Vreme 937 - Meridijani\nLondon: Pala funta\nPrvi put engleska funta pala je na manje od jednog evra. To, prema mišljenju vodećih britanskih ekonomista, ukazuje na nedostatak poverenja u status britanske ekonomije na globalnom finansijskom tržištu. "Britanija je prvo sumnjala da će evro uopšte biti uveden, onda se pitala da li će opstati, pa da li će postati ozbiljna valuta, a sada je jasno da je evro druga svetska valuta, posle dolara, i da će funta postajati sve nestabilnija", ocenjuje za BBC jedan od vodećih ekonomista i komentatora. Opozicioni političari smatraju premijera Gordona Brauna direktno odgovornim za pad funte, dok analitičari ocenjuju da će se na evro gledati kao na sigurniju valutu. Analitičari strahuju da je britanska ekonomija zapravo slaba, s nerealno visokim cenama nekretnina u odnosu na druge zemlje, a taj strah je doveo do smanjenja kamatnih stopa i, konačno, do nestabilnosti "kraljice funte". Kako stvari stoje, Božićne praznike većina Britanaca provešće u kućnom okruženju – turističke agencije izveštavaju o smanjenom interesovanju Britanaca za skijanje u Evropi.\nTalin: SMS glasanje\nBaltička Estonija prva je država na svetu koja će svojim biračima omogućiti maksimalan komfor prilikom glasanja – Estonci će glasati tako što će poslati SMS poruku. Parlament Estonije usvojio je amandmane Zakona o izborima kojima se građanima omogućava da glasaju preko svojih mobilnih telefona, odnosno slanjem SMS poruka. Ovi amandmani stupiće na snagu nakon zvaničnog objavljivanja u "Rigi teataji", a prvi izbori na kojima će Estonci moći da glasaju na ovaj način održaće se 2011. godine. Estonija je takođe prva zemlja koja je u martu 2006. godine dozvolila da se poslanici u parlamentu biraju preko interneta – tada je oko 3,5 odsto ljudi glasalo onlajn, dok je internet glasanje sa identifikacionim brojem u Estoniji uvedeno još 2004. godine. "M-glasanje" (mobilno glasanje) je, prema rečima Lije Hani, programske direktorke Estonske državne fondacije za elektronsku upravu, "potpuno sigurno". Hani objašnjava da to zapravo "ne znači da je dovoljno samo da imate mobilni telefon ili da možete da glasate tako što ćete poslati tekstualnu poruku". Prema njenim rečima, m-glasači će biti oni koji imaju SIM kartice sa sertifikatom, koje će omogućiti verifikaciju identiteta korisnika-glasača pre nego što pristupi poverljivom elektronskom glasačkom sistemu. Ova mala zemlja sa 1,3 miliona stanovnika važi za jednu od "najelektronskijih" zemalja na svetu, zbog čega je već zaradila nadimak "E-Stonija".\nPrva predsednička poseta Raula Kastra bila je poseta Venecueli i njenom predsedniku Ugu Čavezu. Kubanski predsednik proveo je jedan dan (nedelja) u privatnoj poseti svom bliskom savezniku, posle gromoglasnog javnog pozdrava i zahvalnosti Venecueli, njenom predsedniku i narodu, zbog pomoći Kubi u teškom periodu. Osim toga, dvojica predsednika ugovorila su zajednički posao vredan više od dva miliona američkih dolara, koji nisu komentarisali u javnosti. Domaćin Čavez, dugogodišnji saradnik Fidela Kastra, nije ostao dužan u komplimentima, naročito kada je reč o višedecenijskom protivljenju američkom imperijalizmu. Predsednik Venecuele, južnoameričke zemlje bogate naftom, primio je zahvalnost od Raula Kastra za dugogodišnju saradnju: "U ime Kube, zahvaljujem se za solidarnost sa kubanskom revolucijom", kaže 77-godišnji Kastro. "Teške godine su sada za nama." Prvi sporazum o saradnji sa Venecuelom Kuba je potpisala pre osam godina, a jedna od prednosti koje proističu iz dobrih odnosa sa Venecuelom jeste kupovina 90.000 barela sirove nafte dnevno po povoljnijim uslovima, a od 2013. godine Kuba će se snabdevati sa 150.000 barela sirove nafte dnevno, opet po nižoj ceni.\nRim: Taksa za blud\nSuočen sa talasima protesta i nezadovoljstva, italijanski premijer Silvio Berluskoni založio se za odluku da se poveća taksa za satelitske televizijske stanice u sklopu vladinog "antikriznog" paketa. Po novom, provizija za satelitske televizijske stanice, kao što je Skaj Italija u vlasništvu Ruperta Mardoka, udvostručuje se sa deset na 20 procenata. Premijer Berluskoni je tim povodom rekao da je dotična televizija nesumnjivo bila omiljena u prethodnoj vladi levog centra i da je uživala određene privilegije. Italijanski premijer ujedno je i vlasnik imperije Medija set, u čijem je sastavu pay-TV kanal, pa stoga navodi da je i njegova kompanija zahvaćena istim porezom, pa su prema tome optužbe za konflikt interesa potpuno neopravdane. Novine "Stampa" objavile su podatak da je Medija set zastupljen sa 32 odsto na italijanskom televizijskom tržištu, dok RAI i Skaj Italija imaju 34, odnosno 30 procenata. Menadžment Skaj Italije kaže da će vladin potez najviše pogoditi korisnike, uz dodatnu primedbu da ove mere ne deluju stimulativno na biznis u ekonomskoj krizi. Italijanski filmski producenti pobunili su se protiv takse od 25 odsto na profit za filmove koji imaju "eksplicitan" seksualni sadržaj, kao deo Bersluskonijevog antikriznog stimulativnog paketa. "Porno taksa", kako su je nazvali italijanski mediji, odnosi se da na filmove koji sadrže "slike ili scene seksualnog čina između odraslih koje nisu simulirane", a onaj koji odlučuje da li su scene u filmu prave ili kobajagi je Sandro Bondi, ministar kulture. Najviše se buni Tinto Bras, režiser erotskih filmova, koji kaže da je to "devastirajuće i poražavajuće". "Očigledno, oni ne žele da se ljudi zabave", zaključuje Bras.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=35927\nTag: vjosa osmani, Pogodaka: 50\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani, premijer Aljbin Kurti i predsednik parlamenta Glauk Konjufca danas su, na 23. godišnjicu događaja u Račku, u Spomen kompleksu u tom mestu odali poštu poginulima, prenosi Reporteri.\nNeustavna praksa glasanja\nOtvaranje srpskih biračkih mesta na Kosovu predstavlja kršenje Ustava i zakona Kosova, navodi se u zajedničkom saopštenju predsednice Kosova Vjose Osmani, premijera Aljbina Kurtija i predsednika parlamenta Gljauka Konjufce posle sastanka sa ambasadorima zemalja Kvinte i Evropske unije na Kosovu.\nMilanović na Kosovu\nKosovo je vibrantna demokratija koja bi odlično funkcionisala kao članica Evropske unije i NATO, jer nema podeljene lojalnosti, izjavio je danas u Prištini predsednik Hrvatske Zoran Milanović posle sastanka s kosovskom predsednicom Vjosom Osmani.\nMilanović sutra na Kosovu\nPredsednik Hrvatske Zoran Milanović u četvrtak dolazi u dvodnevnu posetu Kosovu, gde će se sastati sa predstavnicima vlasti, hrvatske manjine i pripadnicima Kfora, prenosi Reporteri.\nNismo zvali nikoga s Kosova\nAmbasada Kine u Beogradu saopštila je da iz te zemlje nikada nije poslat poziv bilo kome sa Kosova da prisustvuje Zimskim olimpijskim igrama u Pekingu, objavio je danas portal Kosovo onlajn reagovanje koje su dobili povodom izjave predsednice Kosova Vjose Osmani da će Priština bojkotovati tu svetsku sportsku manifestaciju.\nRačak je istorijska činjenica\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani pridružila se danas osudama izjave ministra policije Aleksandra Vulina, koji je juče rekao da je "masakr u Račku izmišljotina i laž", prenosi Kosovo onlajn, pozivajući se na pisanje prištinskih medija na albanskom.


Skupa odanost Staljinu | Novosti.RS\nSkupa odanost Staljinu\nčetvrtak, 02. 02. 2012. u 20:32\nOd 1974. do 1976. otkriveno pet grupa bivših ibeovaca, najviše u Crnoj Gori. Barski kongres rasturen, a učesnici osuđeni\nPOD kovanicom neoibeovci u Službi bezbednosti su okarakterisani svi koji su osporavali samoupravni društveni poredak sa pozicija unitarizma, proleterskog internacionalizma, zalažući se za prosovjetsku politiku, a protiv kapitalističkih i tržišnih elemenata u jugoslovenskom društvu. Posmatrani su kao jedna od „društveno najopasnijih grupacija unutrašnjih neprijatelja - pete kolone“, jer svoje delovanje „temelje na procenama o neminovnom krahu politike SKJ i izbijanju svetske krize koja će izazvati spoljnu intervenciju, pre svega zemalja Varšavskog saveza“.\nMnogi od njih sa IB-om zapravo nikakve veze nisu imali, ali su bili ubeđeni dogmatski komunisti, naklonjeni Istočnom bloku i SSSR-u. Prema socijalnoj strukturi, najzastupljeniji među njima su bili penzionisani oficiri JNA, mahom bivši učesnici NOB, pripadnici organa unutrašnjih poslova i druga mahom starija lica, među kojim su „rankovićevci“ nalazili svoje pristalice. Neretko su već dobro zagazili u sedmu i osmu deceniju života i kao višestruki povratnici često već osuđivani na višegodišnje kazne.\nOni su, prema izveštajima SDB, uz oslanjanje na IB emigrante, bili najaktivniji i najbolje organizovani, a time i najopasniji. Početkom sedamdesetih procenjivalo se da je od nekadašnjih oko 5.000 IB-emigranata ostalo aktivno oko 2.000. Od toga je samo oko 200 bilo politički aktivno protiv Jugoslavije. U SDB su percipirani kao produžena ruka KGB ili drugih službi, a njihova aktivnost naročito je primećena u Čehoslovačkoj, Rumuniji, Francuskoj i Belgiji.\nPODRŠKA STRANIH SLUŽBI DELOVANJE neoibeovaca se uglavnom svodilo na političku propagandu i prevođenje ruske literature, u čemu su se isticali u Srbiji Milivoje Stefanović Dolinski, Ranko Đurić, Sava Stojanović, Ranko Simić, Milan Colić i drugi. Procenjivalo se da uživaju naročitu podršku obaveštajnih službi SSSR, ČSSR i NR Bugarske, a konstatovano je da je bilo navodnih kontakata sa četničkom emigracijom na Zapadu, što je dokaz za ekstremizam ove grupacije.\nProcenjivalo se da bi, zajedno sa drugim „birokratsko--etatističkim snagama“ u zemlji, u slučaju krizne situacije, mogli da okupe preko 5.000 lica za izrazito „ekstremno delovanje na poziciji pete kolone, ponašajući se destruktivno i primenjujući nasilje“. Primećeno je čak da se regrutuju i nove pristalice među studentskom omladinom.\nKulminacija neprijateljskih istupanja, uz pokušaj osnivanja ilegalne organizacije desila se posle Titovog pisma iz septembra 1972. i pada liberala, obračuna s Maspokom i Titovog približavanja Brežnjevu. Pristalice čvrste ruke i SSSR-a pomislili su da je konačno došlo vreme koje su čekali još od Staljinove smrti. Beleži se i pokušaj stvaranja prvih većih ilegalnih IB organizacija posle 1948, pre svega na teritoriji Srbije i Crne Gore. Karakteristična za njih je koncentracija u većim gradskim i industrijskim centrima.\nOd 1974. do 1976. otkriveno je pet grupa (od ukupno 13) koje su delovale sa birokratsko-etatističkih pozicija, mahom neoibeovaca. SDB Crne Gore imala je najviše posla sa unutrašnjim neprijateljem ove vrste.\nU Srbiji je na raskrinkavanju ovih elemenata posebno bila angažovana služba državne bezbednosti u Vojvodini. U akciji „Krug“ SDB je razotkrila 22 ekstremna ibeovca iz Novog Sada, Beograda, Zrenjanina, Ljubljane i drugih mesta. Ukupno je do kraja 1976. u SFRJ osuđeno 79 lica zbog delovanja sa informbirovskih pozicija.\nRealna opasnost od povratka staljinista u SFRJ nije postojala, ali političkom vrhu zemlje je bio potreban još jedan političko-policijski obračun radi učvršćivanja sopstvene vlasti i demonstracije svoje snage i na Istoku i na Zapadu.\nKao najozbiljnija ilegalna organizacija u zemlji ocenjena je tzv. Nova komunistička partija Jugoslavije - NKPJ, koja je trebalo da se utemelji na osnivačkom kongresu u Baru.\nKoordinacioni odbor za osnivanje nove KPJ formiran je još 1971. i zatim su nastale pećka, prištinska, novosadska, beogradska, banjalučka, tuzlanska i barska grupa. Članovi NKPJ su, između ostalih, Mileta Perović, Momčilo Jokić, Komnen Jovović, Slobodan Lazić, Branko Bošković, Đorđe Bikicki, Đura Šargin i drugi. Obe su, navodno, bile vođene spolja, iz inostranstva, a razbijane iznutra, iz Jugoslavije, akcijom SDB. Kongres je organizovala grupa razočaranih komunista pretežno iz Crne Gore i sa Kosova i Metohije na dan kada je počeo napad na Jugoslaviju u Drugom svetskom ratu.\nKongres je trebalo da bude održan u Baru 6-7. aprila 1974. u vili profesora istorije iz Prištine dr Branislava Boškovića. Prisustvovalo je 12 lica i trebalo je da budu izabrani Centralni komitet, Politbiro, Nadzorna i Reviziona komisija, redakcija lista „Iskra“, generalni sekretar, zatim usvojen Program, Statut i izdat Proglas.\nJugoslovenskom režimu zamerena je restauracija kapitalističkih odnosa, uz optužbu da se ne radi o diktaturi proleterijata, već o ličnoj vlasti J. B. Tita i o ideološkom revizionizmu... Sve su pohapsili operativci SDB Crne Gore 6. aprila 1974, najpre njih 36, a kasnije je privedeno više stotina simpatizera i pristalica širom Jugoslavije.\nKažnjeni su višegodišnjom robijom u rasponu od pet do 15 godina zatvora, a u prvom naletu je osuđeno 54 lica. U najbrojnijoj Pećkoj grupi, 22 lica dobilo je relativno blaže kazne, osim Branka Boškovića kažnjenog sa 13 i Komnena Jovovića, koji je okarakterisan kao glavni predstavnik organizacije za kontakte sa IB-emigrantima i osuđen na 14 godina zatvora. Novosadska grupa dobila je znatno strože kazne - od njih 11 više od polovine dobilo je kazne od 11 do 13 godina zatvora i niko nije predložen za pomilovanje. U beogradskoj grupi su od sedmorice dvojica predložena za pomilovanje 1977. U banjalučkoj grupi od sedmorice je jedan predložen za pomilovanje i u mostarskoj grupi od sedmorice je za jednog predloženo oslobađanje.\nI pored stih tih pracenja i statsiskika i spiskova - nisu ni primetili da im se drzava raspada? Nisu primetili da im je pola Polibiroa Hravata na spisku nemacke obavestajne sluzbe?


