Predsednik Srbije Aleksandar Vučić na sednici predsedništva Srpske napredne stranke u Beogradu, 5. maj\nPredsednik Srbije Aleksndar Vučić izjavio je 5. maja nakon sednice predsedništva Srpske napredne stranke (SNS), čiji je lider, da je podneo predlog Predsedništvu SNS za formiranje radne grupe za pregovore sa partijom Srpski patriotski savez Aleksandra Šapića za ujedinjenje u jednu političku stranku.\nSrpski patriotski savez – SPAS je stranka koju predvodi nekadašnji proslavljeni vaterpolista i bivši predsednik beogradske opštine Novi Beograd Aleksandar Šapić.\nSPAS je na poslednjim izborima, održanim u junu 2020. godine osvojila 11 od ukupno 250 poslaničkih mandata.\nTa stranka je, zajedno sa Srpskom naprednom strankom i Socijalističkom partijom Srbije, deo Vlade Srbije.\n"Danas sam podneo predlog Predsedništvu stranke, koji je jednoglasno prihvaćen, da formiramo radnu grupu koja će krenuti u pregovore sa Šapićem o ujedinjenju u jednu političku stranku", rekao je Vučić nakon sednice Predsedništva SNS i dodao da će zahtev biti poslat sutra (6. maja).\nKako je rekao, u narednih mesec dana bi moglo da dođe do ujedinjenja te dve stranke.\nRSE je poslao upit SPAS-u o eventualnom ujedinjavanju sa SNS, ali je u PR službi te stranke u telefonskom razgovoru sa novinarkom rečeno da ne komuniciraju sa RSE, bez dodatnih pojašnjenja.\nAleksandar Šapić je u intervjuu za dnevni list Večernje novosti 5. maja izjavio da ne odbacuje mogućnost da se stranke vlasti ujedine i zajedničkim snagama izađu na predstojeće vanredne parlamentarne i redovne beogradske izbore 2021. godine, i da podrže Aleksandra Vučića u borbi za novi predsednički mandat.\nSam Vučić nije zvanično potvrdio svoju kandidaturu za predsednika Srbije.\nVučić : Nastavak pregovora sa Kosovom u junu\nVučić je na konferenciji za novinare nakon sednice Predsedništva SNS rekao i da očekuje sa se dijalog sa Kosovom nastavi sredinom ili krajem juna.\nOn je takođe rekao da će imati sastanak sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom u Briselu.\n"Ne mislim da je vreme saveznik u rešavanju pitanja Kosova", rekao je Vučić.\nPremijer Kosova Aljbin Kurti (Albin), kako je najavljeno 28. aprila, neće se 11. maja odazvati na sastanak u okviru nastavka dijaloga sa Srbijom, koji je najavio evropski šef diplomatije Žozep Borelj (Josep Borrell).\nVučić je rekao da "oni koji najavljuju tužbe za genocid, nije im stalo do dijaloga".\nDodao je da, ako Kosovo podnese takvu tužbu, "to neće moći sami, jer oni nisu suverena država".\n"Srbija će iz svega toga izaći kao pobednik", rekao je on.\nPortparol Vlade Kosova Prparim Krueziu (Prparim Kryeziu) je krajem marta za Radio Slobodna Evropa rekao da je "Srbija počinila genocid na Kosovu i mora priznati zločine koje je počinila".\nVučić je rekao da postoje, kada je reč o Srbiji, dvostruki aršini u međunarodnim odnosima.\n"Jedina uspešna Srbija za njih (zapadne partnere, prim. aut.) je Srbija bez Kosova", naveo je on, dodajući da velike sile poput Nemačke, Francuske i Sjedinjenih Američkih Država neće promeniti svoj stav oko Kosova.


Tanjug 2. avgusta 2021. 20:32\nKARTUM, 2. avgusta (Tanjig) – Lokalne vlasti u provinciji Kasala u Sudanu pronašle su za sada oko 50 tela ljudi za koje se pretpostavlja da su bežali od rata u susednoj etiopskoj oblasti Tigraj, saopštili su danas sudanski zvaničnici.\nZvaničnici su rekli da je potrebna forenzičarska istraga kako bi se utvrdili tačni uzroci smrti, piše AP.\nTelo muškarca sa zavezanim rukama i telo žene sa ranama na grudima, pronađena su nizvodno od Humere, gde su izbeglice optužile vlasti i savezničke borce iz etiopske regije Amhara da su tokom rata isterali lokalne Tigrajce, tvrdeći da je zapadni Tigraj njihova zemlja.\n„Video sam mnogo varvarskih stvari“, rekao je doktor i dodao da „je neke udarila sekira“.\nSvedoci sa reke su rekli da nisu uspeli da uhvate sva tela koja plutaju nizvodno zbog brzog toka vode tokom kišne sezone.\nSamanta Pauer, administrator Američke agencije za međunarodni razvoj, posetila je danas izbeglički kamp u Sudanu u kojem je boravilo hiljade Etiopljana koji su pobegli iz rata u Tigraju.\nPauerova će posle posete otići u Etiopiju kako bi izvršila pritisak na vladu da dozvoli humanitarnu pomoć Tigraju, dodaje AP.\nTigraj je region koji ima šest miliona stanovnika i u kom je najgora kriza gladi na svetu u poslednjoj deceniji.\nUN-ova agencija za hranu rekla je da radi na pružanju hrane Tigraju preko Sudana uprkos narušenim vezama između glavnog grada Sudana Kartuma i glavnog grada Etiopije Adis Abebe.\nMarijana Vard, zamenica direktora Svetskog programa za hranu u Sudanu rekla je da su pregovori o pristupanju blokiranom regionu Tigraja prilično teški.


29. Avgusta 2012. 08:49 / ostavite komentar\n12. Avgusta 2012. 16:35 / 7 0 komentara\nKoliko PayPal naplaćuje mjesečno za vođenje računa?\nKoliko iznose troškovi vođenja PayPal računa,na mjesečnoj osnovi? Unaprjed hvala Napomena: Pitanje je prebačeno iz komentara na članak “Online zarada: Prodaja na aukcijskim sajtovima“.\n13. Juna 2012. 11:30 / ostavite komentar\n8. Maja 2012. 20:13 / ostavite komentar\n7. Maja 2012. 19:07 / ostavite komentar\nKako se prijaviti za unos podataka i kako to funkcioniše? Napomena: Ovo pitanje je preneseni komentar na članak “Online zarada: Rad od kuće na poslovima unosa podataka“.\n5. Aprila 2012. 11:40 / ostavite komentar\n3. Aprila 2012. 13:19 / ostavite komentar\n27. Marta 2012. 06:58 / ostavite komentar\n3. Marta 2012. 13:38 / ostavite komentar\n1. Marta 2012. 16:52 / 2 0 komentara\nStrana 10 od 22« Početna«...5...89101112...1520...»Poslednja »


