiman toaletnih šolji koje kombinuju svoju standardnu funkciju, sa funkcijom bidea, koju potpisuje Filip Stark. Opremljene hi-tech osobinama i HygieneGlaze površinom otpornom na bakterije, ove toaletne šolje osiguravaju higijensku čistoću, komfor i lakoću upotrebe.\nSve tehnološke komponente noviteta skrivene su u njihovim keramičkim telima, koja im daju čist, minimalistički izgled. Šolje imaju ravno sedište i beli poklopac, koji formira bide jedinicu sa keramikom. Takođe, one koriste Rimless tehnologiju puštanja vode koja obezbeđuje poboljšani protok.\nToaletnom šoljom se upravlja putem daljinskog upravljača i aplikacije pametnog telefona, koja korisnicima dozvoljava da sa lakoćom programiraju svoje profile zarad maksimalnog komfora. Druge osobine uključuju poklopac koji se automatski podiže i spušta, automatsko puštanje vode, prilagodivi bide, grejanje sedišta, funkciju uklanjanja mirisa i još nekoliko drugih.\nSensoWash Starck f toaletne šolje dostupne su u dve verzije - SensoWash Starck f Plus i SensoWash Starck f Lite, za zidno i podno montiranje.


Da li Donald Tramp ima pravo? - Auto Republika\nAmerički predsednik, Donald Tramp, već neko vreme preti da će povećati carine na uvoz vozila iz ostatka sveta na 25%, a do kraja sedmice na snagu već stupa jednako visoka carina na uvoz mnogih namirnica iz Kine.\nMnogi predviđaju da bi cene vozila u proseku skočile za čak 6.800 dolara, čime bi kupovna moć automatski opala, a kao rezultat kompanije bi bile primorane da smanje proizvodnju i samim tim eliminišu poslove. Iz Toyote dodaju da čak i njihov model Camry, koji se proizvodi u saveznoj državi Kentaki, bi bio u proseku za 1.800 dolara skuplji zbog uvoza potrebnih delova.\nOno o čemu se malo pričalo je kolika je trenutna razlika u carinskim troškovima između dva kontinenta – i brojke su ogromne. Amerikanci naplaćuju visoke carinske takse od 25% na uvoz laganih komercijalnih vozila (pikapi, kombiji i slični proizvodi) na osnovu ugovora još iz 1960-ih godina. Međutim, carina na uvoz na automobila je jedna od najnižih u svetu i iznosi svega 2,5%. S druge strane, Evropska unija je odredila čak četiri puta veću cifru od 10% na uvoz proizvoda iz SAD, pa su Amerikanci prošle godine bili u „minusu“ od čak 140 milijardi dolara. Cifra je jednako velika i na uvoz delova, pa tako Donald Tramp svakako želi da eliminiše razliku.\ntags: automobilska industrija carine donald trump EU izdvojeno SAD\nprevious Sledeće godine stižu Mercedesovi restilizovani krosoveri GLC, GLC Coupe i novi GLE i GLE Coupe\nnext Audi predstavio (fantastičan) enterijer serijskog E-Trona (GALERIJA)


Radojčić: Oprezno se vraćamo sportskim i kulturnim događajima\nTanjug 2. juna 2021. 12:57\nBEOGRAD – Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić izjavio je danas da se život u glavnom gradu postepeno vraća u normalno stanje što, dodao je, pokazuje i organizacija pojedinih sportskih i kulturnih manifestacija.\nOn je najavio da će se 3. do 5. juna održati veliki vaterpolo turnir u Beogradu, te da se priprema i Beogradski maraton za 6. jun, uz primenu svih epidemioloških mera i u manjem obimu nego proteklih godina.\n„Polako otvaramo vrata dešavanjima na koja smo svi navikli. Koncerti će tako biti organizovani u skladu sa preporukama epidemiologa, uz okupljanja do 200 ljudi. Počinje ‘Gitar fest’, Vlatko Stefanovski će održati dva koncerta i verujem da će se u skladu sa poboljšanjem situacije povećavati i broj gledalaca“, rekao je Radojičić gostujući na televiziji Hepi, navodi se u saopštenju Gradske uprave.\nIpak, ukazao je da koliko god se radujemo otvaranju i povratku normalnom životu, toliko moramo biti i oprezni.\nRadojičić je podsetio da je u Beogradu vakcinisano više od 50 odsto punoletnih građana sa više od 1.300.000 aplikovanih doza, te dodao da je malo gradova u svetu koji mogu da se pohvale takvim podacima.\n„Uz one koji su preboleli kovid infekciju bližimo se kolektivnom imunitetu, ali ipak moramo biti oprezni“, poručio je Radojičić i dodao da je Krizni štab bio fleksibilan i odluke donosio na vreme.\nUkazao je da za razliku od mnogih zemalja u svetu kod nas nije došlo do sloma zdravstvenog sistema i dodao da zasluga za to ide pre svega lekarima i medicinskim sestrama koji su podneli najveći teret, ali i Ministarstvu zdravlja na, dodao je, odličnoj organizaciji u toj borbi.\n„Posebno sam ponosan i na Beograđane koji su pokazali odgovornost, poštovali mere Kriznog štaba, a sve je to rezultiralo činjenicom da imamo mnogo bolje rezultate nego mnogi drugi u svetu“, istakao je gradonačelnik.\nGovoreći o gradskim projektima i planovima, posebno je izdvojio one vezane za ekologiju i zaštitu životne sredine.\n„Moramo biti svesni da se ti problemi ne rešavaju preko noći. Ključni problem zagađenja u gradu potiče od individualnih ložišta, što ćemo rešavati većim obuhvatom daljinskog grejanja“, rekao je Radojičić.\nMobilnost u gradu je, kaže, takođe veoma važna i dodaje da je cilj da bude što manje automobila u centru grada.\n„Ključni projekat je metro i unapređenje gradskog saobraćaja, te ćemo i u budućnosti nastaviti da nabavljamo vozila na električnu energiju i gas. Naš plan je da i dalje povećavamo broj i kilometražu biciklističkih staza, a u konceptu zdravog grada izuzetno je značajan i projekat prerade otpadnih voda i čvrstog otpada“, rekao je Radojičić.\nNaveo je da će biti rešen problem deponija, posebno onih za građevinski otpad, ali i dodao da se mora napraviti kompromis i razgovarati sa svima koji žele da se zajedno dođe do rešenja.\nProglašenje Beograda kao najboljeg mesta za investiranje u ovom delu Evrope Radojičić je ocenio kao izuzetno vredan podatak, navodeći da je do te pozicije dovela politička stabilnost Srbije i ekonomska stabilnost Beograda.\n„To je rezultat prethodne politike predsednika Srbije Aleksandra Vučića i vlade, koji su stvorili potrebne preduslove. Puteve koje danas gradimo nismo gradili decenijama unazad, razvija se aerodrom, brze pruge, poslovna klima napreduje svake godine, po brzini izdavanja građevinskih dozvola 2016. godine bili smo na 186. mestu, a danas smo na devetom“, rekao je Radojičić.\nNaveo je da sve to govori da stranci hoće da investiraju u Beograd i dodao da je najbolji primer za to Beograd na vodi.