Kako doći do EU Pasoša ? - Šljaka Karijera\nadmin 22. novembra 2018. 18. decembra 2018. 0\nKada bi mladi ljudi u Srbiji sastavljali liste svojih najvećih želja verujemo da bi se na većini lista želja našao pasoš Evropske unije. I sigurno bi bio vrlo visoko plasiran! Jer, pored čitave armije onih koji su već napustili ovu zemlju, ima mnogo onih koji sanjaju da odu i potraže posao u nekoj od zemalja Evropske unije.\nPrema nedavno objavljenim podacima koje je obelodanila resorna ministarka zadužena za populacionu politiku, čak trećina mladih u Srbiji želi da ode i potraži bolji život, posao u Evropskoj uniji. Koliko mladih će to još poželeti, videćemo.\nA svi koji žele da odu znaju veoma dobro da se sa pasošem Evropske unije brže i lakše može doći do posla u Evropskoj uniji, dobiti bolja pozicija i veća zarada, ostati duže ili trajno.\nKako stići do pasoša Evropske unije?\nI za državljanstvo Evropske unije važi ono što prati popularnost stvari, dogadjaja, ljudi. Poželjnost, atraktivnost pasoša Evropske unije ili neograničenih boravišnih dozvola bila je dobra prilika za nastanak ilegalnog tržišta državljanstvima zemalja unije.\nIako se već godinama slutilo da postoji trgovina državljanstvima „na crno“, tek je skorašnja afera u Bugarskoj i hapšenje državnih službenika to potvrdilo. Oni su već godinama falsifikovali dokaze o bugarskom poreklu gradjanima Makedonije, Moldavije i Ukrajine, a za uzvrat zaradjivali hiljade evra. Gradjani, uglavnom iz Istočne Evrope, kupovali su ove dokaze u uredu za Bugare u inostranstvu i tako sticali bugarsko državljanstvo, odnosno Evropske unije.\nKako navodi Dojče vele, i u mnogim drugim evropskim državama korumpirani službenici falsifikuju dokumenta i tako zaradjuju značajne svote novca. Neka istraživanja govore o tome da se i u Rumuniji i u Madjarskoj godinama trguje lažnim dokumentima o poreklu. Tako je čak dve trećine Moldavaca rumunskog porekla. U Ukrajini živi značajan broj pripadnika rumunske i madjarske nacionalne manjine.\nNasuprot „trgovini na crno“ državljanstvima, u gotovo polovini zemalja Evropske unije postoji već više godina put legalnog sticanja državljanstva, poznat kao sistem „Zlatne vize“. Tako je u Bugarskoj, Grčkoj, Velikoj Britaniji, Letoniji, Litvaniji, Malti, Austriji, Portugaliji, Španiji, Madjarskoj i Kipru, u poslednjih nekoliko godina, izdato najmanje 6.000 državljnstava i preko 100.000 boravišnih dozvola, tako što su za to plaćene značajne sume novca, ili su gradjani odredjena sredstva investirali u te zemlje.\nPrimera radi, kada žitelji Rusije, Kine ili iz drugih delova sveta kupe u Portugaliji nekretninu vrednu bar 500.000 evra, oni stiču pravo neograničenog kretanja prostorom Šengena, koji čini 26 evropskih zemalja. Grčka je utvrdila dvostruko niži limit, pa za nekretninu od 250.000 evra stranac dobija boravišnu vizu, a Malta odnedavno strancu koji uloži 650.000 evra nudi svoje državljanstvo.


Medvedev danas u Beogradu: "Rusija neće dozvoliti cepanje Srbije, samo rezolucija Saveta bezbednosti UN 1244" | WebTribune\nHome U FOKUSU Medvedev danas u Beogradu: “Rusija neće dozvoliti cepanje Srbije, samo rezolucija Saveta bezbednosti UN 1244”\n“U više navrata smo na svim terenima, na svim nivoima, govorili o tome da se držimo ranijeg stava. Polazimo od neophodnosti poštovanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta Srbije. Polazimo od toga da tokom razmatranja i rešavanja svih pitanja kao osnovu treba uzimati upravo međunarodno pravo, ne jednostrane akte. To je, pre svega, rezolucija Saveta bezbednosti UN 1244”, poručio je u Medvedev komentarišući višegodišnju podršku zvanične Moskve Srbiji u njenoj želji da očuva Kosovo i Metohiju u svom sastavu.\n“Sve ideje razlicitih novih ujedinjenja, država veoma su opasne. Pošto na kraju provociraju najagresivnije krugove, koji su u najvećoj meri nacionalisticki opredeljeni, da postižu svoje ciljeve pomoću nasilja i oružja, kojeg je, sve u svemu, još dovoljno. Smatram da su to vrlo opasne izjave”, istakao je Medvedev.\nMedvedev je uoči posete Beogradu za “Večernje novosti” rekao da Rusija vidi procese koji se odvijaju i pritiske koji se vrše iz Prištine, pogotovo pošto su tamo, kako je rekao, “koliko razume na vlast došli ultranacionalisti zbog čega treba pažljivo pratiti šta se dešava, “pošto je očigledno da Balkan i dalje ostaje nemiran region”.


Nove cene ulaznica za koncert benda Interpol - Dnevni list Danas\nPočetna » Scena » Nove cene ulaznica za koncert benda Interpol\nNove cene ulaznica za koncert benda Interpol\nInteresovanje za koncert sastava Interpol, koji će biti održan u nedelju, 13. avgusta, u rovu ispod Vojnog muzeja na Kalemegdanu je veoma veliko.\n0Piše: D.J. 27. februara 2017. 16.17\nPrvi kontingent ulaznica po promotivnoj ceni je rasprodat za manje od mesec dana, a novi je u prodaji po ceni od 2190 dinara za parter i 2890 dinara za VIP terasu. Karte se mogu kupiti na svim prodajnim mestima Evantim-a u Srbiji i u regionu, kao i putem prodajne mreže Gigstix-a.\n„Turn On The Bright Lights“ je prodat u više od milion kopija i našao se na prvom mestu „Pitchfork Media“ liste 50 najboljih albuma, kao i na desetoj poziciji godišnje liste albuma NME magazina. Nakon ovog izdanja, Interpol je još objavio albume „Antics“ (2004), „Our Love to Admire“ (2007), „Interpol“ (2010) i „El Pintor“ (2014), a novi se očekuje u toku sledeće godine.


BIRODI započeo monitoring izveštavanja televizija sa nacionalnom frekvencijom i N1\nNovi pravilnik REM-a: Stvaranje dodatne konfuzije tokom predizborne kampanje\nBeta | 05. sep 2019.\nBiro za društvena istraživanja (BIRODI) saopštio je danas da je započeo monitoring izveštavanja televizija sa nacionalnim frekvencijama i N1 kako bi dao svoj doprinos u prevazilaženju, kako se navodi, postojeće političke krize oličene između ostalog u neadekvatnim medijskim uslovima koji ugrožavaju postojanje demokratske javnosti.\nBIRODI je 1. septembra započeo monitoring izveštavanja televizija RTS, Pink, Prva, O2, Happy, N1 u okviru centralnih informativnih emisija.\nU periodu do kraja aprila 2020. godine BIRODI će na mesečnom nivou objavljivati podatke o vremenskoj i tonalitetskoj zastupljenosti javnih funkcionera, stranaka i vodećih stranačkih funkcionera u centralnim informativnim emsijama.\nKao i o tematskoj i žanrovskoj strukturi monitorisanih priloga, zastupljenosti regiona u izveštavanju monitorisanih televizija, ali i argumentacijji koju koriste novinari i akteri u analiziranim prilozima.\nBIRODI će se baviti i postupanjem novinara u analiziranim prilozima, kao i sadržajem političke komunikacije javnih funkcionera i lidera političkih partija.\n„Podaci izvan izbornog monitoringa izveštavanja medija biće poređeni sa monitoringom izveštavanja medija izvan izbornog perioda iz 2017.godine“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se i da će monitoring izveštavanja medija u izbornom periodu 2020. godine biti poređen sa podacima iz monitoringa izveštavanja medija iz 2012. 2014. i 2016. godine.\nFunkcioneri SNS-a i RTS-a zloupotrebili podatke o predsedničkoj kampanji\nU Dnevniku RTS-a 27 minuta posvećeno protestima, nikad kao udarna vest\nBIRODi nudi pomoć REM u izbornom monitoringu\nBIRODI Nacionalne televizije\n← Ekspertski sastanak o medijskoj i informacionoj pismenosti\nPrvi osnovni sud: Ćirkov nezakonito otpušten iz „Politike“ →


Najsavremeniji informatički kabinet stigao u Smederevsku Palanku - Izazov\nNajsavremeniji informatički kabinet stigao u Smederevsku Palanku\nRadio-televizija Srbije\t 12. maja 2022. 14:05\nUčionica budućnosti, kakvoj se nadaju sva deca u Srbiji, ima snažne računare, stabilan internet, podno grejanje, udobne stolice i osvetljenje koje pomaže fokusiranju na rad i učenje. Đaci kažu da je lepa, svetlija i neuporedivo bolja u odnosu na pređašnju.\nIako su već imali dobar kabinet za informatiku, ovaj je prvi u zemlji gde i internet rade dovoljno brzo i pouzdano da isprate ceo nastavni plan programiranja i rada u oblastima.\n"Imamo interaktivni ekran koji, ako radimo sa jednim učenikom, ostali mogu da gledaju, da vide gde su pogrešili, mogu da daju primedbu i na osnovu toga svi zajedno učimo, a ne kod svakog posebno da pokazujem kako treba da rade. Cilj je da svi ukapiraju kako treba da rade , na da im samo pokažemo pa da oni rade po sećanju," objašnjava Lazar Rašković,nastavnik informatike.\nU školi smatraju da se ovaj kabinet uklapa u strategiju razvoja obrazovanja do 2030. godine koju je propisalo Ministarstvo prosvete nauke i tehnološkog razvoja i da će unaprediti neophodne digitalne veštine i kod nastavnika.\n"Podizanjem digitalnih kompetencijama, informatički opismenjavamo naše đake, pomažemo da nastavnici koji nisu pismeni u meri koju današnja era zahteva od svih nas, postanu pismeniji kroz ovu učionicu,koristeći je ne samo za informatiku već i druge predmete," naglašava direktor Darko Milošević.\nKabinet je finansirao švajcarski "Heks eper" preko Ekumenske humanitarne organizacije, koja podrškom obrazovanju unapređuje ljudska prava.\n„Smatramo da samo obrazovana osoba ima mogućnosti dalje da se usavršava, da pronalazi posao i stvara bolje uslove za sebe i svoju porodicu," naglašava Ana Brta Valent, direktorka Ekumenske humanitarne organizacije.\nVrednost projekta, u kojem su učestvovali lokalna samouprava i lokalni donatori, je 4,2 miliona dinara


Evroliga 2019/20: Crvena zvezda - Barselona - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » Evroliga 2019/20: Crvena zvezda – Barselona\nEvroliga 2019/20: Crvena zvezda - Barselona (foto: KK Crvena zvezda)\nZbog ranije zakazanih termina u Beogradskoj areni, crveno-beli će naredna dva duela igrati u renoviranom ex-Pioniru (protiv Barselone i Himkija – u 6. kolu).\nOdziv Zvezdaša i kupovina sezonskih karata, u pretprodaji i prodaji tokom leta, premašili su sva očekivanja i doneli izvanredne rezultate, pa će Crvena zvezda i pored ogromnog interesovanja za utakmicu sa Barselonom pustiti u prodaju ograničen broj karata, koje će se prodavati od utorka, 22. oktobra, na svim prodajnim mestima Tickets.rs.\nCene pojedinačnih karata za utakmicu Crvena zvezda – Barselona su: 1.000 RSD (tribine A, B i D), 1.500 RSD (parter B i 4), 2.000, 2.500 i 3.000 RSD (lože) i od 5.000 do 20.000 RSD (počasna mesta).\nZa ulaz u dvoranu na meč Evrolige postoji poseban protokol, pa iz uprave crveno-belih obaveštavaju navijače da dođu ranije i poštoju pravila lepog ponašanja i pristojno navijaju.\nPosle tri odigrana kola Evrolige, Crvena zvezda je trenutno na devetom mestu sa jednom pobedom (protiv Fenerbahčea) i dva poraza (od Panatinaikosa i Makabija). (danubeogradu.rs)\nTagovibarselona dvorana aleksandar nikolić evroliga izlasci jesen u beogradu kk crvena zvezda košarka sport\nPrethodni Čembalo, živa umetnost 2019: Delikatni zvuk\nSledeći Zvezdara teatar – novembar 2019.