U sedištu CZDS organizovana je tribina na temu i pod naslovom „Portret Anice Savić Rebac“. Tribina je održana 23. decembra 2020. godine sa početkom u 13 časova. Zbog trenutne epidemiološke situacije, sadržaj tribine namenjen je, pre svega, publici koja aktivnosti Centra za društvenu stabilnost prati preko različitih platformi na društvenim mrežama, pa je u date […]\nU sedištu CZDS organizovana je tribina na temu i pod naslovom „U susret EPK“. Tribina je održana 23. decembra 2020. godine sa početkom u 11 i 30 časova. Zbog trenutne epidemiološke situacije, sadržaj tribine namenjen je, pre svega, publici koja aktivnosti Centra za društvenu stabilnost prati preko različitih platformi na društvenim mrežama, pa je u […]\nIzveštaj sa tribine / Izazovi savremenih migracija\nU sedištu CZDS organizovana je tribina na temu i pod naslovom „Izazovi savremenih migracija“. Tribina je održana 23. decembra 2020. godine sa početkom u 10 časova. Zbog trenutne epidemiološke situacije, sadržaj tribine namenjen je, pre svega, publici koja aktivnosti Centra za društvenu stabilnost prati preko različitih platformi na društvenim mrežama, pa je u date svrhe […]


Snezana Dakic i Irina Vukotic na radionicama za roditelje | Adria Daily\nSnezana Dakic i Irina Vukotic na radionicama za roditelje\nPrvu edukativnu radionicu za roditelje u cilju smanjenja konzumiranja alkoholnih pića kod maloletnih lica vodio je dr Dejan Todorović, psihijatar, koji je davao savete i svoje stručno mišljenje zainteresovanim roditeljima kako bi da sprečili zloupotrebu alkohola kod svoje dece koja prolaze kroz kritičan period adolescencije. Poznate mame Irina Vukotić i Snežana Dakić diskutovale su na ovu temu i davale savete roditeljima.\n„Nažalost danas deca jako mlada ulaze u sve vrste problematičnog ili rizičnog ponašanja, tako da je osnovna škola pravo vreme za edukaciju i prevenciju. Mi, roditelji smo najodgovorniji za to da svojoj deci ukažemo na opasnost,“ izjavila je Snežana Dakić na prvoj edukativnoj radionici.\nIrina Vukotić, ovom prilikom je rekla:\n„Zaista mislim da je ova inicijativa kompanije Pernod Ricard odlična i da je ovo što smo pokrenuli samo početak buđenja i razgovora na različite teme, kao što je ova, alkoholisanje maloletnih osoba. Moramo da pričamo o tome jer to postoji, i bitno je napravimo prevenciju i da osvestimo roditelje i decu da bi svima bilo mnogo bolje. “\nPoznate mame na prvoj edukativnoj radionici\nRadionicu, koja je sastavni deo Pernod Ricard programa koji podržava odgovorno konzumiranje alkokoha, podržala je Specijalna bolnica za bolesti zavisnosti “Vita”. Ova pilot radionica služi kao najava za seriju radionica koje će biti organizovane od septembra 2015.\nNa radionici roditelji su imali priliku da čuju više o glavnim faktorima koji utiču napovećani rizik od zloupotrebe alkohola kod maloletnika i dobiju praktične savete zakomunikaciju sa svojom decom, s namerom da razviju njihovo samopouzdanje i pomognu im da steknu zdrave načine za rešavanje izazova koje život nosi.\nPosvećenost Pernod Ricarda prevenciji konzumacije alkohola kod maloletnika,ogleda se i u aplikaciji Wise drinking, prvoj globalnoj aplikaciji koja promovišeodgovorno upotrebu alkohola, koju je Grupa razvila prošle godine.\nOdržan 6. Business Cafe – ŠANSE NASTAJU IZ OGRANIČENJA\n2. Musicology Festival u Bitefartcafeu


Osim novca, bitno i promišljanje o projektima u oblasti nauke i obrazovanja - A1 | Svet kakav želiš\nTimu stručnjaka koje je okupila kompanija A1 Srbija u okviru svog društveno-odgovornog programa “Svet kakav želiš” pridružio se Petar Laušević, kooordinator edukativnih projekata Centra za promociju nauke, istraživač u Institutu Vinča.\nOn će svojom ekspertizom u oblasti nauke doprineti odabiru projekata, za koje će, zajedno sa projektima u okviru javnog zdravlja i ekologije, kompanija A1 Srbija izdvojiti 10 miliona dinara.\n“Kada govorimo o naučnim otkrićima, situacija u Srbiji nije sjajna, ali značajne stvari su se desile u poslednje vreme. Imamo novi zakon o nauci, koji drugačije uređuje finansiranje nauke”, rekao je Laušević za Tv Prva i dodao da je, pored toga, jako bitna uloga privatnih kampanja kakvu ima kompanija A1.\nPošto je korona prebacila čitav obrazovni sistem na onlajn nastavu, to ne znači da se informacione tehnologije i pre toga nisu koristile za obrazovanje mladih.\n“Oblast obrazovanja je pretrpela značajne gubitke i probleme, tehnologija je počela da posreduje u širenju znanja, tako da je jako bitan rad na digitalnoj pismenosti.\nOsim novca, treba biti svestan da je obrazovni sistem veoma veliki i kompleksan, potrebna su promišljanja i vreme kako bi se neki doprinos video, pa su ovakve kampanje jako bitne”, kaže on.\nLaušević ističe da ga je projekat “Svet kakav želiš” privukao zbog tima koji je kompanija okupila.\n“Mi smo skupljali sve zanimljive projekte koji se bave obrazovanjem i zajedno smo napravili odabir, o čemu će i građani imati svoju reč”, ističe Laušević.\nKako je detinjstvo period života u kome su dometi kreativnosti neograničeni, a mogućnosti da se nešto razvije i pretvori u realnost najveće Centar za razvoj participativnog obrazovanja razvio je ekološke igračke Andramolje, koje podstiču razvoj dispozicija za učenje kod dece u skladu sa novim nacionalnim programom predškolskog vaspitanja i obrazovanja.\nAplikacija za rani razvoj deteta\nProjekat Rani razvoj deteta obuhvata razvoj aplikacije koja sadrži edukativni video materijal sa pokaznim vežbama razvojnih veština za uzrast dece do tri i po godine.\nProjekat Zasadimo život zajedno predstavlja ideju izgradnje prve organske bašte iz koje će namirnice kontrolisanog porekla biti donirane deci koja se leče od raka i borave u NURDOR roditeljskim kućama. Pored pomoći deci koja se leče, cilj projekta je zainteresovati i kroz edukativne multimedijalnih sadržaja uključiti što veći broj učenika osnovnih škola u programe udruženja Bašta može svašta.