Merkel kritkovala Trampa - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Merkel kritkovala Trampa\nKonferencija za novinare nemačke kancelarke\nNemačka kancelarka Angela Merkel kritkovala je juče izjave američkog predsednika Donalda Trampa o „obojenim“ članicama američkog Kongresa iz redova demokrata navodeći da su te izjave suprotne onome što ona smatra „snagom Amerike”.\n1Piše: M. M. 19. jula 2019. 21.28\nUpitana, prenosi Beta, na godišnjoj letnjoj konferenciji za novinare da li i dalje vidi osnovu zajedničkih vrednosti sa Trampom koji je rekao da te članice Kongresa treba da se „vrate“ u svoje zemlje ako ne vole Ameriku, Merkel je rekla: “Ljudi vrlo različitih nacionalnosti doprineli su snazi američkog naroda tako da su ovo komentari koji su u mnogome suprotni tom čvrstom utisku koji imam. To je nešto što je suprotno snazi Amerike“.\nNa insistiranje novinara da kaže da li oseća solidarnost sa tim članicama Kongresa Merkel je odgovorila da se „čvrsto distancira“ od takvih izjava i da „oseća solidarnost“ sa napadnutim ženama.\nIzveštač Zidojče cajtunga (SZ) opisao je taj trenutak na konferenciji: “Savezna kancelarka je zadržala dah, a onda odlučno izgovorila, veoma odlučno, jednu jedinu reč: ‘Da.’ I onda dodala: ‘Od toga se jasno distanciram i izražavam svoju solidarnost sa tri napadnute žene’. To je bio jasan zaključak”.\nMerkel je upitana o napadu na tri žene, mada je Tramp, zapravo, napao njih četiri, primećuju nemački izveštači. Kancelarka je istovremeno insistirala na snazi američke demokratije ne dovodeći u pitanje zajedničke transatlantske vrednosti, navodi se u izveštajima.\nTramp je četiri nove članice Kongresa iz Demokratske stranke, Ilhan Omar, Rašidu Tlaib, Aleksandriju Okasio-Kortes i Ajanu Presli kritikovao preko Tvitera prošlog vikenda optužujući ih da „vole neprijatelje SAD“. On je rekao da bi te žene trebalo da se vrate u „osiromašena i kriminalom opustošena mesta“ odakle su došle, ignorišući činjenicu da su sve one američke državljanke, a njih tri su rođene u SAD. Tramp ih je optužio da su rekle užasne stvari o SAD.\nKancelarka je u poslednje vreme malo drhtala, piše još jedan izveštač SZ-a aludirajući na nekoliko slučajeva koji su u javnosti podstakli pitanje o zdravlju Merkel, ali je na konferenciji pokazala da drži stvari pod kontrolom i kako dobro zna da se suoči sa medijima. “Ona je u formi, brzih misli, brza na odgovorima tamo gde mora biti. Ali ne i suviše tvrda, tamo gde to ne bi bilo adekvatno. I potpuno je u toku sve do delikatnosti odnosa prema Kosovu”, kako navodi, uz zaključak da “Merkel i Tramp više neće biti prijatelji”.\nHapšenja u Vašingtonu\nVašington – Oko 70 časnih sestara, članova klera i paroha uhapšeno je juče na demonstracijama u Vašingtonu kada je na stotine katolika protestovalo zbog ponašanja federalne vlade prema migrantima. Vašington post piše da su demonstranti nosili slike dece koja su umrla u federalnim migrantskim centrima i izgovarali molitvu. Pojedini demonstranti uzvikivali su imena dece i telima pravili krst ležeći na zemlji. Ovo je drugi put ove nedelje da se održavaju verski protesti u glavnom gradu koji pozivaju na raspuštanje Agencije za imigraciju (ICE) i na raspuštanje prenatrpanih migrantskih centara na granici između SAD i Meksika. Desetine demonstranata blokiralo je ulaz u Agenciju za imigracije, a 10 ih je uhapšeno i optuženo za nezakonit ulazak u zgradu.\nAngela Merkel, Donald Tramp, kongres, SAD\n20. jula 2019. u 09.43\n„Obojene“. Cak i kada ova rec stoji pod navodnicima ona je u srpskom jeziku politicki nekorektna. Ako za sada ne postoji adekvatan prevod za izraz „Women of color“, nije bilo potrebe forsirati njen nakaradan prevod. Merkel nije mogla da upotrebi rasisticki izraz kao sto je „obojene“ za zene tamnije puti i crnkinje.