"Sastavljanje Vlade nije igra brojki i slova" - Telegraf.rs\n21/10/20 | 09:39\nSastav vlade i formiranje izvršne vlasti je ozibljan posao i uplašio bih se da je sve završeno za 24 časa - rekao je gradonačelnik Novog Sada\n- Na prethodnim sednicama u vezi sa razgovorima o potencijalnim koalicionim partnerima imali smo različita tumačnja članova Predsedništva, a juče kao i o odluci o mandataru nije bilo nekih disonantnih tonova. U nedelju očekujem da završimo personalne stvari - podvlači Vučević.\nKoalicija je dobila najaširu podršku na Poredsedništvu SNS-a, kada saberete one koji su bili za te opcije, kaže on. Odgovarajući na pitanje da li je bilo glasova protiv, Vučević kaže da nije bilo nikog protiv.\n- Bilo je šire obrazloženje predsednika zašto je najbolje za Srbiju da bude ovakva koalicija, da možda SNS gubi kao stranka u smislu onog kapaciteta koja bi mogla da ima kao apsolutni pobednik izbora - ali moramo da gledamo širi društveni aspekt - da budemo svesni odgovornosti koju su nam građani dali za kreiranje i za njihovu budućnost. Bolje da bude širi front u borbi za šest ciljeva, koji su zahtevni i proizilaze jedni iz drugih - rekao je gradonačelnik Novog Sada.\nOsvrćući se na ispunjavanje šest ciljeva koji su pred Vladom, Vučević kaže da se ne umanjuju izazovi koji su pred nama - postoji veliko pitanje kada će vakcina protiv korone doći i jedno od najozibljinijih pitanja su ekonomske posledice svega ovoga kroz šta prolazi ceo svet. Prema njegovim rečima, Srbija mora da bude konkurenta na tržištu i da u novoj raspodeli karata sačuva svoj suverenitet i nastavi evropski put.\nKaže da je ograničnje Vlade dokaz odgovrnosti jednog drugog pristupa jedne političke stranke prema građanima.\n- Želimo da kažemo da smo svesni da se narednih 18 meseci korona i Kosovo neće skloniti sa agende, biće veći prtisci na Srbiju - rekao je on.


Škoda: Ništa od Fabije RS, ne ulazimo na američko tržište - Auto Republika\nŠef proizvođača iz Mlade Boleslav dao je odgovore na nekoliko pitanja koja su se nametnula u prethodnih nekoliko meseci.\nTomas Šefer, izvršni direktor Škode, potvrdio je da četvrta generacija Fabije neće imati hot heč izdanje. Škoda kreće stopama drugih brendova koji su takođe okrenuli leđa segmentu performantnih mališana. “Teško je danas zaraditi novac na ovakvim modelima”, rekao je Šefer i kazao da ne postoje planovi za RS varijantu nove Fabije.\nPrvi čovek češke marke rekao je da je cilj da se na godišnjem nivou dostigne 1,5 miliona prodatih automobila, i da će zbog toga biti neophodno ući na nova tržišta. Škoda je već dobila zadatak da predvodi atak Volkswagen grupacije na indijsko tržište, ali se već neko vreme govorilo o Škodinom prelasku Atlantskog okeana.\n”Nećemo ući na američko tržište, ali ćemo širiti našu ponudu na više zemalja”, kazao je Tomas Šefer. On je dodao da će perjanica Škode ostati Superb, koji će nastaviti karijeru u dve konfiguracije: kao liftbek i karavan.\nPodsetimo, Volkswagen Passat, “stariji brat” Superba, trebalo bi da od naredne iteracije bude dostupan isključivo kao karavan. Ipak, Volkswagen za sada ništa nije zvanično potvrdio.\nTomas Šefer je istakao da je posebno važna stavka flotna emisija štetnih gasova. Plan Škode je da prepolovi emisiju do 2030. godine, a to će postići sve većom prodajom električnih automobila u Evropi. Česi veruju da će do kraja decenije EV modeli imati učšće u njihovoj prodaji od 50 do 70%.\ntags: škoda Škoda Fabia Škoda Fabia RS Tomas Šefer\nprevious Šef dizajna Aston Martina prelazi u Daciju\nnext Italijani spremaju atak na B segment


Svjetski ekonomski forum se seli: Davos preskup i za lidere – Bankar.me\nJuly 8, 2019 PLANETA, SVE VIJESTI, ZANIMLJIVOSTI Leave a comment\nNajpoznatiji skup svjetski poznatih političara, biznismena, bankara, investitora i ekonomista popularno nazvan Svjetski ekonomski forum želi se preseliti iz Davosa, mjesta gdje se tradicionalno održava svake godine jer su cijene u švicarskom gradu preskupe za njih.\nZa šest mjeseci trebalo bi da se održai 50. Svjetski ekonomskki forum, ali osnivač ovog događaja, Klaus Schwab, izjavio je za Zidosvajvajc kako razmatra drugo mjesto održavanja, jer su cijene dodatno poskupjele i to je veliki finansijski teret.\nMenadžer je rekao da želi nastaviti partnerstvo s Davosom, ali to znači da grad mora osigurati barem 2.800 hotelskih soba po pristupačnim cijenama, kao i dodatni smještaj za saradnike. Inače, apartmani u Davosu koštaju nekoliko hiljada eura po noći.\nSchwab kaže da sami gosti imaju osjećaj da plaćaju nerazumne cijene i da njihovo povećanje stvara neugodnosti.\nPOJMOVIDavos Svjetski ekonomski forum Davos\nPrevious Sporne nove cijene struje, inspekcija stiže u RAE\nSljedeći Nedjeljni poslovni horoskop 08. jul – 14. jul


SEEbiz.eu / RS / Energoprojekt planira prihod od 307 miliona evra u 2017.\nEnergoprojekt Holding građevinski sektor građevina\nDatum objave: 13.04.2017. - 10:12:37\nBEOGRAD - Najveća domaća građevinarska kompanija, Energoprojekt holding (ENHL), saopštila je da je poslovnim planom sistema za tekuću godinu planiran konsolidovan prihod u iznosu od 307,2 miliona EUR, bruto dobit od 10,7 miliona EUR i ugovaranje novih poslova u iznosu od 296,6 miliona EUR.\nPlan je da kompanija ostvari 49% planiranog prihoda u zemlji, a 51% u inostranstvu. Kada su u pitanju ugovoreni poslovi, u zemlji je planirano ugovaranje poslova vrednih 127,5 miliona EUR (43%), a u inostranstvu 169,1 milion EUR (57%).\nKonsolidovane finansijske izveštaje za prošlu godinu Energoprojekt holding bi trebalo da objavi do kraja tekućeg meseca. Na poslednjoj ceni od 1.501 RSD tržišna kapitalizacija kompanije iznosi 16,4 milijarde RSD (132,6 miliona EUR).


Edem makule – simptomi, uzroci i lečenje | Vidar Novi Sad\nMakula ili žuta mrlja je malo centralno područje mrežnjače i predstavlja centar jasnog vida. Odgovorna je za viđenje boja i finih detalja.\nEdem makule je otok ili zadebljanje u makuli koji nastaje usled nakupljanja tečnosti koja izlazi iz krvnih sudova mrežnjače dovodeći tako do oštećenja centralnog vida.\nUzroci nastanka edema žute mrlje su mnogobrojni. Najčešće je posledica dijabetesa, gde usled oštećenja zidova malih krvnih sudova mrežnjače dolazi do propuštanja tečnosti i krvi u okolno tkivo. Ukoliko se ne leči dovodi do trajnog gubitka centralnog vida, predstavljajući tako i najčešći uzrok gubitka vida kod osoba obolelih od dijabetesa.\nOstali uzroci su vlažna forma staračke degeneracije makule, uveitisi, okluzija centralne vene mrežnjače, edem nakon operacija oka ili nuspojave određenih lekova.\nSimptomi se javljaju u centralnom delu vidnog polja i mogu biti u vidu zamagljenja, krivljenja slika, pojave umanjene slike i poremećaja viđenja boja.\nUkoliko primetite neki od navedenih simptoma potrebno je da se što pre javite Vašem oftalmologu koji će kliničkim pregledom i snimanjem očne pozadine (OCT), brzo, lako i bezbolno postaviti dijagnozu edema u makuli. Pravovremena dijagnostika i lečenje su od velikog značaja za prevenciju ozbiljnog i trajnog gubitka vida.\nLečenje je prvenstveno usmereno za osnovni uzrok edema kako bi se sprečilo dalje propuštanje krvnih sudova uz terapiju koja je usmerena na povlačenje već postojeće tečnosti i uspostavljanja normalnih anatomskih odnosa u makuli.\nZavisno od uzroka, lečenje može uključivati: lokalnu upotrebu medikamenata u vidu kapi za oči, injekcije koje se daju direktno u untrašnjost očne jabučice, laserske intervencije ili složene hirurške metode.\nZavisno od uzroka, dužine trajanja i primenjenog načina lečenja povlačenje makularnog edema može trajati i više meseci. Najvažnije je da se pridržavate propisanih mera i saveta Vašeg oftalmologa kao i da obavljate redonve kontrole radi što delotvornijeg lečenja i sprečavanja mogućih komplikacija.


NBA Archives - Sport ekspres\nNesvakidašnji povratak Bogdanovića ali uzalud, Sakramento izgubio\nKošarkaši Indijane pobedili su prošle noći ekipu Sakramenta u gostima sa 106:103, uz dobru partiju srpskog reprezentativca Bogdana Bogdanovića u redovima Kingsa. Bogdanović je bio najefikasniji u poraženom timu sa 21 poenom, uz četiri asistencije, […]\nLeave a commentIzdvojeno, KOŠARKA, NBA, VESTI DANA\nSrpski košarkaš Miloš Teodosić izveo je jedan od najatraktivnijih poteza prethodne noći u najjačoj košarkaškoj ligi na svetu. Košarkaši Los Anđeles Klipersa savladali su Milvoki Bakse rezultatom 105:98, a odličnu partiju za pobednički tim prikazao […]\nBjelica zatajio, Jokiću plej-of sve dalji!\nKošarkaši Minesote doživeli su poraz od Memfisa 101:93, a srpski košarkaš Nemanja Bjelica odgrao je verovatno najlošiji meč od starta sezone. Bjelica je počeo kao starter i na terenu je proveo 22 minuta. Nije se […]


Jeftini letovi iz Hana za Istanbul - Avio karte Han Istanbul - eSky.rs\nAvio karte iz Hana za Istanbul\nPretražite letove iz Hana za Istanbul\nProverite najbolje prilike za letove iz Hana za Istanbul\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Hana za Istanbul na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Hana za Istanbul?\n✔ Ako rezervišem let iz Hana za Istanbul, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Hana za Istanbul?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Hana za Istanbul uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Nemačke Jeftini letovi iz Nemačke Jeftini letovi za Dortmund Jeftini letovi iz Dortmunda Jeftini letovi za Bicknell Jeftini letovi iz Bicknell\nJeftini letovi do Libana Jeftini letovi iz Libana Jeftini letovi do Tanga Airport Jeftini letovi od Tanga Airport


Limuzinama (ni)su odbrojani dani – The PRESTIGE\nNajveći američki proizvođači Ford, Fiat Chrysler Automobiles (FCA) i General Motors već su smanjili ponudu sedana na tom tržištu, a u planu je gašenje još nekih klasičnih limuzina u SAD.\nIpak, najnovija studija pokazuje da takve odluke nisu u skladu sa željama kupaca. Naime, čak 78% Amerikanaca koji trenutno ne posjeduju limuzinu razmatraju opciju da njihov sledeći automobil bude upravo sedan.\nOvo istraživanje naručio je Nissan, a njime su obuhvaćeni Amerikanci uzrasta između 18 i 65 godina.\nStudija je pokazala i da su za limuzine naročito zainteresovani pripadnici mlađe populacije, čak 86% njih 18-34 godina starosti, koji inače trenutno ne voze sedan. Među populacijom uzrasta 35-50 godina ovaj procent iznosi 81 odsto.\nSa druge strane, 89% onih koji već posjeduju neku od limuzina navelo je da su zadovoljni svojim automobilom, a taj procent je već nego kod vlasnika drugih tipova vozila.