Veroljub Stevanović, predsednik Odbora za industriju Skupštine\n"Fordovi" modeli iz Kragujevca\nVlada Srbije mora da odobri garancije Tupanjcu, već postoji projekat, kaže Stevanović\nBEOGRAD - Veroljub Stevanović, predsednik Odbora za industriju Skupštine Srbije i gradonačelnik Kragujevca, kaže da Vlada Srbije mora dati garancije srpskom biznismenu iz Čikaga Branku Tupanjcu za ulaganje u "Zastavu" jer to znači opstanak 70 odsto metalne industrije u Srbiji, koja zapošljava nekoliko stotina hiljada radnika.\nSamo u kragujevačkoj fabrici posao bi zadržalo 8.000 radnika. Na podsećanje da naša država tokom aranžmana sa MMF-om ne može biti direktan garant komercijalnog zaduženja, on precizira da "onda, očigledno, mora da bira između opstanka Srbije i ultimatuma međunarodnih finansijskih organizacija".\nKao u Detroitu\n- Pitanje Srbije važnije je od onoga što traži MMF i Vlada Srbije mora da učini napor, pokaže autoritet i obezbedi određene garancije. "Zastava" može da pravi kvalitetan automobil marke "ford", isto onako kao što se to radi u fabrici u Detroitu, a za ono što namerava Branko Tupanjac već postoji gotov projekat u "Zastavi" - kaže Stevanović i podseća da je kragujevačkoj fabrici automobila za ovaj posao potrebno oko 300 miliona evra, a da Tupanjac nudi i mnogo više od toga.\nStevanović ističe da je reč o ozbiljnom i uglednom biznismenu koji može da obezbedi garancije američkih banaka za investiciju od blizu pola milijarde dolara. Prema njegovim rečima, Tupanjac se dva puta sastao sa premijerom Vojislavom Koštunicom i generalnim direktorom "Zastava vozila" Zoranom Radojevićem, pa bi konačan dogovor trebalo uskoro da usledi.\n- O razgovorima sa gospodinom Tupanjcem i pregovorima koji su u toku, upozant sam od marta, odnosno aprila ove godine - kaže Zoran Mihajlović, predsednik sindikata kragujevačke fabrike "Zastava automobili". Mihajlović napominje da je, prema onom što gospodin Tupanjac namerava da radi, reč o sasvim novom modelu automobila i ulaganju u novu opremu i automatizatiju fabrike.\nNovi model i delovi\n- Ono što Tupanjac donosi je jedna linija novog modela "forda" kao i proizvodnja automobilskih delova i sklopova - kaže Mihajlović. Kada neko donosi petsto miliona dolara, to znači da je ozbiljan i sindikat je spreman da razgovara pre svega o tome koliko je potrebno radnika i koji su to ljudi. Ono što smo tražili od svih potencijalnih partnera do sada to je i ovom prilikom - socijalni program i zaštitu radnika - kaže Mihajlović i dodaje da je sa američkim biznismenom razggovarao u vreme održavanja ovogodišnjeg beogradskog Sajma automobila i da je Tupanjac već tada izrazio želju da se sastane sa predstavnicima sindikata kragujevačke fabrike.


Glumica odbila da primi nagradu Narodnog pozorišta - Naši u svetu\nGlumica odbila da primi nagradu Narodnog pozorišta\nObjavljeno 06/03/19 u 07:31\nFoto: Printscreen/Youtube/Narodno pozorište Užice, arhiva\nBEOGRAD – Glumica Narodnog pozorišta u Beogradu Hana Selimović odbila je da primi nagradu „Petar Banićević“ zbog, kako je navela, činjenice da tu nagradu pozorište dodeljuje članovima ansambla, a da ona to nije postala ni nakon nekoliko godina u NP.\nOna je to objavila na svom Fejsbuk profilu, a u izjavi Tanjugu je rekla da nema šta da doda, te da želi da izbegne „čaršijsku zluradost, špekulacije i pogrešna tumačenja“.\n„Pozive, obećanja i odlaganja da postanem članica ansambla bez obzira na moj rad i uspeh, dobijam više od četiri godine unazad, a izgovor je uvek taj da je na snazi zakon o zabrani zapošljavanja. U te četiri godine u ansambl je primljeno četvoro glumaca, te stičem utisak da taj zakon važi isključivo za mene“, navela je Selimovićeva, dodajući da joj integritet ne dozvoljava da prima pohvale u „sistemu koji selektivno pohvaljuje ili kažnjava, koji ne omogućava pravo na radno mesto bez obzira na zasluge“.\nU takvom sistemu nema razloga za slavlje, ima razloga samo za rad i volju za boljitkom i promenama, navela je Selimovićeva.\nOna je navela i da je danas saznala da nagradu deli s koleginicom Suzanom Lukić, te poručila da njoj prepušta „svoju polovinu“ nagrade, uverena da će u narednih osam godina i sama zavredeti to priznanje, s obzirom da se, prema pravilniku pozorišta, ono dodeljuje glumcima do 40 godina.\nNagrada „Petar Banićević“ ustanovljena je 2010. godine, a prvi put je dodeljena naredne godine. Dosadašnji laureati su: Igor Ðorđević, Nenad Stojmenović, Miloš Ðorđević, Nada Šargin, Pavle Jerinić, Sena Ðorović i Bojan Krivokapić.\nU pres službi Narodnog pozorišta kazali su Tanjugu da nisu u mogućnosti da objave ko su članovi žirija za nagradu „Petar Banićević“, a direktorka drame Tanja Šljivar nije se javljala na naše pozive.\nGlumicaHana SelimovićNagradaNarodno pozorište\nUhapšena Džejn Fonda, stavili joj lisice i odveli u policijsko vozilo (VIDEO)\nSrpska glumica pozajmila glas liku iz Diznijevog filma “Grdana –…\nNaša glumica uspešna u Holivudu snima u Srbiji: Srećna sam, nedostaju mi domaći…


Sajt za upis u srednje škole - povod za nadzor Poverenika nad Ministarstvom\nInstitucija Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti pokrenuće nadzor nad Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u vezi sa obradom podataka koji su dostupni na sajtu mojasrednjaskola.gov.rs, rečeno je Novoj ekonomiji iz kancelarije Poverenika.\nNadzor se pokreće zbog navoda pojedinih građana na društvenim mrežama da je na sajtu mojasrednjaskola.gov.rs moguće otkrivanje imena i prezimena učenika, iako se pristupa isključivo uz pomoć individualnih šifri. Takođe, prilikom unošenja šifri nije potrebna autentifikacija pa je olakšan pristup objedinjenoj bazi koja sadrži sve lične podatke učenika.\nOnaj napaćeni portal https://t.co/9k5xWgZU0E od @MPNTR omogućava uvid u podatke koji bi trebali biti privatni jer server šalje pretraživaču ime učenika iako se ne koristi na prikazu stranice i samim tim obesmišljava celu poentu uvođenja šifre učenika. @PoverenikRS [1/n] pic.twitter.com/fTuP1N9pPl\n— Miloš (@milos_rs_) June 28, 2021\nPoverenik do sada nije vršio nadzor povodom obrade podataka koja se vrši na ovoj internet stranici, navodi se u pisanom odgovoru ove instuticije.\nOvaj propust definitivno omogućava neovlašćeno preuzimanje baze podataka svih učenika u sistemu koja bi sadržala njihovo ime, prezime, ime škole, ali i ocene iz svih predmeta od šestog do osmog razreda, uključujući i rezultate završnih ispita, objašnjava Filip Milošević iz Share fondacije.\nOn dodaje da ovakav nivo centralizacije podataka i njihova moguća kompromitacija olakšavaju različite vrste zloupotrebe podataka građana.\n“Primera radi, ako bi ovakvu bazu imali poslodavci ili biro za zapošljavanja, ukrštanjem podataka bi učenici mogli da budu predmet diskriminacije na konkursima za posao uvidom u njihove ocene iz pojedinih predmeta koje ne moraju nužno da oslikavaju njihovo znanje i u trenutku apliciranja za posao, kaže Milošević.\nOcenjuje da je trend nagle i nespretne digitalizacije javne uprave, a posebno trend centralizacije podataka o građanima zarad olakšavanja pojedinih procesa umnogome olakšavaju zloupotrebe tih baza.\n“U Srbiji imamo već mnogo primera curenja podataka o građanima, zloupotrebe od strane službenika zaposlenih u upravi, kao i brojne primere neovlašćenog pristupa sistemima od strane sajber-kriminalaca.”\nMilošević zaključuje da bez obzira što nam tehnologija omogućava ubrzavanje i automatizaciju pojedinih procesa, to ne mora da znači da je njeno nekritičko prihvatanje nužno dobro po građane i društvo, i da dolazi bez mogućih posledica.\nIzvor: Nova ekonomija, 29. 6. 2021.