Povodom otvaranja Poglavlja 27 simboličan poklon resornim ministarkama\nBeograd, 14. decembar 2021. godine – Koalicija 27 ocenila je da Srbiju nakon otvaranja pregovaračkog Poglavlja 27 u životnoj sredini čeka ozbiljan posao, kao i da ovaj pomak nije opravdan dosadašnjim rezultatima Vlade Srbije.\nKoalicija 27 je ovu priliku obeležila simboličnim poklonom za ministarku zaštite životne sredine Irenu Vujović i ministarku rudarstva i energetike Zoranu Mihajlović, predavši im osam godišnjih Izveštaja Koalicije 27, koji sadrže analize i preporuke za reforme u ovoj oblasti. Time je ova mreža organizacija ukazala na nagomilane probleme u životnoj sredini, kao i isključivanje civilnog društva, stručne javnosti i građana iz procesa odlučivanja.\n“Nama tek predstoji teži deo posla da bismo dostigli standarde životne sredine i zatvorili Poglavlje 27. Pritom ne smemo da zaboravimo da javnost i dalje nije videla pregovaračku poziciju Srbije, i da mi ne znamo o čemu pregovaramo, na šta smo se obavezali i koliko će zatvaranje Poglavlja 27 da košta. Ovo je idealna prilika da Ministarstvo zaštite životne sredine skine prašinu sa preko 1600 stranica tog dokumenta i saopšti građanima šta je njegov sadržaj”, istakla je izvršna direktorka Mladih istraživača Srbije, Tanja Petrović.\nU oblasti životne sredine i klimatskih promena Srbija je do sada ostvarila značajan napredak u usvajanju evropske legislative, ali njena implementacija neretko izostaje. Problemi koji nastaju kao rezultat toga direktno utiču na uslove života i zdravlje građana Srbije.\n“Srbija je među prvih pet zemalja na evropskom kontinentu po izloženosti građana zagađenju vazduha. Zbog nesanitarnog odlaganja otpada i divljih deponija, suočavamo se sa zagađenjem zemljišta, površinskih i podzemnih voda i požarima na deponijama. Više od 85% otpadnih voda odlazi u naše vodotokove bez ikakvog tretmana – Dunav je naša kanalizacija. Povrh svega toga, ponovo je pomeren rok za primenu Zakona o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja životne sredine, što najvećim zagađivačima u Srbiji, industrijskim postrojenjima, daje dozvolu da još tri godine nastave da zagađuju bez posledica. Dakle, zakon je prilagođen zagađivačima, umesto da budu kažnjeni”, upozorila je Mirjana Jovanović iz Beogradske otvorene škole.\nPredstavnici Koalicije 27 istakli su da konačni cilj, zatvaranje Poglavlja 27, zahteva suštinsku i praktičnu opredeljenost Vlade Srbije ka dostizanju evropskih normi u oblasti životne sredine i klimatskih promena, kao i da je ovaj trenutak dobra prilika da se ovom procesu priđe odlučnije, uz praćenje i merenje rezultata koje očekujemo da bismo imali zdravu životnu sredinu.\n“Ta opredeljenost bi se jasno pokazala kroz unapređenje kapaciteta državne i lokalne samouprave u oblasti životne sredine, ustaljeno finansiranje u ovoj oblasti i efektivnu uključenost svih sektora, stručne javnosti i organizacija civilnog društva u razvoj i primenu politika životne sredine. Sa postojećim kapacitetima i načinom rada ne možemo da završimo sav posao i zatvorimo Poglavlje 27 – to je kao da smo izašli na fudbalski teren sa 6 igrača i nadamo se da će neko dati gol”, ocenio je Goran Sekulić iz WWF Adria.\nKoalicija 27 poručila je da je u narednim mesecima važno videti konkretne korake ka ciljevima zadatim Poglavljem 27, te da će u suprotnom, otvaranje Klastera 4 i Poglavlja 27 ostati samo mrtvo slovo na papiru.\nPres konferencija Koalicije 27 povodom otvaranja Poglavlja 27 može se odloženo gledati na OVOM LINKU.