Srpsko-Crnogorski Odnosi I Meðusobna Trgovina | ESI\nSavezna Republika Jugoslavija je nastala kao rezultat politickog dogovora dvije komunisticke elite i od samog pocetka bila je opterecena deficitom legaliteta i legitimiteta. Tako su i bilateralani odnosi izmedu Srbije i Crne Gore unutar SRJ dominatno zavisili od politickih odnosa vladajucih garnitura, a nerijetko i od licnih odnosa vodecih ljudi Beograda i Podgorice. SRJ nikad nije zaživjela kao ozbiljna pravna država, a savezne institucije nijesu uspjele da nametnu svoj autoritet i nikada nijesu funkcionisale na osnovu Saveznog ustava i zakona. Odnosi u federaciji su vrlo cesto bili optereceni sukobima ili krizama manjeg ili veceg intenziteta, koji su se uglavnom rešavali medusobnim dogovorima politickih lidera, uglavnom van institucija sistema.\nKako je postepeno dolazilo do hladenja odnosa izmedu vladajucih stranaka, tako su i bilateralni odnosi izmedu republika postajali sve lošiji i lošiji, a kriza je eskalirala u martu 1997. godine kada je došlo do otvorenog sukoba zvanicne Podgorice i Beograda. Politicki konflikt se vrlo brzo pretvorio u otvoreni ekonomski, medijski, obavještajni, kulturni rat, tako da se period izmedu 1997-2000. godine može posmatrati kao period otvorenog neprijateljstva izmedu dvije republike clanice federacije.\nTo je bilo vrijeme skoro potpunog prekida medusobne trgovine, otežanog platnog prometa kretanja ljudi, a bilo je i dosta incidenata oko imovine (zaplijena deviza crnogorske Montenegrobanke na Aerodromu u Beogradu, zaplijena humanitarne pomoci od strane Vojske Jugoslavije i sl).\nNaravno, u citavom periodu krize u odnosima izmedu Srbije i Crne Gore odnosi izmedu gradana, preduzetnika, državnih preduzeca, sportskih klubova, kulturnih poslenika, zdravstvenih institucija bili su na veoma dobrom nivou i zasnivali su se na dugogodišnjoj saradnji u ovim oblatsima i cvrstim ljudskim i rodackim vezama, koje su izdržale pritiske politike.\nCilj ove studije jeste da prezentira uticaj neriješenog državno-pravnog status Crne Gore i Srbije na razvoj medusobnih bilateralnih odnosa i to posebno u oblasti trgovine i platnog prometa. U danima koji su pred nama intenzivirace se rasprave oko ovih pitanja i u srpskoj i crnogorskoj, ali i u medunarodnoj javnosti pa je ova studija pokušaj da se pažnja svih relavantnih politickih aktera ovog procesa usmjeri na životne aspekte odnosa izmedu Srbije i Crne Gore bez obzira na konacno rješenje državnog pitanja.\nU svakoj varijanti Srbiju i Crnu Goru ocekuju pregovori i cijenim da je bolje razgovore otpoceti odmah i to oko procedura i pitanja koja ce ostati otvorena u bilo kojoj varijanti rješenja državnog pitanja i koja su od velikog znacaja za živote obicnih ljudi, kao što je trgovina, kretanje ljudi, zaštita imovine, zaposlenje, školovanje, lijecenje, penzije, dugovi i sl.\nKoliko je postojece stanje u odnosima izmedu Srbije i Crne Gore neodrživo i skupo najbolje se može vidjeti, analizom medusobnih trgovinskih odnosa. Naime, po Ustavu SRJ, teritorija ove virtuelne federacije predstavlja jedinstven ekonomski prostor na kome se vrši slobodan protok roba, ljudi i kapitala. "Savezna Republika Jugoslavija je jedinstveno privredno podrucje i ima jedinstveno tržište" (Clan 13. Ustav Savezne Republike Jugoslavije).\nSavezna Vlada, preko svog Ministarstva za trgovinu je nadležna za odobravanje dozvola za uvoz, a savezna carina je jedina institucija koja treba da obavlja poslove carinjenja roba, a prijave za uvoz i izvoz se realizuju preko Narodne banke Jugoslavije.\nSavezna Republika Jugoslavija, preko svojih organa, utvrduje politiku, donosi i izvršva savezne zakone, druge propise i opšte akte, obezbeduje ustavno-sudsku i sudsku zaštitu u oblastima, odnosno pitanjima: "jedinstvenog tržišta; pravnog položaja preduzeca i drugih privrednih subjekata; monetarnog, bankarskog, deviznog, spoljnotrgovinskog i carinskog sistema; sistema kreditnih odnosa sa inostranstvom; osnova poreskog sistema" (Clan 77 Ustava SRJ).\nMedutim, nakon pobjede na predsjednickim izborima u oktobru 1997. godine Ðukanovica i imenovanja bivšeg Predsjednika Crne Gore Momira Bulatovica za saveznog Premijera, protivno vecinskoj volji gradana Crne Gore, nastao je period ozbiljnih poremecaja u odnosima dvije federalne clanice. Osim politickih sukoba, stalnih medijskih prepucavanja, sukobi su se proširili i na ekonomske odnose koji su i ovaj put iskorišceni od strane režima u Beogradu za nastavak pritiska na vlast u Crnoj Gori.\nNakon parlamentarnih izbora u 1998. godini Crna Gora dobija koalicionu Vladu koja je u periodu od dvije godine prenijela skoro sve nadležnosti sa saveznog na republicki nivo. Jedna od prvih mjera nove Vlade u ovom postupku vracanja nadležnosti na republicki nivo bila je preuzimanje nadležnosti u oblasti spoljne trgovine i carinske politike i zadržavanja dijela prihoda u crnogorski budžet koja su bila namjenjena saveznom budžetu. Crnogorska Vlada je opravdavala zadržavanje ovih sredstava dugom saveznog budžeta crnogorskom Fondu penzijskog i invalidskog osiguranja za isplatu penzija i drugih prinadležnosti korisnicima odredenih prava u Crnoj Gori.\nNakon uvodenja njemacke marke, prvo kao paralelnog a vrlo brzo posle toga i jedinog sredstva placanja u novembru 1999. godine, problemi u ekonomskim odnosima izmedu Srbije i Crne Gore su se stalno pogoršavali, da bi eskalirali uvodenjem skoro potpunog embarga od strane režima u Beogradu prema Crnoj Gori. To je bio period skoro potpunog prestanka trgovinskih odnosa izmedu Srbije i Crne Gore.\nU tom periodu poslovni partneri iz Srbije i Crne Gore su koristili razlicite posrednike iz drugih zemalja (uglavnom susjednih) preko kojih su obavljali trgovinske transkacije.\nNakon pada režima u Beogradu u oktobru 2000. godine nestaju politicki razlozi za nastavak ekonomske blokade Crne Gore i ekonomski odnosi, a prije svega trgovina, se postepeno oporavljaju.\nUkidanjem politickih motiva, nijesu nestali problemi za kompanije koje imaju interesa za poslovnu sradnju. Naime, sada su se pojavili, prije svega problemi pravne prirode kao posledica cinjenice da fakticki Srbija i Crna Gora funkcionišu kao dvije nezavisne države, ali pravno-formalno još uvijek postoje ustavna i zakonska ogranicenja na saveznom nivou. Tako je trenutna situacija u Srbiji takva da su carinski propisi i regulative vezana za platni promet u nadležnosti Savezne Vlade, a fiskalna politika u nadležnosti Vlade Srbije. S druge strane Vlada Crne Gore je u potpunosti preuzela sve nadležnosti saveznih institucija, koje smatra nelegitimnim i ne priznaje njihovu ingerenciju na svojoj teritoriji. Ovde posebno treba istaci i cinjenicu da na teritoriji Kosova, sve nadležnosti ima medunarodna uprava UNMIK, te da prakticno trgovina sa Kosovom ima sve karakteristike spoljno-trgovackih aranžmana.\nGraf 1: Promet Crne Gore sa Srbijom 1970 – 2000\nu odnosu na ukupni promet sa bifšim republikama ex-Jugoslavije\nU tabeli 1. je prezentirano kretanja međusobnih isporuka i nabavki u periodu od 1970 do 2000. godine. Pod isporukama se podrazumjevaju sve isporuke roba iz Crne Gore u Srbiji, a pod nabavkama se podrazumijevaju nabavke roba iz Srbije. Procentualni odnosi prezentirani na grafikonu su odnosi u poređenju sa ukupnim isporukama i nabavkama Crne Gore i ostalih republika SFRJ, a sada novonastalih država u regionu.\nU prvih sedam mjeseci 2001. godine uvoz roba iz Srbije u ukupnom crnogorskom uvozu čini 7%, a ukupni izvoz roba u Srbiji u ukupnom izvozu čini svega 4%, što jasno pokazuje da Srbija više nije glavni spoljno-trgovinski partner Crnoj Gori. Dobar dio razloga za ovako stanje u međusobnoj trgovini treba tražiti u barijerama koje su političke prirode i rezultat su neriješenog državnog pitanja. Za očekivati je da bi se trgoviski odnosi značajno popravili ukoliko bi se međusobni odnosi Srbije i Crne Gore regulisali na jasan pravno i konstitucionlno uređen način.\nIII. Studija slucaja - dobra saradnja na cisto ekonomskim prinicipima\nU cilju ilustracije trgovinskih odnosa između Crne Gore i Srbije prezentiraćemo iskustva jedne crnogorske kompanije. Radi se o velikoj kompaniji, proizvođaču poznatog proizvoda široke potrošnje sa dugom i veoma uspješnom saradnjom sa partnerima iz Srbije. Na tržištu Srbije plasiraju skoro polovinu svoje proizvodnje. Tokom 2000. godine imali su skoro potpuni prekid trgovine sa Srbijom kao rezultat blokada koje je bivši režim uveo protiv Crne Gore.\nNajveći dio promet sa Srbijom se realizuje preko sopstvenog skladišta u Srbiji, oko 70% svih transakcija, dok se oko 30% prometa obavlja neposredno sa kupcima, koji dolaze u Podgoricu i kupuju robu u samoj kompaniji. Skladište u Beogradu nema status kompanije registrovane po propisima Republike Srbije, već posluje kao poslovna jedinica kompanije sa sjedištem u Podgorici. Skladište ima poseban račun u filijali Montenegro banke u Beogradu.\nKada se roba distribuira preko skladišta ne plaćaju se nikave poreske dažbine Crnoj Gori, već se obračunavaju zakonske poreske obaveze prema propisima Republike Srbije.\nKada se roba prodaje direktno kupcu iz Srbije u Podgorici, obračunavaju se sve poreske obaveze prema propisima Republike Crne Gore. Na carinskom prelazu u Srbiji neophodno je prezentirati dokumentaciju da je na robu plaćen kompletan porez. Pošto se u ovom slučaju radi o akciznoj robi, postoji i problem različitih akciznih stopa za neke proizvode u Srbiji i Crnoj Gori. Ako je akciza veća u Srbiji onda proizvođač iz Crne Gore plaća akcizu crnogorskom budžetu, ali po stopama koje važe u Srbiji. Ova mjera je uvedena od strane Srbije da bi se spriječila praksa da roba koja dolazi iz Crne Gore zbog nižih akciza bude jeftinija na tržištu Srbije i na taj način konkurentija u odnosu na iste ili slične proizvode iz Srbije.\nU slučaju da je iznos akcize manji u Srbiji nego u Crnoj Gori, kompanija proizvođač plaća crnogorskom budžetu akcizu po stopi koja je obračunata po važećim propisima u Srbiji, tj plaća manju akcizu nego da robu prodaje u Crnoj Gori.\nZa proizvode ovog proizvođača iznos akcize se uskladuje sa kretanjem Indeksa cijena na malo, i obračunava se u dinarima pa je u ovoj godini došlo do povećanja tog iznosa za 11%, što za proizvođače iz Crne Gore znači i realni porast troškova jer je devizni kurs u Srbiji mirovao u periodu nakon 5.oktobra 2000. godine.\nDodatne probleme kompanija iz Crne Gore je imala zbog sukoba nadležnosti između Savezne i crnogorske administracije kada se radi o akciznim markicama. Naime po propisima Republike Crne Gore, proizvođač mora na svaki svoj proizvod staviti akciznu markicu sa oznakom Ministarstva finansija Crne Gore, a po savezim propisima za prodaju robe na tržištu Srbije mora imate akciznu markicu sa oznakom Saveznog Ministarstva finansija. Pošto proizvođač prilikom pakovanja svog proizvoda ne može da zna gdje će taj proizvod biti plasiran, moraju se u magacinima praviti zalihe koje čekaju odluku komercijalnih službi o njihovoj destinaciji, nakon čega se stavljaju odgovarajuće markice.\nDa bi roba prešla međurepubličku granicu, na nju moraju biti plaćane sve dažbine i dokumentacija o plaćanju mora biti prezentirana carinama Srbija i Crne Gore. Proizvođač iz Crne Gore ima takvu poslovnu politiku u segmentu prodaje, da odborava kupcima iz Srbije odloženo plaćanja na rok do 30 dana, tako da mu obaveza plaćanja poreskih opterećenja prije nego što sam naplati robu dodatno ugrožava likvidnost poslovanja.\nSa aspeketa carinske službe trgovina između Crne Gore i Srbije ima sve elemente spoljno-trgovinskog aranžmana i sve pošiljke iz i u Crnu Goru prolaze standardnu carinsku proceduru. Izvoz ili uvoz se prijavljuje Carini i Centralnoj banci Crne Gore, popunjavaju se potrebne prijave i dokumenta a uspostvaljena su i tri kontrolna punkta Carine i to: Ranč kod Pljevalja, Konatari kod Bijelog Polja i Zelen kod Rožaja. Na kontrolnim punktovima policija zaustavlja svako vozilo i u slučaju da se u njemu nalazi roba inostranog porijekla obavlja se carinski pregled i roba se upućuje na carinjenje u nadležnu carinarnicu. Ukoliko je roba porijeklom iz Srbije ona još uvijek ima tretman domaće robe i tu robu prati finansijska policija. Firma iz Crne Gore koja kupuje robu iz Srbije mora da svaki transport najavi dežurnom operativnom centru u Finansijskoj policiji sa brojevima kamiona i očekivanim vremenom dolaska na kontrolne punktove, nakon čega mora prezentirati da su izmirene sve obaveze prema budžetu Srbije i evetualne razlike u poreskim opterećenjima koje treba da budu uplaćene crnogorskom budžetu.\nObavljanje platnog prometa između Srbije i Crne Gore u uslovima isključenja dinara kao sredstva plaćanja u Crnoj Gori i uvođenja njemačke marke kao jedinog sredstva plaćanja uređeno je Zakonom o privremenom obavljanju određenih poslova platnog prometa na teritoriji Savezne Republike Jugoslavije (Sl.list SRJ br. 9/2001) i Uputstvom o načinu privremenog obavljanja određenih poslova platnog prometa na teritoriji Savezne Republike Jugoslavije (Sl.list SRJ br. 11/2001).\nOvim propisima omogućeno je pravnim licima i preduzetnicima sa sjedištem na teritoriji Srbije da robu prodatu pravnim licima i preduzetnicima sa teritorije Crne Gore i Kosova, mogu da naplaćuju u devizama.\nPravna lica i preduzetnici sa teritorije Srbije su dužni da ove devize deponuju kod svoje komercijalne banke, koja mora imati posebno ovlašćenje za poslove sa inostranstvom.\nBanka ovlašćena za poslove sa inostranstvom dužna je ove devize deponuje kod Narodne banke Jugoslavije, najkasnije narednog dana od dana prihvatanja deviza od svog klijenta–deponenta. Narodna banka u roku od dva dana uplaćuje dinarsku protivvrijednost za deponovane devize komercijalnoj banci, a ova banka isplaćuje dinarsku protivriednost svom deponetnu – pravnom licu ili preduzetniku koje je svoju robu ili usluge koje je prodalo u Crnu Goru naplatilo u devizama.\nS druge strane pravna lica i preduzetnici sa teritorije Srbije koji kupuju robu iz Crne Gore mogu tu robu platiti u devizama isključivo preko banke ovlašćene za rad sa inostranstvom, uz prethodno polaganje kod te banke dinarske protivvrijednosti deviza, obračunate po prodajnom kursu koji važi na dan podnošenja naloga za plaćanje toj banci. Banka može ove devize slobodno kupovati na Međubankarskom tržištu deviza.\nObaveze po osnovu ostvarenih penzija, invalidnina, dodataka na djecu i drugih ličnih primanja iz socijalnog osiguranja, po osnovu zarada nastale u Crnoj Gori prema fizičkim licima sa prebivalištem u Srbiji naplaćuju se u devizama, preko banke ovlašćene za poslove sa inostranstvom. U slučaju fizičkih lica sa prebivalištem u Crnoj Gori isplata ovih socijlanih primanja se takođe može vršiti u devizama po istom postupku. Ove transakcije banke moraju voditi na posebnim računima.\nNaplata i plaćanje u prometu između Srbije i Crne Gore vrše se preko računa u inostranstvu ovlašćene banke na sledeći način:\nNalogodavac kompanija iz Crne Gore dostavlja banci u Crnoj Gori ovlašćenoj za poslove sa inostranstvom:\nZahtjev za plaćanje prema Srbiji sa instrukcijama za plaćanje,\nFakturu za robu ili usluge,\nPotvrdu Finansijske policije da je roba ušla u Crnu Goru,\nObrazac 1450 u 10 primjeraka popunjen i ovjeren.\nPrilikom predaje ovih dokumenata banka daje potvrdu nalogodavcu kojom garantuje ispravnost dokumentacije za plaćanje i po osnovu koje može izvršiti uplatu.\nNalogodavac prenosi devizna sredstva sa svog redovnog žiro računa u Crnoj Gori na posebnu partiju deviznog računa ovlašćene banke u Crnoj Gori.\nOvlašćena banka izvršava uplatu deviza korespodentskoj banci u inostranstvu, ovlašćene banke iz Srbije.\nOvlašćena banka od inostrane banke prima obavještenje o izvršenoj naplati sa izvještajem o odobrenju deviza ovlašćenoj banci na računu kod inostrane banke, kao i ispravan nalog za isplatu pravnom licu i preduzetniku sa teritorije Srbije.\nKad ovlašćena banka dobije instrukciju od inostrane banke kod koje ima svoj korespodentski račun, ona obavještava pismeno svog komitenta u Srbiji da joj dostavi document iz kojeg se može utrditi osnov za naplatu i broj žiro računa na koji treba da se isplati dinarska protivvrijednost.\nOvlašćena komercijalna banka je obavezna da proda ove devize Narodnoj banci Jugoslavije preko računa koji Narodna banka Jugoslavije ima u Deutsche Bank (br. 100 9359308 0000 SWIFT: DEUTDEEFF).\nNakon prodaje deviza Narodnoj Banci Jugoslavije, centralna banka uplaćuje prodavcu iz Srbije dinarsku protivrijednost deviza.\nČitava operacija plaćanja traje između 5-7 radnih bankarskih dana i košta 1-2% od vrijednosti posla.\nAko se naplata vrši u efektivnom novcu tj gotovini onda se ta gotovina mora uplatiti ovlašćenoj banci.\nTrgovinski odnosi Crne Gore i Srbije su najočigledniji primjer apsurdnosti zadržavanja postojećeg stanja. Evidentni ekonomski interes koji postoji između privrednih subjekata iz Crne Gore i Srbije je ozbiljno ugrožen ograničenjima političke prirode i umjesto da bude snažni faktor integracije i razvoja obje Republike ovo pitanje je permanentno korišteno za političke igre, pritiske i manipulacije i sa jedne i sa druge strane. Uvođenje ovakvih hibridnih, prelaznih rješenja u oblasti trgovinskih odnos i platnog prometa ima samo negativne posledice koje se mogu evidentirati u smanjenom robnom prometu izmejdu Crne Gore i u povećanoj cijeni roba i usluga zbog dodatnih administrativnih troškova koji prate transakciju. S druge strane liberalizacijom cijena u srpski proizvodi su postali značajano skuplji u odnosu na period kada su cijene bile administrativno zamrznute pa je i interesovanje za njih u Crnoj Gori značajno opalo.\nTrgovinski embargo u 2000. godini je primorao crnogorske kompanije da neophodne sirovine, repromaterijale kao i robu široke potrošnje nabavljaju iz uvoza što je imalo u početku efekat na rast cijena na malo u Crnoj Gori u 2000 godini. Međutim, ovaj embargo je imao i pozitivne efekte u okretanju crnogorskih kompanija ka drugim tržištima. Tako se kompanija o kojoj je bilo riječ u ovom radu, preorjentisala na uvoz repromaterijala iz Italije, koji je po riječima predstavnika ove kompanije u većini slučajeva i jeftiniji od onog koji je do skora nabavljan u Srbiji, a o razlici u kvalitetu u korist italijanskih repromaterijala suvišno je i govoriti, prema ocjeni predstvanika kompanije.\nPromjene koje su se desile u Srbiji krajem 2000. godine su imale snažnog efekta na otvaranja srpkog tržišta i za druge kompanije iz inostranstva, pa je prozvođač iz Crne Gore sada suočen sa veoma snažnom konkurencijom i da bi plasirao svoje proizvode u Srbiji mora uložiti maksimalne napore i u pogledu kvaliteta svojih proizvoda, cijene i marketinga, kao što to bi to morao raditi da je bilo koje drugo tržište u pitanju. Velika komparativna prednost u trgovini za proizvođače iz Crne Gore i Srbije jeste prepoznatljivost njihovih robnih marki na tržištima ovih Republika, što je rezultat višedecenijskog jedinstvenog tržišta i stečenih navika kod potrošača. Ali ova prednost se veoma brzo gubi kada proizvodi nemogu da izdrže konkurenciju po pitanju kvaliteta i posebno cijene.\nProcesi otvaranja i prihvatanja evropskih standarda i kriterijuma, kao i proces privatizacije bivših društvenih i državnih preduzeća sasvim sigurno će direktno uticati na smanjenje diskrecionih ovlašćenja izvršne vlasti da putem nekih diskriminatorskih i protekcionističkih mjera ekonomske politike favorizuje domaće proizvođače, pa će se tako prednosti veličine unutrašnjeg tržišta vrlo brzo postati irelevantna za podizanje ekonomskih perfomansi, što će ponovo otvoriti pitanje širih ekonomskih integracija na prostorima jugoistočne Evrope.\nCrna Gora i Srbija bi morale svoje međusobne odnose u oblasti ekonomske saradnje urediti na jedan moderan evropski način koji bi mogao poslužiti kao model za šire integracije na ovom regionu. U centru tih odnosa morali bi biti interesi građana i privrednih subjekata, koji bi morali biti iznad partikularnih interesa političkih elita ili njima bliskih finansijskih centara moći.\nZona slobodne trgovine, bez unutrašnjih carina sa usaglašenim ekonomskim politikama, slobodni protok ljudi bez viznog režima, zaštita privatne svojine i ugovora i ivesticija, i maksimalno efikasan, olakšan i jeftin platni promet između Crne Gore i Srbije trebala bi biti osnova za početak dijaloga između dvije države.\nOsim toga do rješenja državno-pravnog statusa trebalo bi oformiti jedno koordinaciono tehničko tijelo od legitimnih predstavnika Crne Gore i Srbije koje bi bilo zaduženo za koordinaciju aktivnosti ove dvije države vezane za olakšavanje ekonomske saradnje kao i onih u vezi sa odnosom prema međunarodnim finansijskim i političkim organizacijama i institucijama (MMF, Svjetska banka, STO, Savjet Evrope itd). Vrijeme tolerancije međunardone zajednice za ova privremena i vještačka rješenja državno-pravnog statusa Srbije i Crne Gore polako ističe i konačno se mora znati koja država i koja vlast preuzima obaveze koje proizilaze iz povratka u međunarodnu zajednicu. Ova Savezna Vlada i ova SRJ to više nijesu.\nProces pridruživanja i stabilizacije sa koji je otvoren sa EU mogao bi poslužiti kao dobar povod da se primjeni i jedan novi pristup i od strane međunarodne zajednice. Naime proces integracije Crne Gore i Srbije u EU treba usloviti i sa intenziviranjem dijaloga između ove dvije države u pravcu usvajanja standarda EU u regulisanju međusobnih odnosa. EU bi trebala insistirati i na širim regionalnim integracijama na istim principima na kojima je nastala i razvila se EU.