Čačanin uhapšen zbog teške krađe - Ozonpress :: internet portal\nČačanin uhapšen zbog teške krađe\nNeposredno posle izvršenog krivičnog dela teške krađe, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu i Staroj Pazovi, uhapsili su M.R.(48) iz Beograda i N.N.(37) iz Čačka.\nOni se terete da su izvršili i četiri krivična dela krađe. Sumnja se da su krivična dela vršili na taj način što su do mesta krađa dolazili automobilom marke „pasat“, koje su ukrali u Smederevu aprila meseca 2015 godine, a zatim iz pomoćnih prostorija i dvorišta odnosili alat i druge vrednosti.\nKod uhapšenih je pronađena veća količina predmeta: brusilica, bušilica, kosilica, trimera i aparata za varenje za koje se sumnja da predstavljaju predmete krivičnog dela.\nOsumnjičeni će, uz krivičnu prijavu, biti privedeni nadležnom tužilaštvu u Staroj Pazovi.


RTS :: Obrenovac domaćin etepe trke Beograd - Banjaluka\nOstali sportovi Obrenovac domaćin etepe trke Beograd - Banjaluka\npetak, 02. apr 2021, 10:42 -> 11:07\nObrenovac domaćin etepe trke Beograd - Banjaluka\nTačno 20 dana ostalo je do početka najkvalitetnije biciklističke trke na ovim prostorima, 15. međunarodne trke Beograd - Banjaluka. Obrenovac je jedan od gradova koji će biti u fokusu na ovogodišnjoj trci, jer će prvi put u istoriji i zvanično biti domaćin etape na našoj najznačajnijoj trci koja se nalazi u prvoj kategoriji Svetske biciklističke Unije.\nObrenovčani spremno dočekuju trku Beograd - Banjaluka. Obrenovac je grad vrhunske odbojke, fudbala, rukometa, kajaka, košarke, rvanja, džudoa, futsala, a čelni ljudi Obrenovca najavljuju da će u tekućoj godini pokrenuti i prvi biciklistički klub. U prethodnih nekoliko godina izgradjen je i veliki broj biciklističkih staza na najatraktivnijim lokacijama u gradu.\n"Mislim da će građani Obrenovca tek videti koliki je značaj trke Beograd - Banjaluka i za grad Obrenovac, za celu Srbiju, i kroz dodatno spajanje Srbije i Republike Srpske, ali i kroz razvoj biciklizma i mogućnosti koje Obrenovac pruža u sportsko rekreativnom i turističkom pogledu.", rekao je Miloš Stanković, član opštinskog veća zadužen za sport.\nIntreresovanje svetskih ekipa za učešće na trci bilo je ogromno, tako da će Obenovčani na 15. medjunarodnoj trci Beograd - Banjaluka dočekati vozače iz Španije, Sjedinjenih Američkih Država, Italije, Rusije, Nemačke, Kambodže, sa Novog Zelanda i iz čitavog regiona. Učestvovaće i reprezentacija Srbije.\n"Ono što pruža Obrenovac, ja sam zaista obišao stazu i video sam da stvarno radite na biciklističkim stazama. Ta komunikacija i alternativna prevozna sredstva, bicikla, treba da bude poruka ove trke.", istakao je Ivan Stević, promoter trke Bograd - Banjaluka.


OO SDA Bratunac izdao je saopćenje za javnost povodom verbalnog napada na predsjednika Kluba SDA Bratunac od strane savjetnika u Kabinetu načelnika općine, na današnjoj sjednici SO Bratunac, koje prenosimo u nastavku.\nOpćinski odbor SDA Bratunac najoštrije osuđuje vandalsko, primitivno i nacionalističko ponašanje Aleksandra Petrovića, savjetnika u Kabinetu načelnika općine Bratunac Srđana Rankića, na današnjoj sjednici SO Bratunac.\nPsovke i vrijeđanje na vjerskoj i nacionalnoj osnovi upućene predsjedniku Kluba SDA u SO Bratunac u toku zasjedanja Skupštine pokazuju da je ugrožena bezbjednost bošnjačkih odbornika tokom održavanja sjednice SO Bratunac.\nVelikosrpska nacionalistička politika koju zagovara i provodi aktuelni načelnik može imati pogubne posljedice po međunacionalne odnose u ovom gradu.\nAko su odbornici izloženi ovakvim vrijeđanjima i pritiscima na zvaničnim sjednicama šta onda mogu očekivati građani Bošnjaci na ulici i svakodnevnom životu.\nPozivamo agencije koje su zadužene za bezbjednost građana da se pozabave bezbjedonosnom situacijom u ovom gradu i da ispitaju incident koji se dogodio.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova entiteta RS ovo može smatrati zvaničnom prijavom protiv imenovanog za širenje vjerske i nacionalne mržnje, te prijetnju i ometanje izabranog zvaničnika da obavlja svoj posao bez pritiska, vrijeđanja i prijetnji.\nUkoliko ovaj incident ostane bez istrage, epiloga i sankcije možemo očekivati radikalnije prijetnje i pritiske.\nPozivamo sve ambasade, međunarodne i domaće humanitarne i druge organizacije da prekinu saradnju sa općinskom administracijom u Bratuncu u kojoj sjede ljudi koji još uvijek žive u 1995. godini.\nOvim putem želimo se zahvaliti dijelu odbornika iz reda srpskog naroda koji su odmah reagovali i pomenutog profesora, primitivca i ekstremistu, upozorili na neprihvatljivo ponašanje i vrijeđanje, stoji u saopćenju OO SDA Bratunac.\nPrevious Article Moore: Bit će jako puno ljudi iz BiH na američkoj "crnoj listi"\nNext Article Presuda Stanišiću i Simatoviću zakazana za 30. juni