Opozicija otporna na novčane kazne\nGrađanski list\t25.11.2008 16:19\nNedisciplinovani poslanici kojima su predsedavajući Skupštine Srbije izricali opomene ili druge disciplinske mere juče su, prvi put od početka rada sadašnjeg saziva parlamenta, kažnjeni i novčano.\nAdministrativni odbor kaznio je 13 poslanika Srpske radikalne stranke i jednog poslanika Demokratske stranke Srbije pa će im naredna plata biti umanjena za iznos kazne, koja će, prema dosadašnjoj praksi, verovatno biti potrošena u dobrotvorne svrhe. Kažnjeni poslanici, međutim, ne haju za to što su udareni po džepu i najavljuju da će nastaviti po starom. Da li je tako zbog toga što su im primanja toliko visoka da kazne neće ni osetiti ili su zaista spremni da za svoja politička uverenja sve žrtvuju, pitanje je na koje svako od nas ponaosob može dati svoj odgovor.\nZbog povreda rada parlamenta, kazne od 16.000 dinara juče su izrečene poslanicima SRS-a Nataši Jovanović, Milanu Veselinoviću, Petru Jojiću i Nikoli Saviću, dok će Momir Marković morati da plati ukupno 19.000 dinara. Kazna od 8.000 dinara određena je poslanicima SRS-a Aleksandru Martinoviću, Milanu Avramoviću i Ognjenu Mihajloviću, a sa po 3.000 dinara kažnjeni su Zoran Krasić, Dušan Marić, Dobrislav Prelić, Srboljub Živanović i Milorad Krstić. Poslanik DSS-a Dragan Šormaz je zbog opomene izrečene na jednoj od prethodnih sednica parlamenta kažnjen sa 3.000 dinara.\nSednici, koju je vodio zamenik predsednika Odbora Nenad Konstantinović, nisu prisustvovali poslanici SRS-a, a protiv kažnjavanja poslanika izjasnio se jedino član odbora iz Liberalno-demokratske partije Nenad Milić. On je kao razlog za to naveo činjenicu da se Poslovnik ne primenjuje na isti način na svakoj sednici, zbog čega se poslanici jednog dana kažnjavaju, a drugog dana za isto ponašanje kazna izostaje.\nĐukić Dejanović: Način nije dobar\nVlast i opozicija slažu se u oceni da novčano kažnjavanje, u principu, nije svrsishodno, što je jedno od malobrojnih pitanja u pogledu kog su saglasni. Čak je i predsednica Skupštine Srbije Slavica Đukić-Dejanović ocenila juče da kažnjavanje poslanika nije dobar način za popravljanje atmosfere u parlamentu i negovanje njegovog dostojanstva.\n– Ne mislim da taj oblik sankcija može bitnije uticati na poboljšanje rada skupštine, mada je pojam kazne individualan i relativan i pitanje je kako ko to od poslanika može da doživi – rekla je Dejanovićeva.\nOna je istakla da se radilo o upozorenjima, oduzimanju reči poslanicima, što je sankcionisano ne samo verbalnim izricanjem sankcija već i materijalno, "oduzimanjem određene sume novca od primanja koja poslanik ima", što će biti učinjeno za primanja u novembru.\nPoslanici se, takođe, slažu u oceni da se stabilnost i konstruktivnije funkcionisanje parlamenta mogu postići samo dogovorom poslaničkih grupa. Poslanik DS-a i član Administrativnog odbora Boško Ristić smatra da "nije baš uputno da se kaznama uvodi red u parlament", a da su za rad skupštine odgovorni svi podjednako – i vladajuća koalicija i opozicija.\n– Bolja atmosfera u parlamentu može se postići dogovorom šefova poslaničkih klubova, iako se taj dogovor često ne poštuje – smatra Ristić.\nPoslanici SRS-a Nataši Jovanović, prema njenim rečima, nije prvi put da joj izriču kaznu, jer je samo u periodu kada je predsednik Skupštine Srbije bila Nataša Mićić platila više od 300.000 dinara.


Veće septembarske penzije u Srpskoj, od januara novo povećanje - Glas Regije\nVeće septembarske penzije u Srpskoj, od januara novo povećanje\nFond za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske obračunao je septembarsku penziju za 272.000 korisnika prava, uvećanu za dva odsto u odnosu na prethodni mjesec, saopšteno je iz Fonda PIO.\nIz Fonda podsjećaju da je za ovo povećanje penzija Vlada Srpske u budžetu obezbijedila dodatnih 2,1 milion KM mjesečno, odnosno preko 26 miliona KM na godišnjem nivou.\nPored redovnog godišnjeg usklađivanja penzija u januaru ove godine od 2,14 odsto, Vlada je donijela i dvije odluke o vanrednom povećanju penzija u prvih devet mjeseci ove godine, podsjećaju iz Fonda PIO.\nDodaju da je prvo vanredno povećanje od 0,86 odsto izvršeno u januaru, a drugo u septembru ove godine od dva odsto.\nOvim poslednjim povećanjem, penzije svih korisnika prava nominalno su povećane za pet odsto, a efektivno ili stvarno za 5,08 odsto, ističe se u saopštenju.\nSvi korisnici prava, bilo da svoje penzije primaju preko banke ili putem pošte, u narednih desetak dana, odnosno po već ustaljenom datumu isplate, raspolagaće na svojim računima ili penzijskom čeku sa uvećanom septembarskom penzijom, navode iz Fonda PIO.\nIz Fonda ističu da, nakon septembarskog vanrednog povećanja od dva odsto, od januara naredne godine slijedi novo povećanje redovnim godišnjim usklađivanjem penzija prilikom obračuna i isplate januarske penzije.\nPrethodna Plate u BiH pet puta niže nego u Njemačkoj, troškovi života dva puta\nSljedeća Danas protest opozicije u Banjaluci