Saopstenje GO SNS VALJEVO - Kolubarski Info\numadmin July 30, 2021\t0 Komentara\nPravilo da u javnom razgovoru, pogotovo ako se on vodi sa predstavnicima vlasti, trebala bi da dominira konvencionalnost, a upravo konvencionalnost je najvažnija mera ukusa, ali i smisla razmene informacija. Međutim, saopštenje GO SSP je svedeno na lični obračun, uz pretnje, podsticanje nasilja, netrpeljivost i cinizam bez iole dostojanstva. Teško je očekivati da njihov javni govor bude inspirisan moralnim nadzorima, kulturom dijaloga i kulturom neslaganja, gde mogu dati repliku argumentima. Njihov najveći problem je što im upravo argumenti nedostaju.\nA argumenti bi mogli biti Srbija kojoj je vraćeno dostojanstvo, Srbija koja se gradi, Srbija sa boljim standardom naših građana. U svom saopštenju GO SSP poziva se na građane Valjeva govoreći u njihovo ime omalovažavajući rad predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, Skupštinu grada Valjeva i gradonačelnika Lazara Gojkovića. Sam taj čin vređa sve građane Valjeva koji ne misle kao oni, a i\nčinjenica je da su nedavno pokazali u gradu na Kolubari koliko imaju pristalica.\nOvom gradu bi zaista pomogli kada bi posedovali bar jednu od osobina iz njihove završne rečenice saopštenja, a građani Valjeva greške iz prošlosti neće ponoviti!\nDragan Đilas promovišući svoju stranku bez jasne ideologije postaje hodajuća afera po gradovima Srbije. Jedina jasna Đilasova ideologija je želja da se vrati na vlast, ali narod bira!! Prošlo je 20 dana od Đilasove posete Valjevu i njegovog čvrstog obećanja da će naknadno obavestiti javnost koje su bile investicije u Valjevu u vreme dok je bio na vlasti. S obzirom na to da nije mogao da se seti ni jedne investicije, javnost je i dalje uskraćena za odgovor na postavljeno pitanje novinara.\nZa devet godina na tri funkcije Dragan Đilas je uspeo da ostvari poslovni profit od najmanje 583 miliona evra, da stekne neskrivenu imovinu od 24 miliona evra, i pored brojnih sumnji da je finansijski oštetio državu i zloupotrebljavao položaj, ali kako reče Aristotel “ Mi smo ono što neprestano činimo” ili citirajući reči iz saopštenja GO SSP “Sami su birali put zla kojim bezobzirno gaze i to nikada ne smemo da zaboravimo”.\nPolitika naše stranke je da data obećanja ispunimo, da novim investicijama građani Valjeva budu ponosni na svoj grad.


Vremenska prognoza: Busovača\nPoštovani nalazite se na strani vremenske prognoze za selo, mesto ili grad Busovača. Na ovoj strani možete saznati trenutnu i dugoročnu vremensku prognozi za selo, mesto ili grad Busovača. Kada je reč o kratkoročnoj vremenskoj prognozi za selo, mesto ili grad Busovača, možete saznati trenutnu temeraturu, brzinu vetra, vlažnost, kao i atmosferski pritisak. Kada je reč o dugoročnoj prognozi vremena za selo, mesto ili grad Busovača možete pogledati predviđanja za opis vremena, temperaturu, pritisak i brzinu vetra.\nPrognoza vremena, Busovača\nSve podatke o vremenu za (selo, mesto ili grad) Busovača prenosimo Vam sa najboljim namerama. Ne garantujemo potpunu tačnost podataka koje pronađete na našem sajtu. Podatke o vremenu prenosimo sa ozbiljnih svetskih meteoroloških sajtova.


U poslednjih mesec dana, počeo je snažan udar na domaću privredu.\nNaime, privredni subjekti koji ugovaraju nabavku električne energije, na stolu imaju ponudu sa cenama , skoro duplo većim od dosadašnjih. Osnovni, a nekima i jedini energent u poslovanju, sa novim cenama , ozbiljno će ugroziti poslovanje domaće privrede.\nPitanje je da li će privrednici uspeti da se odupru ovom izazovu i pitanje je koliko će se ovo povećanje cena električne energije, na kraju ipak preliti na krajnje korisnike roba i usluga, odnosno obične građane.\nTakođe, pitanje je trenutka kada će krenuti lanac poskupljenja svih roba i usluga. Najvažnije pitanje je, kada će i računi za struju kućnih brojila, biti dostavljeni sa novim cenama i pratećim obaveštenjem.\nKoliko će vam jednokratnih uplata od 30 evra biti potrebno za pristojan život?


OSIGURANJE GRATIS - Digitalna transformacija: Putanja za opstanak i napredak\nDigitalne tehnologije omogućile su brojne prednosti, a informacije su postale lako dostupne preko različitih aplikacija, na raznim uređajima. Kompanije kreiraju i integrišu digitalne tehnologije u sve oblasti poslovanja i uvode i sprovode digitalne transformacije u skladu sa promenama na tržištu, a sa ciljem unapređenja korisničkog iskustva i što efikasnijeg poslovanja. Ovo je kontinuirani proces, koji ne ostavlja prostor za dileme, zato što bez njega u današnjem „digitalnom“ svetu poslovanje nije moguće. Brzo se menjaju poslovni procesi i transformišu modeli poslovanja. Podsticanje inovativnosti i drugačijeg razmišljanja, prihvatanje i prilagođavanje konstantnim promenama, stvaraju brojne izazove za lidere.