Vreme 638 - Nova slika regiona: Pocetak prave saradnje -->\nNakon prestanka ratova na prostoru bivše SFRJ, Balkan se ubrzano menja. Delom, to je zasluga mnoštva regionalnih projekata i inicijativa. Integracioni procesi u Jugoistočnoj Evropi odvijaju se na više koloseka, u više krugova koji se delom poklapaju ili presecaju, uz učesće država, gradova, biznisa, nauke, kulture, građanskih udruženja, zajedničke – uglavnom teške – istorije i, najzad, kroz brigu o zajedničkim resursima.\nIntegracioni tokovi se mogu podeliti na dva osnovna oblika: institucionalni i funkcionalni. Svaki od njih opet na dva: multilateralni i bilateralni, institucionalni i sektorski, horizontalni i funkcionalni. Svaki od ovih oblika je odraz mnoštva konkretnih i delotvornih interesnih povezivanja, koja je već dosta teško pratiti u svim njihovim ispoljavanjima.\nInstitucionalni aranžmani su stvar međudržavnih odnosa. Čak i kad se odnose na druge strukture, oni se formiraju odozgo naniže, uz aktivnu ulogu države. U pitanju su ugovori, sporazumi, pristupanje multilateralnim organizacijama i drugi uobičajeni pravni instrumenti.\n1.\tU multilateralnom povezivanju, Jugoistočna Evropa se integriše u tri kruga integracionih procesa: evroatlantske (Savet Evrope, EU i NATO), one usmerene na sam Balkan (Pakt za stabilnost Jugoistočne Evrope, Inicijativa za saradnju u Jugoistočnoj Evropi – SECI i Proces saradnje u Jugoistočnoj Evropi) i, najzad, okrenute ka okolnim regionima, sa drugim promoterima integracije, ali uz uključivanje pojedinih ili većine balkanskih zemalja (Centralnoevropska inicijativa, Jadransko-jonska inicijativa, Proces podunavske saradnje, Crnomorska ekonomska saradnja i Centralnoevropski sporazum o slobodnoj trgovini – CEFTA). Samo je Proces saradnje u Jugoistočnoj Evropi autentična inicijativa balkanskih zemalja uz isključivo njihovo učešće, i očekuje se da će nakon gašenja SECI inicijative i njenog stapanja sa Paktom za stabilnost, ona preuzeti u nekoj narednoj fazi veći deo funkcija samog Pakta za stabilnost. 2.\tU prvom, evroatlantskom krugu, balkanske zemlje se integrišu međusobno na posredan način, harmonizujući pod okriljem ovih struktura svoje politike, institucije i zakonodavstvo. Za zemlje tzv. Zapadnog Balkana (bivše jugoslovenske republike, bez Slovenije, sa Albanijom), uspostavljen je poseban Proces stabilizacije i pridruživanja Evropskoj uniji, koji otvara, u perspektivi, mogućnost punopravnog članstva (Hrvatska je upravo tražila status kandidata za članstvo, što najavljuje i Makedonija).\nDržavna zajednica Srbija i Crna Gora nije uključena ni u jednu evroatlansku organizaciju i nema potpisan Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU. Član je sve tri inicijative usmerene na balkanske zemlje (trenutno predsedava Procesom saradnje u jugoistočnoj Evropi) i, sem Crnomorske ekonomske saradnje i CEFTA, učestvuje i u ostalim navedenim inicijativama vezanim za centralnu Evropu, Dunav i Jadran.\n3.\tBilateralna institucionalna saradnja obuhvata mnoštvo sporazuma i ugovora iz oblasti ekonomije, infrastrukture, kulture, nauke, obrazovanja, sporta itd. Samo u periodu nakon političkih promena, SRJ (sadašnja Srbija i Crna Gora) zaključila je preko 80 bilateralnih sporazuma i još je toliko u različitim fazama pregovora. Posebno su značajni sporazumi o izbegavanju dvostrukog oporezivanja, uzajamnoj zaštiti investicija i slobodnoj trgovini, koji su parafirani ili potpisani sa svim susedima. Susedi su za našu zemlju značajni privredni partneri. 4.\tFunkcionalni integracioni tokovi odvijaju se na sektorskom i horizontalnom nivou. Njih karakteriše drugačiji tip povezivanja nego u prva dva slučaja. Gradi se drugačija struktura odnosa koji su ravnopravni deo ukupnih integracionih tokova u regionu Jugoistočne Evrope.\n5.\tSektorsko povezivanje se odvija u oblasti spoljne trgovine (ugovori o liberalizaciji trgovine), kroz stvaranje zajedničkog investicionog prostora (harmonizacija zakonodavstva i primena najbolje prakse), kroz formiranje zajedničkog tržišta električne energije, saradnju u oblasti razvoja saobraćajne infrastrukture (npr. koridori X i VII), zajedničku borbu protiv organizovanog kriminala (SECI Centar za borbu protiv prekograničnog kriminala, u Bukureštu) i dr. I ovde je reč o preuzimanju međunarodnih obaveza i međudržavnim aranžmanima multilateralnog (regionalnog) karaktera, ali su u pitanju sektori koji predstavljaju funkcionalne veze među državama. 6.\t7.\tJedini tip odnosa koji se zasnivaju odozdo naviše, formirajući svojevrsne horizontalne mreže, su direktni odnosi različitih aktera uspostavljeni oko rešavanja pojedinih problema ili boljeg zadovoljavanja određenih interesa. Da bi se ove mreže stvorile i funkcionisale nije neophodna država. To su najčešće mreže lokalnih zajednica koje obuhvataju prekograničnu saradnju, uključujući stvaranje evroregiona, mreže trgovinskih komora, poslovnih asocijacija, nevladinih organizacija, medija, naučnih, sportskih organizacija i dr. Često su to odnosi obrazovnih i kulturnih institucija koji se ne zasnivaju na ugovorima, već na dobrovoljnom članstvu, zajedničkim programima, planovima i projektima. 8.\tSvi ovi vidovi povezivanja zemalja Jugoistočne Evrope stvaraju novo privredno, socijalno i političko tkivo, koje se konstituiše kao podregion Evrope (slično strukturama centralnoevropskih, nordijskih ili baltičkih zemalja) u kojem se grade posebni odnosi unutar glavnih tokova evropske integracije. To je nova slika Balkana koji sarađuje i međusobno se podržava, slika koju su priželjkivali njegovi najbolji umovi i koja po prvi put ima realne šanse za uspeh.