Terzićeva trči u Ljubljani - Radio Sto Plus\nTerzićeva trči u Ljubljani\nNovopazarka Amela Terzić predvodiće reprezentaciju Srbije na prvom atletskom takmičenju „Balkanation“ u Ljubljani, gde će u subotu nastupiti u disciplini 1.500 metara. „Maksimalno ću se boriti, iako se sezona na stazi završava. Svi su opušteni, videćemo ko će se najbolje snaći. Pokušaću da u...\nNovopazarka Amela Terzić predvodiće reprezentaciju Srbije na prvom atletskom takmičenju „Balkanation“ u Ljubljani, gde će u subotu nastupiti u disciplini 1.500 metara.\n„Maksimalno ću se boriti, iako se sezona na stazi završava. Svi su opušteni, videćemo ko će se najbolje snaći. Pokušaću da u Sloveniji trčim što bolje i trijumfujem“, rekla je Terzićeva radiju Sto plus.\nPrema prijavama, najveća konkurentkinja biće joj domaća predstavnica Sonja Roman.\nAmela Terzić je svoj najbolji rezultat sezone od 4:07,34 minuta ostvarila početkom jula upravo u Sloveniji, u pobedi na mitingu u Velenju. Ona se mesec i po kasnije povredila u finalu Evropskog prvenstva u Cirihu.\n„Dobro se osećam, ali sam danas obavila dodatne pregleda na Vojno-medicinskoj akademiji u Beogradu“, kazala je 21-godišnja reprezentativka Srbije.\nNjen trener Rifat Zilkić izjavio je da će Terzićeva u Ljubljani biti najveći favorit za prvo mesto, ali i da su već počele pripreme Evropsko prvenstvu krosu koje će se održati 14. decembra u Samokovu.\n„Trka na 1.500 metara biće interesantna, Amela ide na pobedu, ali najbitnije je da njena leva prepona bude u redu. Potrebno je da u Bugarskoj bude na svom nivou, a već smo počeli da se pripremamo za to takmičenje“, rekao je Zilkić.


Skupština SKGO - Nastavak saradnje u oblasti upravljanja ljudskim resursima - EU Delegacija u Srbiji\nSkupština SKGO – Nastavak saradnje u oblasti upravljanja ljudskim resursima\nMemorandum o nastavku saradnje u pružanju paketa podrške u oblasti upravljanja ljudskim resursima u okviru projekta „Upravljanje ljudskim resursima u lokalnoj samoupravi“, potpisan je na 47. Skupštini Stalne konferencije gradova i opština u Srbiji (SKGO). Memorandum obuhvata 50 gradova i opština širom zemlje, a projekat su finansijski podržali Delegacija Evropske unije u Srbiji i Savet Evrope.\nKontinuirana posvećenost lokalnih samouprava i nadležnih državnih institucija da sprovedu izazovnu reformu javne uprave je veoma bitna za proces integracija, kaže šef Delegacije EU u Srbiji, ambasador Sem Fabrici.\n„Za zemlje kandidate, aktuelni su izazovi u pogledu njihovog administrativnog kapaciteta, kako na centralnom tako i na lokalnom nivou. Adekvatno upravljanje ljudskim resursima, bolje planiranje politike, koordinacija i razvoj, zdravi administrativni postupci i poboljšano upravljanje javnim finansijama su od suštinskog značaja za funkcionisanje države i sprovođenje reformi neophodnih za integraciju u EU“, kaže ambasador Fabrici.\nDugoročno, reforme pozitivno utiču na institucionalne temelje upravljanja zaposlenima, doprinosi stabilnosti javne službe i povećava udeo visoko kvalifikovanih, motivisanih i predanih javnih službenika, zaključuje ambasador Fabrici.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić kaže da će tih 50 lokalnih samouprava imati konstantu i kontinuiranu ekspertsku podršku koja će im pomoći da uspostave i unaprede sistem za upravljanje ljudskim resursima.\n„Taj paket podrške je od velikog značaja. Ukoliko želimo da naši građani budu zadovoljni uslugom, moramo voditi računa o onima koji pružaju uslugu građanima, odnosno zaposlenima u lokalnim samoupravama, njihovim kvalifikacijama, veštinama, ali i o tome koliko su motivisani, jer taj njihov učinak na radnom mestu utiče na rad celokupne lokalne administracije i kvalitet života građana“, rekao je ministar Ružić.\nZa svakodnevni život građana opština i gradova najvažnije su institucije, na prvom mestu zbog neposrednog kontakta, ali i zbog toga što mogu da utiču na stvari koje se tiču njihovog života, ocenio je gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić.\n„Racionalnija uprava i decentralizacija su verovatno dve ključne reči na ovakvim skupovima, kao i dve ključne teme na kojima je potrebno da radimo, ukoliko želimo da unapredimo naše lokalne samouprave. Važno je da kroz sastanke definišemo međuopštinske i regionalne projekte, i na taj način lakše dođemo do finansiranja i pristupimo evropskim fondovima koji mogu da nam pomognu da ih realizujemo“, rekao je gradonačelnik Radojičić.\nNa događaju je potpisan i Sporazum o saradnji o sprovođenju lokalnih projekata u okviru projekta „Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji – Inicijative za inkluziju faza 2“, koji su potpisali predstavnici GIZ, SKGO i predstavnici gradova i opština koji su korisnici podrške.\nNa današnjoj skupštini, SKGO bira nove članove Predsedništva, članove i predsednika Nadzornog odbora, predsednike odbora, kao i predsednika SKGO.