Milatović: Veliko interesovanje za nove investicije od strane partnera iz Turske | Standard\nMilatović: Veliko interesovanje za nove investicije od strane partnera iz Turske\nDelegacija Ministarstva ekonomskog razvoja, na čelu sa ministrom Jakovom Milatovićem boravi u zvaničnoj posjeti Turskoj, saopšteno je iz ovog resora.\nTokom prvog dana posjete delegacija se sastala sa Nail Olpakom predsjednikom Odbora za međunarodne ekonomske odnose Republike Turske (DEIK) i Naserom Alimom kopredsjedavajućim Privrednim savjetom Turska – Crna Gora u okviru DEIK-a, kao i sa ministrom turizma i kulture Republike Turske Mehmetom Nurijem Ersojem.\nMilatović je kazao da Turska i Crna Gora dijele slično geografsko područje i sličan kulturološki mentalitet te da su to dva ključna osnova za dobre ekonomske odnose koji se mogu dodatno unaprijediti.\n”Republika Turska jedan je od najvažnijih investitora u našoj zemlji, sa više od 25% stranih firmi koje posluju u Crnoj Gori, što postavlja Tursku kao jednu od deset zemalja koje najviše ulažu u našu zemlju. Turski investitori su prisutni u nekim jako značajnim crnogorskim preduzećima, a takođe imamo i veliki broj malih turskih privrednika koji su odabrali Crnu Goru kao pogodnu lokaciju za otpočinjanje svog biznisa. Njima, a i svim budućim investitorima želim da poručim da je Crna Gora sigurna, ozbiljna i zasigurno dobra investiciona destinacija sa veoma povoljnom poslovnom klimom, stabilnim javnim finansijama, te da su svi investitori dobrodošli u Crnu Goru”, kazao je on.\nMilatović navodi da aktuelna Vlada od samog početka svog mandata preduzima značajne aktivnosti na poboljšanju poslovnog okruženja Crne Gore i želi da ostvari značajan napredak u sprovođenju ekonomskih reformi dominantno usmjerenih ka politici privlačenja direktnih stranih investicija.\n”Turska je naš važan ekonomski partner i posebno mi je drago što imam priliku da razgovaram sa turskim privrednicima i predočim im sve investicione mogućnosti, novu biznis viziju i potencijal koji Crna Gora ima kada je u pitanju budućnost za sve turske investitore. Energetika, poljoprivreda, turizam, inovacije su samo su neke od sfera u kojima Crna Gora može biti interesantna biznis prilika za turske kompanije”, zaključio je Milatović.\nPoslovni ambijent u Crnoj Gori i uslove investiranja je predstavnicima DEIK-a detaljno na turskom jeziku predstavila generalna direktorica Direktorata za unapređenje konkurentnosti Olivera Vukajlović.\n”Potencijali koje Crna Gora ima su veliki, a unaprijeđeni poslovni ambijent omogućava investitorima njihovu valorizaciju kroz ulaganje u različite grane privrede”, kazala je Vukajlović.\nTokom izlaganja ona je privrednicima predstavila poreske i druge olakšice za poslovanje u Crnoj Gori, kao i dodatne podsticaje za investicije koji se u kontinuitetu kreiraju i proširuju kako bi pružili još veće benefite.\nTurski privrednici su pokazali veliko interesovanje za nove investicije u Crnu Goru koju vide kao atraktivnu destinaciju, te istakli da ih raduje što Vlada unapređuje poslovni ambijent i čini ga još povoljnijim.\nPolitika 23/10/2021•22:02 0


► 021: Uhapšena grupa navijača u Novom Sadu nakon tuče\n31.08.2019 | 20:03h ► 20:20h Novi Sad\nNovosadska policija uhapsila je danas oko 18.00 na Mostu slobode grupu navijača nakon tuče, javio je informativni portal 021.Na mostu je došlo do tuče grupe navijača, nakon čega je policija reagovala, ispričali su očevici.\n"Ođednom su svi na mostu stali i ispred sebe sam video kolonu. Na mostu su bili neki mladići, koji su mahali bakljama, skakali i trčali okolo. Bio sam dosta daleko i nisam siguran da li su se tukli ili su samo stali, izašli iz automobila i pravili bakljadu. Sve je to kratko trajalo i u roku od dva, tri minuta, policija je bila na mostu i uhapsila deo njih", ispričao je jedan od očevidaca.\nOčevici su ispričali i da je nekoliko mladića, koji su pripadali ovoj grupi, pobeglo niz stepenice Mosta slobode u Kamenički park. Za sada iz policije nema informacija o ovom incidentu. U Novom Sadu je večeras u 18.45 počela fudbalska utakmica između Vojvodine i Crvene zvezde.


Orban se izvinjava - Sputnjik Srbija\n21:07 28 Mart 2020\nUdarna vest: Nebojša Medojević i njegova supruga u pratnji policije sprovedeni u karantin /video/\nOrban se izvinjava\n© AP Photo / Aly Song/Pool Photo via AP\n13:39 14.03.2019 Preuzmite kraći link\nMađarski premijer Viktor Orban uputio je pismo evropskim političarima koji su inicirali izbacivanje njegove stranke Fides iz Evropske narodne partije (EPP), u kojem se izvinjava za uvredljive reči, ali ističe i da ostaje pri svojim političkim stavovima.\nPortparol Vlade Mađarske je rekao da su pisma poslata na adrese svih 13 partija u Evropskom parlamentu koje su tražile isključivanje Fidesa.\nPrema kopiji pisma u koje je Rojters imao uvid, Orban je zatražio od lidera flamanskih demohrišćana Vutera Beke da preispita predlog za izbacivanje Fidesa.\nOrban i njegov „kineski pravac“ — ekonomija ili inat Briselu\n„Nije tajna da postoje ozbiljna neslaganja o pitanju migracije, zaštiti hrišćanske kulture i budućnosti Evrope. Takođe nije tajna da mi ne želimo da menjamo naš stav po tim pitanjima“, naveo je Orban.\nOn je dodao da ne smatra razboritim potezom da se takve nesuglasice rešavaju „isključivanjem partije iz naše političke porodice“.\n„Stoga bih želeo da Vas zamolim da preispitate svoj predlog o isključivanju, ako je to moguće“, rekao je Orban.\nLider EPP i kandidat za predsednika Evropske komisije Manfred Veber rekao je ranije da je Orbanovo izvinjenje za vređanje članova EPP-a uslov ostanak Fidesa u toj grupi konzervativnih partija u Evropskom parlamentu.\nOrban se izvinio za to što je u nedavnom intervjuu za „Velt am zontag“ svoje kritičare nazvao „korisnim idiotima“, navodeći da je to zapravo Lenjinov citat kojim je želeo da kritikuje određenu politiku, a ne određene političare.\n„Ovim bih želeo da vam uputim izvinjenje ako ste moju izjavu shvatili kao ličnu uvredu“, rekao je Orban.\nOn se nije izvinio generalno za svoju politiku u EU, ocenjuje Rojters.\nepp, Viktor Orban, Evropa\n21:00 Pandemija uživo: Broj zaraženih u svetu premašio 650.000\n20:56 Nebojša Medojević i njegova supruga u pratnji policije sprovedeni u karantin /video/\n20:44 Politikolog: Ukrajina nije Italija i neće joj biti potrebna pomoć Rusije protiv korone\n20:34 Prorok: Šta će biti s Kosovom posle korone


JAČATI EKSPERTSKU I EKONOMSKU SARADNJU CRNE GORE I ESTONIJE\nPredsjednik Vlade Zdravko Krivokapić, susreo se danas sa nerezidentnom ambasadorkom Estonije u Crnoj Gori Kristi Karelson, a na sastanku je ocijenjeno da odnose dviju zemalja treba unapređivati kroz ekspertsku i ekonomsku saradnju. Kako je saopšteno iz kabineta predsjednika Vlade, Krivokapić je kazao da je zadovoljan intezivnošću diplomatskih odnosa između Estonije i Crne Gore, naročito kada je u pitanju misija Karelson, koja...\nNEBOJŠA MEDOJEVIĆ PODNOSI OSTAVKU NA POSLANIČKO MJESTO\nLider PzP-a Nebojša Medojević saopštio je danas da podnosi ostavku na poslaničko mjesto u Parlamentu. Medojević kaže da nema informacije da je postignut dogovor sa mitropolitom SPC Joanikijem oko glasanja za budžet i rekonstrukcije Vlade. Ranije danas Pobjeda je objavila da je novi mitropolit crnogorsko-primorski Srpske pravoslavne crkve Joanikije Mićović posredovao je u dogovoru između Zdravka Krivokapića i Demokratskog fronta po kome...\nĐUKANOVIĆ VRATIO PREDLOGE ZA 11 AMBASADORA\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović, od 18 predloženih ambasadora od strane Ministarstva vanjskih poslova, dao je negativno mišljenje za njih 11, dok je sedam kandidata dobilo saglasnost šefa države da budu imenovani, piše Dan. Kako ovaj list nezvanično saznaje, odobrenja su data za nekoliko ambasadora koji imaju karijere u diplomatiji i službovali su u Ministarstvu vanjskih poslova. Prema nezvaničnim saznanjima Dana, crnogorski...\nBRAJOVIĆ: IMENOVANJE AMBASADORA BEZ SAGLASNOSTI\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović dao je saglasnost za imenovanje 7 diplomata na mjesto ambasadora Crne Gore, 11 kandidata dobilo je negativno mišljenje dok je za jedan broj dogovoreno da se obave dodatne konsultacije, kazala je savjetnica za vanjsku politiku predsjednika Crne Gore Tamare Brajović. Ukoliko bi se, kako dodaje Brajović, Vlada opredijelila da zatraži agreman zemlje prijema za kandidata...\nDPS: PREMIJER DA SPRIJEČI REVANŠIZAM\nDemokratska partija socijalista pozvala je premijera Zdravka Krivokapića da obrati pažnju na postupke ministarke Vesne Bratić i spriječi svaki pokušaj nezakonitog postupanja. Oni imaju informacije da ministarka naređuje da podnesu ostavke onima koji joj u prosvjeti nijesu po volji ili nijesu po njenim kriterijumima podobni. Iz DPS-a kažu da se u resorima ministarke Vesne Bratić, iza očiju javnosti, dešavaju veoma zabrinjavajuće...


PREDSTAVLJENO DEVET NOVIH NACIONALNIH VODIČA DOBRE KLINIČKE PRAKSE\nDržavni sekretar Ministarstva zdravlja Vlade Republike Srbije Vladimir Đukić izjavio je da devet novih nacionalnih vodiča dobre kliničke prakse koji su izrađeni tokom ove godine imaju za cilj da pomognu zdravstvenim radnicima da primene najbolja iskustva, informacije i protokole lečenja u medicinskoj praksi.\nĐukić je na konferenciji povodom predstavljanja novih vodiča, održanoj u Narodnoj skupštini Republike Srbije, naveo da se oni odnose na aneurizmatsku bolest trbušne aorte, oboljenja karotidnih arterija, akutna i hronična oboljenja vena, rak dojke, rak kolona i rektuma, rak grlića materice, srčanu slabost, hroničnu bubrežnu slabost i dijabetes.\nOn je istakao da je donošenje i primena vodiča veoma značajno jer će lekari moći da, držeći se uputstava vrhunskih profesionalaca, u zdravstveni sistem Srbije implementiraju sve ono što se radi svuda u svetu.\nNa taj način će, kako je istakao, prava pacijenta biti podignuta na znatno viši nivo, s obzirom na to da će im biti garantovane određene procedure koje su neophodne kako bi se neki problem dijagnostikovao i adekvatno lečio.\nPrema njegovim rečima, izrada i implementacija vodiča jeste jedna od mnogobrojnih inicijativa koje resorno ministarstvo preduzima u cilju unapređenja kvaliteta zdravstvene zaštite.\nPredsednik Republičke stručne komisije za izradu i implementaciju vodiča dobre kliničke prakse Goran Milašinović napomenuo je da su prošle godine doneti vodiči koji se odnose na bolesti od kojih se najčešće umire u Srbiji, kao što su ishemijska bolest srca, rak pluća i drugo.\nCilj je da se oni primenjuju tako da poboljšaju zdravstveni sistem i dovedu do ušteda, a očekujem da će narednih godina uslediti i jedna ozbiljnija provera njihove primene, naglasio je Milašinović.\nTakođe, kako je naveo, njihov cilj je i da doprinesu i pomognu u prevenciji nekog oboljenja.\nIzrada nacionalnih vodiča dobre kliničke prakse podržana je kroz realizaciju projekta Ministarstva zdravlja "Pružanje unapređenih usluga na lokalnom nivou - DILS" koji se finansira iz kredita Svetske banke.\nIzvor: Press služba Vlade Republike Srbije, 6.11.2012.


Davidović: Smanjićemo broj privremenih objekata na udarnim lokacijama - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nOpština Budva će uskoro pristupiti izradi petogodišnjeg programa privremenih objekata, sa ciljem nastavka procesa smanjenja istih na udarnim lokacijama.\n"Za razliku od prethodnog zakonskog rješenja, koji je predviđao trogodišnji plan, ove godine će Opština pristupiti izradi petogodišnjeg programa privremenih objekata", kazao je sekretar Sekretarijata za urbanizam za održivi razvoj Stevo Davidović.\nTrenutni plan ističe 15. oktobra, a Opština će do tada imati rješenje za novi programa.\n"Novi plan se razlikuje po tome što će sadržati detaljni grafički prilog privremenih objekata koji će biti predviđeni. Ono što je svakako namjera lokalne samouprave je da nastvi sa smanjenjem broja privremenih objeekata na teritoriji opštine Budva, naročito na udarnim lokacijama, poput šetališta u Budvi, Bečićima, kao i kontakt zoni Starog grada...", istaka je Davidović.\n"Lokalna samouprava je prije godinu dana uradila redukciju broja privremenih objekata, naročito u kontakt zoni Starog grada i djelimično na šetalištuz. Nijedan novi privremeni objekat nije dodat, već je određeni broj izbrisnan, a pdređena kvadratura terasa smanjena. Nadam se da ćemo tako i nastaviti u okviru ovog novog petogodišnjeg plana", zaključio je Davidović.


Da li ovo znači POTPUNI PREOKRET u slučaju Novak Đoković?! Svi najavljivali deportaciju, a onda su isplivali NOVI DETALJI :: Sportal\nSt. K. - Vest objavljena: 09:00 - 13.01.2022\nAko je verovati zvaničnim objavama prvog grend slema i te kako hoće. Međutim sada se nastavlja i danas kada će verovatno još jednom Đoković biti "zavlačen". Novinari su pisali, brojni stavljali i aviončiće na svojim Tviterima (simbol deportovanja), ali do toga nije došlo-\nNajnovije detalje preneo je australijski "The Age", jer je njihov izvor iz federalnih vlasti potvrdio da Hok i dalje razmatra čitavu situaciju i da neće donositi odluku u četvrtak o ovom slučaju!\nKako javlja australijski portal, Hok sada ima dve opcije po kojima bi mogao da ukine Đokovićevu vizu. Sa druge strane, iz Australije kao da stižu glasovi da ni sam Hok nije siguran da li je pametno to i uraditi ili pustiti najboljeg na svetu da radi ono u čemu je - fenomenalan.\nKad ono - Morison je u samo jednoj rečenici govorio o Novaku, a uz to je samo potvrdio da Hok i dalje razmišlja, kao i da neće više od toga "komentarisati slučaj koji je svojim lažima zapetljao praktično dok je Novak bio u avionu za Australiju", preneo je "The Age".