BUKA Magazin - Dr Dušan Janjić: Iskušnja odnosa sa NATO-om\nIskustva bivše Jugoslavije, posebno Bosne i Hercegovine, u oblasti bezbednosti, pogotovo u poslednjoj deceniji 20. veka, višestruko su nepovoljna i trebalo bi da posluže za nauk: Dogodilo se, ne ponovilo se!\nAktuelno stanje bezbednosti u Bosni i Hercegovini znatno je povoljnije nego u prethodnom periodu. Međutim, povremeni štrajkovi i političke demonstracije ukazuju na moguće ugrožavanje bezbednosti. U bezbednosne rizike spadaju i negativni društveno-politički efekti reformi, a prema brojnim indikatorima nastaviće se sadašnja kriza i recesija, povećanje nezaposlenosti, besparice i osiromašenja. To, u povezanosti s političkom borbom za preraspodelu moći, neposredno ugrožava ljudsku bezbednost i stabilnosti Bosne i Hercegovine. Nedovoljna kompetentnost vođstva i državne administracije, postojanje snažnih centara neformalne moći, koji nastoje da legalizuju svoja bogatstva stečena zloupotrebom političke moći, kroz ratove, nelegalno poslovanje i organizovani kriminal, zapravo su najveća sigurnosna pretnja. U ovom svetlu ispostavlja se da su vladajuće političke elite, koje bi trebalo da provode reforme, akteri otežavanja provođenja reformi. Izuzetno nepovoljno dejstvo po bezbednost imaju etnonacionalističke politike, etnička podeljenost, distanca i nepoverenje, koji podstiču rizik od novog ugrožavanja ljudskih života i ugrožavanja teritorijalnog integriteta. Pojedine vođe i njihove interesne grupe, sakrivene iza svojih „ratnih zasluga“ i etnonacionalisitičkog monopola nad predstavljanjem „konstruktivnih naroda“, pre se opredeljuju za status quo nego za reforme.\nPovoljni bezbednosni činioci su: Bosni i Hercegovini ne preti neposredna opasnost od spoljne oružane sile; Dejtonskim ugovorom, kao i brojnim političkim, normativnim, strateškim dokumentima uređena su brojna pitanja o odbrani, vojsci, policiji, postavljeni su principi izgradnje mira i jačanja bezbednosti. Tu su i brojna dokumenta koja predstavljaju osnovu za odnose sa NATO-om, a o kojima je Almir Džuvo, ubedljivo i sveobuhvatno, pisao u Nezavisnim novinama 7. maja 2021. godine. Uz mnoge teškoće, kompromise i slično sprovode se reforme u svim elementima sistema bezbednosti i uspostavljena je saradnja sa NATO-om kao najznačajnijim stranim faktorom koji može da ima uticaja na nacionalnu bezbednost Bosne i Hercegovine.\nUz mnoge teškoće, kompromise i nagodbe sprovode se reforme, uključujući one u oblasti bezbednosti i u odnosima sa NATO-om. Pri tome, bosanskohercegovačko rukovodstvo nema jedinstvenu viziju budućnosti ni jedinstven odgovor na izazove reformi. To nameće potrebu za javnom raspravom o valjanosti i prihvatljivosti argumenata pobornika članstva u NATO-u. A to su: članstvo u NATO-u bilo bi garancija bezbednosti Bosne i Hercegovine jer bi smanjilo rizik od ratova, posebno s obzirom na činjenicu da su susedi Hrvatska i Crna Gora u NATO-u; podigao bi se kapacitet i efikasnost države u borbi protiv organizovanog kriminala i terorizma. Jedan od argumenata onih koji podržavaju ulazak u NATO je da je članstvo „predvorje” za ulazak u EU, odnosno da bi NATO članstvo ubrzalo ulazak Bosne i Hercegovine u EU.\nMnogo je argumenata za tvrdnju da je Bosna i Hercegovina talac Srbije, kako piše Džuvo, kada je riječ o članstvu u NATO-u, ali i u čitavom spektru pitanja povezanih s reformama, bezbednosti, stabilnosti i spoljnom politikom, pre svega podrškom vladajućoj stranci u Republici Srpskoj i njenom vođi u udaljavanju od EU i SAD-a i približavanju Rusiji. Međutim, postoje i brojni nerazrešeni problemi u samoj Bosni i Hercegovini koji upućuju Srbe, Republiku Srpsku i njihove vođe na tesnu saradnju sa vlastima u Srbiji, kao i na povremeno „bacanje pogleda“ ka Istoku. Ovi se razlozi, nema sumnje, najbrže i najefektnije mogu ukloniti produbljivanjem privrednih i društvenih reformi, kao i činjenjem od zajedničke države poželjnog cilja. Jedan od puteva da se ispuni „osnovni zadatak“ aktera političkog i društvenog života o ključnim pitanjima mira i razvoja Bosne i Hercegovine, o kome piše Džuvo, jeste stvaranje političke volje da se pristupi NATO-u.\nTokom devedesetih godina, pre svega zbog oslanjanja na oružano nasilje u „razrešavanju“ „nacionalnih pitanja“ i u međunacionalnim odnosima, Srbija i srpska nacija ušli su u sukob s mnogim međunarodno javnim pravilima, pa čak i u oružane sukobe na teritoriji bivše zajedničke države. Ušli su čak i u oružani sukob sa NATO-om, pre svega sa SAD-om i vodećim zemljama tadašnje Evropske zajednice. O tome svedoče ratna zbivanja u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, uloga NATO-a u podršci snagama Hrvatske i Bosne i Hercegovine, kao i NATO-ovi vazdušni napadi na položaje vojske Republike Srpske i zarobljavanje „talaca“ (više od tri stotine vojnika UNPROFOR-a i pripadnika drugih međunarodnih organizacija), od vojske Republike Srpske maja 1995, kao i vojna intervencija NATO-a protiv SRJ 1999. godine.\nOdnos Srbije sa NATO-om od 2001. godine pa sve do sada ostavljen je ispod radara javnosti i doveden do stanja u kome predstoji samo još jedan korak – zahtev za članstvo u NATO-u. Istovremeno, saradnja sa Rusijom se javno propagira i prenaglašava. Članstvo Srbije u NATO-u kao tema zaobilazi se u javnosti, ali je zato česta tema uloga NATO članica u raspadu Jugoslavije i odnosu prema tadašnjoj politici Srbije i srpskih nacionalističkih stranaka, od kojih su mnoge i danas u vlasti Srbije. U tome u Bosni i Hercegovini i Srbiji važnu ulogu imaju ideološko-politički razlozi te međusobno različiti i sukobljeni narativi o NATO intervenciji u Bosni i Hercegovini 1995. i Republici Srbiji 1999. godine.\nU Srbiji i među Srbima na Kosovu, u Crnoj Gori, i Bosni i Hercegovini, posebno u Republici Srpskoj, ovaj narativ se gradi na sledećim pretpostavkama: insistiranje na konceptu žrtve kao okosnici izgradnje identiteta; posebna istorijska pa i od Boga predodređenost srpske nacije na izuzetnost u slobodarstvu, kulturi, verovanju – religiji itd; snažan antizapadni i antimodernizacijski naboj kojim se okreće ka Rusiji i, u konkretnom slučaju, tvrdnja da je NATO-ova vojna intervencija bila nepravedna i nelegitimna. Ova interpretacija naslanja se na dvije tvrdnje: da antisrpski stav Zapada nije uvažavao legitimne interese Srbije i Srba prilikom raspada bivše Jugoslavije i da je NATO,koji je na 50. godišnjicu svog postojanja suočen sa dubokim unutrašnjim problemima koji su pretili raspadom, odnosom prema Srbiji i Srbima i vojnim intervencijama demonstrirao nepostojeće jedinstvo. Eventualna odgovornosti tadašnje politike koju su vodile vlasti Srbije i Crne Gore, odnosno SRJ, ne uviđa se. Značajan element u ovom narativu je i lažna predstava o ulozi Rusije, koja je navodno podržavala vlast Slobodana Miloševića, bila protiv NATO-ove vojne akcije, te činila sve što je bilo u njenoj moći da spreči intervenciju. Međutim, uvidom u sad već dostupne i objavljene dokumente koji svedoče o stavu Moskve prema NATO-ovim vojnim intervencijama doprineće se objektivnom sagledavanju uloge Rusije. Jer ti dokumenti pokazuju da se Rusija zapravo vodila potrebom za saradnjom sa SAD-om i EU / Zapadom.