1. Članice će preduzeti neophodne zakonodavne odnosno druge mjere za osnivanje i podršku programa koji imaju za cilj da učinioci nasilja u porodici nauče i usvoje nenasilno ponašanje u međuljudskim odnosima u pogledu sprečavanja daljnjeg nasilja i izmjene obrazaca nasilnog ponašanja.\n2. Članice će preduzeti neophodne zakonodavne odnosno druge mjere za osnivanje i podršku programa za rad s učiniocima, posebno seksualnim prestupnicima, koji imaju za cilj sprečavanje ponavljanja krivičnog djela.\n3. Prilikom preduzimanja mjera iz st. 1. i 2, članice će osigurati da bezbjednost, podrška za žrtve i njihova ljudska prava budu od primarnog značaja i da, prema potrebi, osnivanje i provođenje ovih programa bude u bliskoj saradnji sa specijalizovanim službama za podršku žrtvama.\n1. Broj programa na državnom nivou koji imaju za cilj da učinioci nasilja u porodici savladaju i usvoje nenasilno ponašanje u međuljudskim odnosima, u pogledu sprečavanja daljeg nasilja i promjene obrazaca nasilnog ponašanja, koji su organizovani i sprovedeni u bliskoj saradnji sa specijalizovanim službama za podršku žrtvama, na godišnjem nivou.\n3. Procenat osuđenih2 učinilaca seksualnog nasilja i silovanja koji su pohađali programe za rad sa učiniocima nasilja u cilju sprečavanja ponavljanja krivičnog djela, u odnosu na ukupni broj osuđenih učinilaca za ova djela, na godišnjem nivou.\n4. Procenat polaznika programa za učinioce nasilja u porodici koji su ponovili krivično djelo u periodu praćenja od 1, 3 i 10 godina, u odnosu na ukupni broj polaznika ovih programa.


Više žena preduslov za dalji razvoj startap firmi u SRB\nTanjug 21. aprila 2022. 13:37\nBEOGRAD – Skoro polovina startap firmi u Srbiji uopšte nema žena u menadžmentu, a manje od četvrtine ovih firmi čiji su osnivači muškarci ima žene u menadžmentu, rezultati su istraživanja koje je danas predstavila Inicijativa „Digitalna Srbija“ (DSI).\nNa danas održanoj konferenciji koja je okupila vodeće žene u srpskoj startap zajednici rečeno je i da osnivački timovi u kojima ima žena, u proseku imaju 41,3 procenata više non-teć osnivača nego isključivo muški osnivački timovi.\nIstraživanje na temu „Žene u srpskom startap ekosistemu” otkrilo je da se osnivačice startapa u Srbiji suočavaju sa brojnim dodatnim specifičnim izazovima, naveo je DSI koji ga je sprovelo uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID).\nDirektorka USAID Kancelarije za demokratski i ekonomski razvoj Šenli Pinčoti na konferenciji je istakla je da SAD pomažu i podstiču poslovanje manjih preduzeća i tehnoloških firmi u Srbiji.\n„Startapi i preduzetnici mogu i treba da budu pokretač srpske privrede, a da bi to uradili potrebno je da uključe još više žena. Nadam se da ćemo svi zajedno raditi na poboljšanju poslovnog okruženja kroz programe i inicijative zasnovane na podacima“, poručila je ona.\nDirektorka projekta „Preduzmi ideju“ Bojana Tomić Brkušanin ocenila je da iako Srbiju neki rezultati svrstavaju značajno iznad evropskog proseka kada je reč o zastupljenosti žena u startap ekosistemu, drugi pak ukazuju na potrebu za pružanjem veće podrške i podsticaja za žene.\n„Rezultati instraživanja nam ukazuju da povećanje udela osnivačica ne znači samo rodno ravnopravniji startap ekosistem, već i povećanje multidisciplinarnosti u osnivačkim timovima, što je bitan faktor uspeha razvoja inovativnih ideja”, poručila je ona.\nDSI je saopštila da kroz ovaj projekat i druge programe radi na unapređenju startap okruženja i obrazovnog sistem u Srbiji kako bi bilo više mogućnosti za mlade, posebno mlade žene.\nKonstatovano je da je objavljivanje izveštaja „Žene u srpskom startap ekosistemu” i okupljanje predstavnika relevantnih međunarodnih i domaćih organizacija dobar pravac za dalju saradnju i zajednička ulaganja u ovoj oblasti.