Država finansira medije sa 2,46 milijarde dinara – Palanačke novine\nUkupna izdvajanja za finansiranje medija u ovoj godini predviđena budžetima gradova i opština, uključujući i sredstva predviđena konkursima Ministarstva kulture i informisanja i pokrajinskog Sekretarijata za kulturu i informisanje, iznose 2,46 milijarde dinara ili 20,5 miliona evra. U ovu sumu nije uračunato izdvajanje iz budžeta za javne servise RTS i RTV, Tanjug, Međunarodni Radio Srbija, Filmske novosti, JP Panorama i JP TV Most iz Zvečana.\nLokalne samouprave izdvajaju ukupno 1,85 milijardi dinara za sufinansiranje medija, i to za projektno sufinansiranje 931 miliona dinara i za subvencionisanje javnih informativnih preduzeća, koja treba da budu privatizovana do polovine ove godine, 923 miliona dinara. U proseku, gradovi i opštine izdvajaju 1,1 odsto budžeta za lokalne i regionalne medije.\nNajviše novca u odnosu na budžet izdvaja Opština Bujanovac – 3.9 odsto za subvencionisanje medija u svom vlasništvu, dok za projektno sufinansiranje najviše izdvaja Opština Novi Bečej 2.75 odsto.\nU Opštini Smederevska Palanka za sufinansiranje medija u 2015. godini izdvojeno je dva odsto budžetskih sredstava.\nNext story Joković: Prosvetni radnici trpe velike pritiske\nPrevious story „Enterijeri u kojima ređe boravimo“


Čukaru Peki i Jadar mogu da povećaju učešće rudarstva u BDP\nTanjug 5. novembra 2019. 15:27\nBEOGRAD – Realizacijom rudarskih projekata „Čukaru Peki“ i „Jadar“ u Srbiji učešće rudarstva u BDP-u može sa sadašnjih dva odsto da skoči na pet procenata, rekao je danas predstavnik Svetske banke u Srbiji Stiven Ndegva (Stephen Ndegwa) koji je ocenio da srpski rudarski sektor ima ogroman potencijal za rast i stvaranje novih radnih mesta u našoj zemlji.\nOn smatra da će srpska vlada napraviti dobar korak ako prihvati sugestije Svetske banke koje se tiču i potencijala u rudarskom sektoru ocenjujući da Srbija ima mogućnost da postane glabni dobavljač za rude litijuma i bakra.\nPodsetio je da oko 35 kompanija trenutno ima 130 projakta u sektoru rudarstva u našoj zemlji uz ocenu da je Srbija privlačna destinacija za rudarske kompanije.\n„Procenjujemo da će dva istraživačka projekata, Čukaru Peki i Jadar proširiti dva procenta na pet procenata učešća rudarstva u BDP. Da bi se iskoristio taj potencijal postoji potreba za upravljanje u rudarskom sektoru“, rekao je\n„I to će staviti Srbiju na novu poziciju. Ta prilika iziskuje saradnju između privatnog i javnog sektora. Važno je za vladu da radi u tešnjo sprezi sa privatnim sektorom“, kazao je Ndegva i dodao da je kada je reč o rudarenju važno uključiti lokalne zajednice.


TEŠKA NOĆ U BEOGRADU: U pet saobraćajki osmoro povređenih, od toga troje dece! | Happy BSC portal\nTEŠKA NOĆ U BEOGRADU: U pet saobraćajki osmoro povređenih, od toga troje dece!\nOsam osoba, od kojih je troje dece, lakše je povređeno u pet saobraćajnih nesreća tokom noći u Beogradu, rekla je Tanjugu portparol Hitne pomoći Nada Macura.\nU udesu, koji se dogodio u 22.58 časova na uglu Gospodara Vučića i Maksima Gorkog, povređen je muškarac (38) i prevezen u Urgentni centar.\nJedan dečak (15) povređen je u saobraćajnoj nesreći, do koje je došlo u 21.57 časova u Bulevaru vojvode Mišića, i odvezen u Univerzitetsku dečju kliniku u Tiršovoj.\nU udesu u Mirijevskom bulevaru povređene su četiri osobe, a na lice mesta uputile su se dve ekipe Hitne pomoći.\nPrva je u 21.12 časova prevezla u Urgentni centar devojčicu (14) i dečaka (12), dok je druga ekipa u 21.31 časova odvezla muškarca (59) u Urgentni centar, dok je drugi muškarac (38) odbio transport i dobio uput.\nU saobraćajnoj nesreći, koja se dogodila u 21.15 časova kod Ade Ciganlije, pre nadvožnjaka, povređena je žena (50) i odvezena u Urgentni centar.\nJedan muškarac (40) povređen je u 18.59 časova u saobraćajnoj nesreći na uglu Nehruove i Jurija Gagarina, te je prebačen u Kliničko-bolnički centar Zemun.\nU Beogradu je sinoć zabeležena još jedna saobraćajna nesreća u 20.16 časova u Krnješevačkoj ulici, ali nije bilo povređenih.\nHitna pomoć protekle noći intervenisala je 121 put, od kojih 25 na javnom mestu, a za pomoć su se javljali svi hronični bolesnici.\nU beogradu se juče dogodilo pet saobraćajnih nesreća, a zabeležen je i jedan pad sa visine sa teškom traumom, dok je Hitna pomoć intervenisala 140 puta, od kojih 57 na javnom mestu, dodala je Macura.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Sloboda medija sistemski ugrožena\nIZVJEŠTAJ SAVJETA EVROPE 29. 04. 2020. 20:36 >> 20:34 0\nStanje slobode medija u Evropi je duboko nezadovoljavajuće i politički pokušaji "zarobljavanja" medija i neuspjesi mnogih državnih organa da održavaju vjerodostojan okvir zaštite slobode medija postali su sistemski, upozoravaju iz Savjeta Evrope.\nU danas objavljenom Godišnjem izvještaju partnerskih organizacija Platforme Savjeta Evrope za unapređenje zaštite novinarstva i bezbjednost novinara za 2020. ocjenjuje se da je u 2019. Evropa bila "intenzivno i često opasno bojno polje za slobodu štampe i slobodu izražavanja".\nPlatforma Savjeta Evrope za unapređenje zaštite novinarstva i bezbjednosti novinara zabilježila je u 2019. godini 142 ozbiljne prijetnje slobodi medija uključujući 33 fizička napada na novinare, 17 novih slučajeva pritvaranja i zatvaranja, 43 slučaja uznemiravanja i zastrašivanja i dva slučaja ubistva.\nZabilježeni slučajevi ukazuju na rastući obrazac zastrašivanja kako bi se ućutkali novinari koji traže hitnu akciju članica Savjeta Evrope na poštovanju suštinske uloge slobodne štampe u demokratskim društvima, ocjenjuje se u izvještaju "Ruke dalje od slobode štampe: Napadi na medije u Evropi ne smiju postati nova normalnost".\nKako se ističe, izvještaj predstavlja glasan poziv članicama Savjeta Evrope da brzo i odlučno reaguju kako bi se zaustavili napadi na slobodu štampe i kako bi novinari i medijski poslenici mogli da izvještavaju bez straha.\nNavodi se i da je politička kontrola informacija sve oštrija i naprednija, a realizuje se kroz državno ili vlasništvo oligarha u medijima, nadzor i ciljane sajber napade, zatvaranje medija i portala koji kritički pišu i sudskim i administrativnim uznemiravanjem novinara i drugih medijskih aktera.\nU izvještaju se navodi i da je Platforma proširila svoju bazu podataka tako da sadrži podatke za pet godina.\nZahvaljujući tome, vidi se da se novinari sve više suočavaju sa prijetnjama ne samo po fizičku bezbjednost, nego mnogi od njih trpe napade ili zloupotrebe od državnih zvaničnika, policije ili demonstranata koji prolaze nekažnjeno.\nPored toga, podaci pokazuju pritisak na digitalnu bezbjednost i da je novinarima sve teže da zaštite svoju komunikaciju sa uzbunjivačima i drugim povjerljivim izvorima.\nOd 2015. je cilj partnera Platforme, kako se navodi, saradnja sa Savjetom Evrope na promociji dijaloga sa svakom članicom kako bi se osigurali pravni ljekovi za ozbiljna kršenja zakona i obezbijedila efikasna zaštita za pojedince.\n"Dijalog može da vodi reformama zakona i regulatornih režima, unapređenju zaštite i nadzornih mehanizama, kao i efikasnijim istragama i gonjenju zločina protiv novinara", navodi se u izvještaju.\nDalje se navodi da je u 2019. razriješeno 38 slučajeva, uključujuči devet iz 2019, ali su mnogi ostali bez odgovora ili nije bilo efikasne akcije države u kojoj se slučaj napada dogodio.\nPartneri Platforme traže da svih 47 članica Savjeta Evrope sarađuju u punoj mjeri u njenom radu tako što će odmah odgovoriti na svako obavještenje o napadu na medije i preispitati domaća zakonodavstva i prakse kako bi okončali nekažnjivost i stvorili zaista povoljno okruženje za razvoj slobodnih, nezavisnih medija.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Autoput grade 684 radnika\n06. 06. 2016. 15:40 >> 15:24 0\nAutoput grade 684 radnika\nNa izgradnji prioritetne dionice autoputa Bar-Boljare trenutno su, prema podacima izvođača radova, angažovana 684 radnika, dok bi taj broj u vrijeme najvećeg intenziteta radova trebalo da bude oko 3,5 hiljade, saopštio je ministar saobraćaja i pomorstva, Ivan Brajović.\nOn je kazao da se prilikom pregovaranja vodilo računa o radnom angažovanju domaćih kompanija, pri čemu je postignut dogovor da 30 odsto od 809,6 miliona eura bude realizovano uz angažovanje domaćih preduzeća.\n„Do sada je Ministarstvo saobraćaja i pomorstva izdalo 54 saglasnosti, a prema podacima izvođača radova do sada je podugovoreno 25,16 odsto ukupne vrijednosti ugovora“, rekao je Brajović u Skupštini, odgovarajući na pitanje nezavisnog poslanika, Damira Šehovića o dosadašnjoj dinamici radova na tom infrastrukturnom projektu.\nBrajović je dodao da taj iznos nije konačan, jer još traju pregovori oko zaključenja podizvođačkih ugovora, tako da smatra da će cenzus od 30 odsto biti premašen.\n„Izvođač radova je angažovao više od 30 većih domaćih kompanija u svojstvu dobavljača i pružaoca usluga, čiji angažman nije uključen u kvotu od 30 odsto vrijednosti ugovora“, rekao je Brajović.\nOn je podjsetio da su radovi na prioritetnoj dionici autoputa Bar-Boljare počeli 11. maja prošle godine, nakon što su ispunjeni svi zakonom predviđeni uslovi.\n„Uvidom u Ugovor o projektovanju i izgradnji može se zaključiti da postoji samo jedan rok, što znači da ćemo se 11. maja 2019. godine uvjeriti da će ovaj, najveći infrastrukturni projekat u Crnoj Gori, biti završen na pravi, kvalitetan način i u roku“, precizirao je Brajović.\nOn je naveo da nema rokova za pojedine faze, tako da nema osnova ni za špekulacije o kašnjenju radova.\n„Tehnička dokumentacija može se izrađivati segmentacijom idejnih i glavnih projekata za pojedine dionice. Po principu faznosti izvođač radova je dionicu Smokovac-Uvač-Mateševo podijelio na 15 poddionica, za koje će biti izdate građevinske dozvole“, naveo je Brajović.\nOn je podsjetio da su nedavno izdate dozvole za most na Moračici i tunel Vjeternik.\nBrajović je, govoreći o valutnom riziku, kazao da je za period izgradnje autoputa država zaštićena od valutnog rizika i sve informacije do sada plasirane u javnosti o šteti po državu na osnovu toga, su potpuno netačne.\n„Nakon isteka grejs perioda može se govoriti o odnosu tih valuta, a do tada će, uvjeren sam, Vlada blagovremeno procijeniti stepen rizika i preduzeti odgovarajuće zaštitne mehanizme“, kazao je Brajović.\nIzgradnja autoputa koštaće državu 809 miliona eura. Od kineske Exim banke pozajmljena su 944 miliona dolara, na 20 godina i sa kamatom od dva odsto, uz grejs period od šest godina.\nUgovor o projektovanju i izgradnji prioritetne dionice autoputa potpisan je sa kineskim kompanijama China Road and Bridge Corporation (CRBC) i China Communications Construction Company (CCCC).\nIz CRBC-a su ranije saopštili da će dio trase autoputa od Uvača do Mateševa biti promijenjen, jer je prilikom izrade geodetskih podloga uočeno odstupanje u odnosu na podloge iz idejnog projekta.\nIvan Brajović Autoput\nKrediti opasno geopolitičko oruđe Kine\n17. 04. 2021. 10\nNeka preovladaju ljubav, mir i sloga\n"Vlada da ne unosi dodatne tenzije"\nVlast bi da NATO zamrzne saradnju sa CG\n28. 03. 2021. 23\n21:35 Pljevlja: Građani protestuju zbog Đurđevića


Izvor: B92, 17.Avg.2019, 21:53\n"Svi rokovi se apsolutno poštuju i možemo sa zadovoljstvom da kažemo da će sporazum dva predsednika nastaviti da daje odlične rezultate. I već sada je značajno pomogao u razvoju i naših odnosa ali i naše borbene gotovosti. Ministar Šojgu je prihvatio poziv predsednika Vučića da poseti Srbiju", rekao je srpski ministar odbrane.\n"Mi smo zajedno pobedili, zajedno treba i da proslavljamo. Vojska Srbije će biti na Crvenom trgu 9. maja (2020) sa svojim vrhovnim komandantom, sa svim ostalim zemljama pobednicama, svima nama koji smo bili protiv fašizma, kao predstavnici slobodnih naroda što smo bili tada, a kao što smo i sada", istakao je Vulin.\n"Sve to pomaže boljim odnosima naših oficira ali i oružanih snaga dve zemlje. Važno je i što se razvija vojno-tehnička saradnja Rusije i Srbije. Sve što smo planirali ove godine i realizovaćemo", rekao je general-armije Šojgu.\nRTV Pink: MINISTAR ODBRANE U RUSIJI: Vulin razgovarao sa Šojguom o vojnoj saradnji dve zemlje (FOTO)\nRTS: Vulin sa Šojguom: Vojno-tehnička saradnja u skladu sa ugovorom\nNezavisne Novine: Šojgu prihvatio poziv Vučića da posjeti Srbiju\nSrbijaDanas.com: SRPSKA I RUSKA VOJSKA SU SVE BLIŽE! Šojgu dao VAŽNO OBEĆANJE! (VIDEO)