\nU Crnoj Gori većinski narativ do 2004. godine bio je u osnovi isti kao i u Srbiji. Međutim, on se tokom vremena zamenjuje narativom o napretku Crne Gore u evroatlantskim integracijama. Istovremeno se održava i prethodni narativ, ali se u javnom govoru i od predstavnika vlasti ne govori o samoj NATO intervenciji ili se vojna akcija protiv Crne Gore tretira kao „kolateralna kazna“ zbog pripadanja SRJ.\nVećinski narativ na Kosovu i među Albancima je da je NATO-ova vojna akcija opravdana i da je ona imala zadatak da spreči humanitarnu katastrofu, da zaštiti Albance i da podrži ostvarivanje njihovog prava na državu – Republiku Kosovo. Sličan narativ je i među Bošnjacima i Hrvatima, i on kao poželjan ishod uključuje tesnu saradnju i članstvo u NATO-u.\nOba narativa potpuno zanemaruju da je Rusija sarađivala sa Zapadom u prekidu oružanih sukoba i postizanju Dejtonskog sporazuma i Kumanovskog sporazuma o vojnoj saradnji te usvajanju Rezolucije Saveta bezbednosti UN-a 1244. Oba sporazuma sadrže najznačajnije vrednosti i ciljeve na izgradnji mira u Bosni i Hercegovini i Srbiji, i uključuju NATO. Ove činjenice pokazuju da je najefikasniji način suzbijanja ideološko-političkih narativa u suočavanju s istinom, koju je potrebno učiniti dostupnom građanima kroz medijske i druge aktivnosti izgradnje javnog mnjenja, a mlađim naraštajima kroz obrazovni sistem. Stoga je u pravu Almir Džuvo kada ukazuje da je potrebna volja da se to uradi i da to “zahtijeva ozbiljan napor i adekvatno informiranje, kao i korištenje svih sredstava soft power politike kojom NATO raspolaže”.\nSadašnji odnos Srbije i NATO-a opredeljen je Rezolucijom o teritorijalnom integritetu Srbije, koju je usvojila Narodna skupština Republike Srbije decembra 2007. godine, a čija tačka 6. glasi: „Zbog ukupne uloge NATO pakta, od protivpravnog bombardovanja Srbije 1999. godine, bez odluke Saveta bezbednosti UN, do aneksa 11 odbačenog Ahtisarijevog plana, u kome se određuje da je NATO ‘konačan organ’ vlasti u ‘nezavisnom Kosovu’, Narodna skupština RS donosi odluku o proglašavanju vojne neutralnosti Republike Srbije u odnosu na postojeće vojne saveze do eventualnog raspisivanja referenduma na kojem bi se donela konačna odluka o tom pitanju.” Vojna neutralnost Srbije tumači se kao način da se ostvari članstvo u EU, a izbegne članstvo u NATO-u. Međutim, za razliku od nekih drugih evropskih država kojima je status neutralnosti priznat, Srbiji vojna neutralnost nije priznata međunarodnim ugovorima, te je samim tim „nedorečena“. Uz to, Rezolucija ostavlja mogućnost priključenja nekom od vojnih saveza. Ograničavajući faktor vojne neutralnosti Srbije predstavljaju i karakteristike regiona u kome se nalazi. Šest od osam zemalja sa kojima Srbija graniči članice su NATO-a.\nČinjenica je da Srbija ima snažnu saradnju sa NATO-om, da je Srbija ušla je u Partnerstvo za mir 2006. godine, da je deo IPAP-a od 2015. godine i da kroz IPAP programe Srbija i NATO imaju više od 200 aktivnosti godišnje.\nS obzirom na činjenicu da su članstvo u EU i NATO deo istog procesa – evroatlantskih integracija, realno je da se pretpostavi da će, sadašnje ili buduće, vođstvo Srbije prednost dati interesima održanja i razvoja Srbije, a to uključuje i članstvo u NATO-u. Eventualno članstvo Srbije u NATO-u ne bi imalo prevelik vojno-strateški značaj za NATO, ali bi značajno i pozitivno delovalo na relaksaciju odnosa između država u regionu, pospešilo bi dobrosusedsku saradnju, pomirenje, i stvorilo primamljiv poslovni ambijent. Članstvo Srbije u NATO-u stavilo bi tačku na zagovaranja o promeni granica i oružanim sukobima na prostoru bivše Jugoslavije. To bi podstaklo i pronalaženje kreativnih sredstava za mirno i dogovorno rešavanje pitanja Kosova.\nInteresi same Srbije nalažu njenom vođstvu i saradnju sa svim političkim i društvenim akterima srpske zajednice u regionu, posebno u Bosni i Hercegovini. Interes Srbije je da deblokira paralizu političkog života u Republici Srpskoj i da otvori mogućnost slobodnog izjašnjavanja samih građana Republike Srpske i čitave Bosne i Hercegovine o životnim pitanjima kakvo je i članstvo u NATO-u. Kao što je interes Srbije da njeni građani slobodno, bez mešanja sa strane, odluče o svojoj budućosti takvo isto načelo mora da važi i za građane Bosne i Hercgovine. “Talačka kriza” je trajala isuviše dugo. Po svemu, ona je bila “nastavak ratnog stanja drugim putem”. Izbor je jasan: Valja osloboditi put Srbije i Bosne i Hercegovine u evroatlantske integracije. To je i put do osvajanja nezavisnosti Srbije, odnosno njenog oslobađanja od zavisnosti od Moskve i njenih trgovina sa Zapadom.\nOstvarivanje zajedničkog interesa sa Bosnom i Hercegovinom u saradnji, pa i članstvu u NATO-u, afirmacija je sistema kolektivne bezbednosti kao garanta sopstvene (nacionalne) bezbednosti; garantovanje nepromenljivosti granica nasiljem i bez saglasnosti svih zainteresovanih; osnaživanje ekonomske stabilnosti kroz garancije za strane investicije i podršku stranom kapitalu za ulazak u domaću ekonomiju; uspostavljanje kontrole nad rizičnim ekstremističkim grupama. Uz to, za Bosnu i Hercegovinu ulazak u evroatlantski savez znači konačno uspostavljanje mira, put u umanjivanje etničkih tenzija i jačanje društvene integracije. Na tom putu „zatvaranje devedesetih, otvorenog pitanja Bosne i Hercegovine“ i saradnja sa Srbijom jedini je način opstanka i održivog razvoja. Istovremeno, ni bez Bosne i Hercegovine ni bez Srbije nema zapadnobalkanske slobodne oblasti koju neki nazivaju „Mini Šengen“.\nObjavljivanje ovog teksta omogućeno je podrškom Ministarstva vanjskih poslova Republike Češke. Tekst odražava stav njegovog autora a ne nužno i stav Republike Češke.