ISPLATA POMOĆI PROSVETNIM RADNICIMA: Ružić pristao da Vladi prenese zahtev dva sindikata | (Vesti - 27.01.2022) Novi Sad\n27.01.2022 u 17:25h\nISPLATA POMOĆI PROSVETNIM RADNICIMA: Ružić pristao da Vladi prenese zahtev dva sindikata\nPredsednica Ujedinjenih granskih sindikata Nezavisnost Čedanka Andrić izjavila je da je ministar prosvete Srbije Branko Ružić prihvatio da Vladi prenese zahtev dva reprezentativna sindikata o isplati pomoći od 20.000 dinara prosvetnim radnicima.\nAndrić je posle sednice Socijalno-ekonomskog saveta (SES) rekla da je zahtev za isplatu pomoći deo šire inicijative dva reprezentativna sindikata prosvete, Nezavisnosti i Samostalnog sindikata, a koji se odnose na poboljšanje uslova rada prosvetnih radnika.\n– Ministar Ružić je na sednici SES rekao da će predložiti da Vlada usvoji zahtev o isplati 20.000 dinara pomoći prosvetnim radnicima u skladu sa mogućnostima koje postoje. Nadamo se da će Vlada prihvatiti taj mali vid satisfakcije, s obzirom na uslove rada tokom pandemije, s kojima su bili suočeni prosvetni radnici – rekla je Andrić na konferenciji za medije posle sednice SES.\nNajavila je da će ta dva sindikata ponovo aktuelizovati i pitanje visine zarada u prosveti, uz konstataciju da je za taj sektor rešenje u uvođenju platnih razreda.\nPovezane teme branko ružić ministar prosvete novčana pomoć plate prosvetara pomoć države prosvetari prosvetni radnici sindikat prosvetnih radnika\npre 109 dana i 13 sati\nSve je to ok ali treba pod hitno uvesti platne razrede\npre 108 dana i 1 sat\nO platnim razredima se vec nekoliko godina prica, ali Vlast nikako da jrene sa primenom toga.


Za zločin na Zakintosu traži se doživotna kazna za srpske državljane - Televizija Kopernikus TV K::CN\nZa zločin na Zakintosu traži se doživotna kazna za srpske državljane\n10/04/2018 | Hronika\nZa sedam srpskih državljana koji su među devet optuženih za ubistvo Amerikanca Bakari Hendersona na Zakintosu, u optužnici se traži najstroža kazna doživotnog zatvora, piše „Politika“.\nIstraga je, kako navodi Politika, ustanovila da je mladić umro za 11 sekundi od udaraca nogom u glavu i da jedan od učesnika u krivičnom delu nije nikada identifikovan.\nPrema odluci veća za prekršaje Zakintosa, ta kazna se traži u optužnici na 55 stranica za devetoricu učesnika u tom krivičnom delu, a šestorici aktera, srpskih mladića, sudiće se za „teško krivično delo ubistva bez predumišljaja u spokojnom psihičkom stanju“.\nZa delo „direktnog saučesništva u ubistvu bez predumišljaja“ će se suditi jednom, a preostaloj dvojici za delo „pokušaja ubistva“.\nGrčki mediji, kako se navodi, i sada kao i u julu 2017, kada se ubistvo u kojem su učestvovala sedmorica Srba dogodilo, ovu vest objavljuju kao najvažniju, podsećajući na detalje tragičnog događaja ispred bara u Laganasu, prenoseći detalje optužnice i zahtev da se akterima produži pritvor uz konstataciju da je reč o „jednom od najbrutalnijih ubistava viđenom među mladima“.\nIstraga je ustanovila da je jedan od aktera imao i „bokser“ na ruci i da je nesrećni mladić nastradao odmah, tačnije za 11 sekundi od jednog udarca u glavu, a u optužnici je podvučeno da su i tada, iako je mladić bio u nesvesti, nastavili da ga udaraju nesmanjenom žestinom.


Nebo za sve – Astronomsko udruženje "Eureka" – Kruševac\nProjekat “Nebo za sve” se realizuje u okviru projekta “BeEverGreen” udruženja građana “Treehouse” koje se finansira od strane Ambasade SAD-a u Srbiji u periodu od juna do septembra 2013. godine. Projekat ima za cilj da kroz niz edukativnih, promotivnih i participativnih aktivnosti motiviše omladinu i stanovnike Kruševca da uzmu aktivno učešće u ekološkim inicijativama, stavljajuči akcenat na reciklažu.\n“Nebo za sve” ima za cilj da stvori svest kod sugrađana, najviše kod mlađe populacije, o značaju očuvanja noćnog neba, koje nije bitno samo za astronomiju već i zbog samog živog sveta. U okviru projekta u gradu biće organizovana brojna javna posmatranja sa ciljem da ukaže na problem smanjenja broja objekata koji se mogu posmatrati iz samog grada usled svetlosnog zagađenja. Posmatranja će biti organizovana sa Bagdale, trga Kosturnica, Slobodišta i drugih delova grada. Tokom trajanja projekta biće napravljena mapa svetlosnog zagađenja noćnog neba u Kruševcu, kao što je rađeno prethodnih godina u okviru projekta “Great World Wide Star Count”.\nU nastavku možete pogledati linkove ka fotografijama i izveštajima sa aktivnosti na projektu:\nAU “Eureka” na Vidovdanskom eko sajmu\n“Nebo za sve” sa Jastrepca\n“Nebo za sve” sa Bagdale\nNova astronomska oprema\nJoš jedna fotografija Meseca iz Kruševca\nFestival nauke “Dani Eureke” 2013\n“Nebo za sve” iz Ribarske Banje\nZavršna svečanost projekta “Nebo za sve”