Vlada TK će podržati projekte iz općine Kalesija – Općina Kalesija\nVlada Tuzlanskog kantona će, u skladu sa raspoloživima sredstvima, podržati projekte koji u naredno periodu dođu iz Kalesije, dogovoreno je na današnjem sastanku delegacija Vlade TK-a i općine Kalesija. Podršku kantonalne Vlade imat će projekati izgradnje kanalizacione mreže, poboljšanja infrastrukture u poduzetničkim zonama, sanacije deponije Vis, izmještanja Poslovnica CIPS-a i ZZO, dok će kroz projekat kapitalnih ulaganja biti riješeni problemi grijanja i vodosnadbijevanja nekoliko osnovnih škola na području općine Kalesija.\nPo riječima Bege Gutića, premijera Vlade TK-a, općina Kalesija je prepoznatljiva kao poljoprivredni kraj i značajan dio sredstava, kroz poticaje, sa viših nivoa vlasti se povlači u ovu sredinu.\n„Općina Kalesija ima još mnogo prostora za napredovanje u poljoprivrednoj proizvodnji i u narednom periodu treba raditi na tome da se poljoprivreda podigne na još viši nivo. Vlada TK-a je opredjeljenja da podrži sve kvalitetne projekte koji se odnose na kvalitet života građana i poboljšanje poslovnog ambijenta u Kalesiji. Žao mi je što je prošle godine propao projekat izgradnje kanalizacione mreže, koji se trebao realizirati sa Vladom Republike Slovenije. Mi smo tada obećali da sa 500 000 KM podržimo projekat. Načelniku Džafiću sam kazao da smo spremni i ove godine u istom iznosu podržati izradu kanalizacije. Pozvao sam načelnika i njegove saradnike da pripreme projekte iz raznih oblasti, a naša podrška sigurno neće izostati“, kazao je Gutić.\nNačelnik Sead Džafić je izrazio zadovoljstvo što je došlo do sastanka sa premijerom Gutićem i očekuje da će se saradnja općine Kalesije i Vlade TK-a konkretizovati kroz implementaciju najavljenih projekata.\n„Drago mi je da je došlo do sastanka sa premijerom i ministrima u Vladi TK-a, nakon kojeg imam jasniju sliku u kojim pravcima možemo očekivati podršku od Vlade TK-a. Premijer Gutić nam je obećao podršku za projekat kanalizacione mreže. Možemo računati i na sredstva namjenjena za zatvaranje deponije u podnožju Visa, a obećana je i pomoć za uređenje infrastrukturne mreže u indstrijskim zonama. Već na narednoj sjednici Općinskog vijeća donijet ćemo Odluku o osnivanju industrijske zone u Gornjoj Kalesiji, što je uslov za kanidovanje na projekat. Kalesija je nedavno usvojila Prostorni plan i zamolio sam premijera da nam pomogne kako bi se izvršila promjena namjene zemljišta na lokacijama na kojima je ovim planom predviđena izgradnja poduzetničkih zona. Na nama je da u narednom periodu pripremimo odgovarajuće projekte i da uz podršku Vlade dođemo do potrebnih sredstava“, istakao je načelnik Džafić.\nPored premijera Gutića sastanku sa delegacijom općine Kalesija su prisustvovali ministar MUP-a Husein Topčagić i ministar razvoja i poduzetništva Nermin Hodžić. Ministar Topčagić je kazao da su obezbijeđena sredstva za izgradnju savremene šalter sale u zgradi MUP-a u Kalesiji, a u kojoj će biti smještene i prostorije CIPS-a. Ministar Hodžić je pozvao predstavnike općine Kalesija da apeluju na kalesijske poduzetnike da apliciraju na javni poziv za zapošljavanje i ponudio stručnu pomoć Ministarstva prilikom izrade i kandidovanja projekata kod domaćih ali i međunarodnih fondova.\nU delegaciji općine Kalesija, pored načelnika Džafića, bili su Fikret Suljkanović, savjetnik načelnika i Abdulah Gutić, pomoćnik načelnika za poljoprivredu, budžet i inspekcijske poslove.\nPrevious\tOpćina Kalesija preuzela projekat o uspostavljanju finansijskog upravljanja i kontrola\nNext\tU Kalesiji obilježen Dan narcisa


Odbačena optužnica za zločine u Štrpcima\n07.10.2017 23:27 | Srna\nBeograd - Apelacioni sud u Beogradu odbacio je optužnicu tužilaštva za ratne zločine protiv pet bivših pripadnika Vojske Republike Srpske zbog mučenja i ubistava 20 putnika iz voza u Štrpcima 1993, pa je njihovo krivično gonjenje privremeno stopirano.\nPortparol suda Mirjana Piljić rekla je da je optužnica odbačena, jer je nije podnio ovlašteni tužilac iako je 31. maja stupio na funkciju novi tužilac za ratne zločine /Snežana Stanojković/, navodi "N1".\n"Apelacioni sud smatra da su ispunjeni zakonski uslovi da se donese formalno rešenje zbog okolnosti koje privremeno sprečavaju krivično gonjenje", rekla je Piljićeva.\nOna je dodala da ovo rješenje nije smetnja za kasniji nastavak krivičnog postupka, ako se otklone procesne smetnje.\nOptužnica je podignuta protiv Gojka Lukića, Ljubiše Vasiljevića, Duška Vasiljevića, Jovana Lipovca i Dragane Đekić zbog sumnje da su, kao saizvršioci, 27. februara 1993. godine počinili ratni zločin nad civilima u mjestima Štrpci, Prelovo i Mušići u BiH.\nNa teret im je stavljena otmica i ubistvo 20 putnika nesrpske nacionalnosti iz voza koji je saobraćao na relaciji Beograd-Bar.\nOptužnicu je u maju je potvrdilo Odjeljenje za ratne zločine Višeg suda u Beogradu.\nNedavno je iz istih razloga bila odbačena optužnica za Srebrenicu, a nakon što je novi tužilac podnijela zahtjev za nastavak krivičnog postupka smetnje za nastavak suđenja su otklonjene i očekuje se zakazivanje suđenja.


Dvodnevna obuka o sprečavanju nasilja nad ženama sa invaliditetom u rezidencijalnim ustanovama\nInicijativa za prava osoba sa mentalnim invaliditetom MDRI-S Vas poziva na dvodnevnu obuku o sprečavanju nasilja nad ženama sa invaliditetom u rezidencijalnim ustanovama, koju ćemo realizovati 14-15. decembra 2017. godine u Beogradu.\nObuka je namenjena organizacijama civilnog društva koje rade na zaštiti žena od nasilja, promociji i zaštiti ljudskih prava, organizacijama i udruženjima osoba sa invaliditetom, pružaocima usluga osobama sa invaliditetom sa posebnim fokusom na devojčice i žene. Cilj obuke je da učesnici/ce steknu više informacija i znanja o specifičnom položaju žena sa invaliditetom u rezidencijalnim i psihijatrijskim ustanovama, specifičnim oblicima nasilja nad njima i postojećim mehanizmima zaštite. Svrha obuke je da postojeći pružaoci usluga promisle o integrisanju pojedinih aspekata pružanja podrške ženama sa invaliditetom koje su preživele institucionalno nasilje.\nOrganizator pokriva troškove puta i smeštaja za učesnike/ce van Beograd, kao i sve ostale troškove organizacije seminara. Moguće je da iz jedne organizacije obuci prisustvuju dve osobe, ukoliko procenite da je to potrebno za unapređivanje vašeg daljeg rada u ovoj oblasti.\nMolimo Vas da popunite kratku prijavnu tabelu i pošaljete nam na email adresu mdri.serbia@gmail.com do 07. decembra 2017. godine. Sve detalje oko mesta održavanja seminara, tehničke informacije, putnih troškova ćemo poslati nakon prijave. Program rada možete preuzeti ovde.


EP (U19): Crna Gora slavila protiv Turske, Čepić na koti 11 - Sportklub\nRukomet Autor:Svetozar Janičić17. avg. 202119:52 > 20:21\nIzabranici Brana Božovića, rukometaši Crne Gore do 19 godina, uspeli su posle Holandije – 31:30, da pobede i Tursku – 29:25 (14:15) na šampionatu Evrope divizije B u Letoniji.\nNajefikasniji u sastavu Crne Gore, bili su Radojica Čepić sa 11 golova, koliko je postigao i protiv Holandije, Vojislav Vukić sa pet, Arsenije Dragašević sa četiri, odnosno Luka Vukićević i Luka Barjaktarević sa po tri gola. Kod Turske, raspoloženi za igru u napadu, bili su Mohamed Jašar sa sedam, Evren Tosun sa šest i Dogukan Ozdemir sa četiri gola.\nMladi “lavovi” su već izborili plasman u poluifnale i to sa prve pozicije, bez obzira na epilog duela sa selekcijom RS Kosova u poslednjem kolu. Rival Crne Gore u polufinalu, biće pobednik iz duela između selekcija Letonije i Luksemburga.\nPolufinale nije cilj koji su zacrtali izabranici Brana Božovića, nego osvajanje prvog mesta i plasman u elitno evropsko rukometno društvo, odnosno u diviziju A. Za sada su na dobrom putu da stignu do cilja, ali velika iskušenja slede….


Mali: Srpska ekonomija najbolja u Evropi, rašće plate - NOVA portal\nMali: Srpska ekonomija najbolja u Evropi, rašće plate\nBiznis Autor:Agencije 15. Okt. 202009:28 > 10:182 Komentara\nSiniša Mali Foto:TANJUG / ZORAN ZESTIC\n“Povećaćemo penzije po švajcarskoj formuli, što je 5,9 odsto od 1. januara, kao što je povećana i minimalna zarada za 6,6 odsto, pa očekujemo da to utiče na rast svih plata od 1. januara, rekao je Mali. Imaćete povećanje plata u javnom sektoru, to će sve naš budžet moći da izdrži i građani će videti povećanje životnog standarda, a održaćemo makroekonomsku stabilnost, jer vodimo odgovornu ekonomsku politiku, poručio je Mali za TV Pink.\nOčekujem da formiranjem nove vlade i rebalansom budžeta krajem novembra ili početkom decembra, potom odredimo i budžet za narednu godinu, rekao je on. Mali je rekao da Srbija za devet meseci ove godine ima 1,9 milijardi evra stranih direktnih investicija, što nije ostvarila nijedna zemlja u okruženju.\nPlate rastu u skladu sa inflacijom, penzije po formuli\nOn je najavio da će biti obezbeđeni “veoma povoljni krediti na duži rok otplate kako bi se malim i srednim preduzećima omogućila likvidnost” da bi mogla da investiraju i prežive korona krizu. “Imao sam razgovor sa DFC pre dva dana i narednih dana ćemo izaći pred privredu i građane sa povoljnim kreditima sa dužim rokom otplate za mala i srednja preduzeća, ali i velika”, najavio je Mali.\nPredsednik Vučić je rekao da se u Srbiji radi da “bude nula ili malo iznad nule, da budemo jedina zemlja na svetu sa pozitivnim rastom bruto domaćeg proizvoda”. Borićemo se do 31. decembra u ponoć za svaki dinar, poručio je on. Počela je isplata za hotelijere u gradskim sredinama, više od 300 hotela se javilo, u dinar ćemo sve isplatiti, istakao je Mali.\nNaglasio je da Srbiji ne preti “crni scenario” kao drugim zemljama i da nema zatvaranja fabrika, otpuštanja radnika navodeći primer SAD gde je više od 40 miliona radnika ostalo bez posla.\n“To će biti povoljni krediti na duži rok otplate kako bi se malim srednjim, čak i velikim preduzećima, omogućilo da dobiju potreban novac i likvidnost, ne samo da prežive ovu krizu nego da nastave da investiraju”. kazao je Mali.


Šta treba da uradite da biste se registrovali kao društvo sa ograničenom odgovornošću (d.o.o)? - Svrljig Biz\nElektronski, na veb prezentaciji Agencije za privredne registre. Za elektronsko podnošenje prijave neophodan vam je digitalni potpis, i to za svako lice koje je osnivač. Elektronska registracija ima niz prednosti, između ostalog, cena registracije je niža ukoliko se vrši elektronskim putem;\nLično, u sedištu Agencije za privredne registre u Brankovoj 25 u Beogradu, u jednoj od 13 filijala Agencije za privredne registre ili određenim opštinskim kancelarijama;


FOTO Incko:Onemogućiti preglasavanja | Hercegovina.Info\nVisoki predstavnik u BiH Valentin Incko rekao da bi trebalo onemogućiti eventualna preglasavanja u procesu donošenja odluka u upravljačkim organima kompanije "Elektroprijenos BiH".\n"Preglasavanje nije dobro kako u parlamentima, tako i u zajedničkim kompanijama i smatram da tu zaista treba ugraditi neke mehanizme zaštite kako do toga ne bi došlo", rekao je Incko.\nOn je istakao da ti mehanizmi zaštite ne bi trebalo da omogućavaju nove blokade rada, već bi trebalo da dovedu do razumnog usaglašavanja na dobrobit "Elektroprijenosa".\nKomentirajući današnji sastanak premijera Republike Srpske Milorada Dodika i Federacije BiH Mustafe Mujezinovića, Incko je izrazio očekivanje da će se akcionari "Elektroprijenosa BiH" sastati za dva ili tri tjedna i da će postići dogovor o budućnosti ove kompanije.\nOn je rekao da ne vidi razloga zašto "Elektroprijenos" ne bi moglao uspješno da funkcionira u budućnosti i da bi vlasnici o tome trebalo da se dogovore.\n"Ne vidim razlog zašto ta firma ne bi mogla uspješno da funkcionira i ubuduće. Neka se vlasnici dogovore, jer ja nisam vlasnik i nije mi cilj da `podržavim` državnu firmu", tvrdi Incko.\nIncko je ponovio da je svojom odlukom od 18. rujna učinio samo ono što je praksa u BiH, odnosno da je produžio mandat direktoru "Elektropreijnosa" Dušanu Mijatoviću kako bi akcionari mogli sada da rješavaju to pitanje.\n"`Elektroprijenos BiH` će i dalje funkcionirati. Međunarodna zajednica ima svoje mišljenje o tome, jer smo uložili pola milijarde KM u elektroenergetski sektor, zbog čega nam nije svejedno kakav će biti dalji razvoj događaja", rekao je Incko.\nPrema njegovom mišljenju, "Elektroprenos" je dobro funkcionisao do 2008. godine i ima ogromne sume novca na računima koji bi trebalo da bude uložen u Srpsku i u FBiH.\nKako prenose austrijski mediji, Incko je tokom Ekonomskog foruma centralne i istočne Evrope, koji se održava u Feldenu u austrijskoj pokrajini Koru…