Pejović: Prezentovanje Izvještaja o napretku odgođeno zbog migracijske krize u EU | EUME\nNaslovnica Info Press info Pejović: Prezentovanje Izvještaja o napretku odgođeno zbog migracijske krize u EU\nPejović: Prezentovanje Izvještaja o napretku odgođeno zbog migracijske krize u EU\nIzvještaj o napretku Crne Gore i ostalih zemalja kandidata neće biti prezentovan danas kako je ranije najavljeno.\nKako je za radio Antena M saopštio državni sekretar za evropske integracije i glavni pregovarač Aleksandar Andrija Pejović razlog je prenatrpana agenda evropskih zvaničnika zbog migracijske krize.\n“Kada će ključni dokument biti prezentovan, moglo bi da bude poznato krajem sedmice”, poručio je Pejović.\nPejović naglašava da države Zapadnog Balkana nijesu razlog odgađanja predstavljanja Izvještaja o napretku zemalja koje žele da postanu članice EU.\nNapominje da Evropska unija prolazi kroz niz kriza zbog migracija tako da su organizovani vanredni samiti a neki ranije zakazani su odgođeni.\n“Naš Izvještaj o napretku, zajedno sa cijelim paketom proširenja, je odgođen za neko kasnije vrijeme jer su Zapadni Balkan i Turska pod uticajem migracijske krize. I zbog toga je donijeta odluka da se odgodi objavljivanje paketa o proširenju za nekoliko dana, sedmica kako bi u potpunosti bili posvećeni rješavanju migracijske krize”, kazao je Pejović za Antenu M.\nTurska glasila objavila su da bi Izvještaj o njihovoj zemlji mogao da bude prezentovan za sedmicu.\nPejović navodi da našoj delegaciji za sada nije poznato kad će biti održan sastanak a obavještenje očekuju ove nedjelje.\n“Kolegijumi komesara, na kojima se donosi strategija proširenja i naš Izvještaj, održavaju se srijedom. Dakle, to bi mogao biti 21. ili 28. oktobar ali iz Evropske komisije nisu dali objašnjenje koji će biti od tih datuma. Moguće da će biti i neki vanredni Kolegijum tako da zaista ne znamo koji je datum o opticaju. Očekujem da ćemo znati do kraja sedmice, tako nam je najavljeno”, naglasio je Pejović.\nEvropska unija, zajedno sa našim predstavnicima, posvećena je rješavanju migrantske krize.\n“Nekoliko je ključnih stvari za dogovoriti: kako udomiti mnigrante, koje su najbolje migratorne rute i kako riješavati problem budućih mogućih dolazaka iz Sirije”, zaključio je Pejović za Antenu M.\nIzvještaj o napretku Evropska komisija objavljuje svake jeseni u okviru Paketa proširenja i sadrži informacije o napretku u ispunjavanju preporuka Komisije koji su postigle države kandidati i potencijalni kandidati za članstvo u Evropskoj uniji.


ZATVORENA AGENCIJA "FLAJ FLAJ TRAVEL": Prodavali povratne karte u jednom smeru - Smedia\nZATVORENA AGENCIJA "FLAJ FLAJ TRAVEL": Prodavali povratne karte u jednom smeru\nKOLIKO će turista ostati bez letovanja koje su uplatili, koji putnici nemaju avionsku kartu za povratak kući i koga je sve prevario menadžment agencije "Flaj flaj" - pitanja su na koje niko nema precizan odgovor. Sve poslovnice agencije "Flaj flaj travel" su zatvorene. Prestali su da prodaju avio-karte, hotelske sobe i paket-aranžmane.\nOva agencija je u blokadi dva meseca, a dug se svakodnevno povećava i trenutno iznosi oko 200 miliona dinara.\n- Prošlo je mesec dana od kada je u javnosti objavljeno da je ova agencija dužna, da uzima novac i ne isporučuje uslugu, ali prva kontrola ovu agenciju nije zatvorila, reklamirali su se i dalje i mnogi su tokom maja nastavili da uplaćuju kod njih - kaže Aleksandar Seničić, direktor...


Foto: Pavel Surovi | Narodne nošnje u modernom duhu ostavljaju bez daha\nNeda Vukadin 13.01.2022 18:10\nNOVI SAD - Evropska prijestonica kulture Novosađanima, ali i onima koji posjete ovaj grad, donijeće mnoge zanimljive aktivnosti i prizore za pamćenje, a svoje mjesto u sklopu ove svečanosti dobiće i dugo najavljivana izložba fotografa Pavela Surovog.\nVeć od sutra, izložba originalnih i autentičnih narodnih nošnji postaće dio upečatljivog ambijenta svih kulturnih stanica u Novom Sadu. Cilj ove izložbe je prezentacija originalnih narodnih nošnji različitih naroda koje žive u Srbiji i regionu, a specifična je reinterpretacija nematerijalnog kulturnog nasljeđa, prikazanog u novom svjetlu. Fotografije su više od multikulturalnosti i suživota naroda na ovim prostorima jer skrivaju sublimirane poruke i priču u sebi. One prikazuju jedinstven spoj umjetnosti i etnologije, tradicije i modernog doba, kao i istorijsko-nacionalno obilježje u domenu modnog dizajna.