Kod četvorice Nišlija i jednog Piroćanca pronađeno 4,6 kilograma heroina - JuGmedia\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, u saradnji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal i Bezbednosno-informativnom agencijom, u odvojenim akcijama na teritoriji Beograda i Niša, zaplenili su 4,6 kilograma heroina i uhapsili pet pripadnika dve organizovane kriminalne grupe.\nU prvoj akciji, saopštio je MUP, uhapšeni su V. Đ. (1983) iz Pirota, D. V. (1964), B. S. (1979) i V. G. (1982) iz Niša, dok je u drugoj uhapšen J. G. (1984) iz Niša, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela udruživanje radi vršenja krivičnih dela i neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nSumnja se da su oni u dužem vremenskom periodu preprodavali heroin na teritorijama Niša, Pirota i Beograda.\nOsumnjičeni V. Đ. se tereti da je organizovao jednu kriminalnu grupu čiji su pripadnici D. V., B. S. i V. G., a kod njih policija je pronašla ukupno četiri kilograma heroina.\nU drugoj akciji, u kojoj je zaplenjeno 600 grama heroina, uhapšen je J. G. osumnjičen da je organizovao kriminalnu grupu za čija dva člana policija intenzivno traga.\nLeskovčanin u rancu krio marihuanu


Mladi rukometaš Čelika na probi u bivšem prvaku Evrope - Sport ZDK | Sport ZDK\nRukometaši Čelika prošlog vikenda su u okviru 10.kola Prve lige FBiH, grupa „Sjever“ u zeničkoj Areni savladali tim Slobode iz Tuzle.\nNajzaslužniji za pobjedu Zeničana u toj utakmici bio je 17-godišnji golman Harun Hodžić, koji je imao 20 odbrana. Ovaj kadetski reprezentativac BiH, ponikao je u Školi rukometa „Čelik-Junior“, a dan nakon utakmice protiv Slobode otputovao je u Zagreb.\nNaime, njegove partije i odbrane, koje već godinama pruža kako u omladinskim selekcijama, tako i u prvom timu nisu ostale nezapažene. Legendarni rukometaš Senjanin Maglajlija odveo je mladog Zeničanina u bivšeg prvaka Evrope i višegodišnjeg osvajača prvenstva Hrvatske, ekipu Zagreba.\nMladi Hodžić će u Zagrebu boraviti do nedjelje, gdje će trenirati s „B“ ekipom ovoga kluba, a nakon toga ovaj mladi rukometaš će i put Francuske, gdje će odraditi nekoliko treninga s ekipom Chamberya.\nGdje će nastaviti svoju karijeru u Hrvatskoj ili Francuskoj, biće poznato veoma brzo. Osim Hodžića, RK „Čelik“ ima još nekoliko sjajnih mladih igrača, koji su u ovoj sezoni dobili šansu da pokažu svoje kvalitete. Uz dobar i stručan rad trenera Seldina Rizvanovića, nije isključeno da još kojeg Zeničanina uskoro vidimo u mnogo jačim ekipama i ligama.\nPrethodni tekstSaopštenje NGG "Za Čelik": Politika nije stala iza Čelika! Slijedeći tekstLiga mladih ZDK: Tri pobjede Kengura u gradskom derbiju protiv Čelika


Knežević: Mafija mi prijeti likvidacijom, Crnu Goru očekuje velika kriza - 12.03.2019, Sputnik Srbija\nPredsjednik „Atlas grupe“ Duško Knežević razgovarao je danas preko Skajpa sa studentima Univerziteta Mediteran, čiji je predsjednik. On je kazao da Đukanović... 12.03.2019, Sputnik Srbija\n14:16 12.03.2019 (Osveženo: 03:52 26.08.2021)\n„Familija Đukanović je zaslužila da pravda stigne na njihova vrata, da plate sve što su uradili za proteklih 30 godina. Studenti moraju da shvate da se o njima radi, o njihovoj budućnosti. Ako treba sada neki novi Blažo Đukanović da dođe i da vlada njima narednih trideset godina, onda za njih nema mjesta u Crnoj Gori“, naglasio je Knežević.\nNa pitanje studenta Lazara Prelevića koliko treba vremena da se Crna Gora ekonomski oporavi, on je kazao da je država ekonomski potpuno razrušena, da nema vladavine prava, da se u Crnoj Gori vode montirani procesi, podsjetio na hapšenje vozača „Atlas grupe“, kao i na iskaz Saše Sinđelića, koji je sinoć priznao da je proces za državni udar montiran.\nĐukanović je u velikoj panici i lošoj situaciji jer se svaki dan razotkriva ta njegova hobotnica i isplivavaju afere koje su lično vezane za njega i njegovu porodicu. Procjena ljudi koji se bave sa tim je da Đukanović neće baš tako lako na proteste odgovoriti. Zato zapadne sile i zapadna demokratija očekuju od premijera Markovića da koristi svoja ustavna ovlašćenja i ne dozvoli da dođe dođe do zloupotreba i nemilih scena kao što smo imali u prošlosti“, kazao je Knežević.\n„Moj život je ugrožen, prate me razne službe i razne kriminalne grupe, tako da znate koliki je rizik i da su sve karte na stolu što se tiče dešavanja u Crnoj Gori“, otvoren je bio Knežević, dodavši da međunarodna zajednica sve to prati, ali i da jaka mafijaška klika stoji iza Đukanovića, te da su njihovi interesi ugroženi.


Glavna Tužiteljka BiH se ponovo nije odazvala na svjedočenje\nGordana Tadić, glavna tužiteljica Tužilašta BiH\nGlavna Tužiteljka Bosne i Hercegovine (BiH) Gordana Tadić ni u četvrtak, 24. septembra, nije se odazvala pozivu da se pojavi na svjedočenju pred Privremenom istražnom komisijom Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine (PS) BiH, za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama.\nOna je obavijestila Komisiju 'da zbog ranije preuzetih, a neodložnih obaveza nije u mogućnosti da pristupi današnjoj sjednici'.\nGlavna tužiteljica Gordana Tadić nije došla na saslušanje pred parlamentarnu komisiju\nTadić se na poziv ove Komisije nije odazvala ni 14. septembra uz obrazloženje da "uslijed ranije preuzetih obaveza nije u mogućnosti", a Komisija je tada donijela zaključak kojim se glavna tužiteljka ponovo poziva na svjedočenje 24. septembra.\nS tim u vezi, Privremena istražna komisija je na današnjoj sjednici (četvrtak, 24. septembar) usvojila je zaključak kojim poziva glavnu tužiteljku Tužilaštva BiH, Gordanu Tadić da se pojavi na svjedočenju pred Komisijom u jednom od jedanaest ponuđenih termina, počevši od 30. septembra pa do 14. oktobra.\nO izboru termina za svjedočenje, tužiteljka Tadić treba da obavijesti službenike Sekretarijata PSBiH koji Privremenoj istražnoj komisiji pružaju stručnu i administrativno – tehničku podršku najkasnije pet dana ranije, navodi se u saopštenju.\nPored ostalih zaključaka, Privremena istražna komisija usvojila je i onaj kojim se od Agencije za javne nabavke BiH traži 'da dostavi informaciju i eventualno izvještaj o postupanju prema Tužilaštvu BiH po osnovu kršenja i zloupotreba Zakona o javnim nabavkama u 2020. godini.'\nVSTV odbija saradnju sa komisijom Parlamenta BiH\nPrivremena istražna komisija Predstavničkog doma Parlamenta BiH za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama, počela je s radom 26. maja 2020. godine.\nFormirana je na osnovu zaključka sa 2. hitne sjednice Predstavničkog doma, na kojoj su poslanici raspravljali su o aktuelnoj situaciji u pravosudnim institucijama BiH, s akcentom na obaveze iz preporuka Europske komisije.


Ima li šansi da BiH naknadno imenuje svoju delegaciju?\nU subotu 6. aprila, u ponoć, istekao je rok do kojeg je BiH trebala imenovati svoju delegaciju u Parlamentarnoj Skupštini Vijeća Evrope (PSVE), tačno šest mjeseci nakon održanih opštih izbora u BiH (šesti oktobar 2018). Dva dana prije isteka ovog roka,Tiny Kox (Holandija) i Serhiy Sobolev (Ukrajina), izvjestitelji za monitoring Bosne i Hercegovine, pozvali su bh. Parlament, odnosno kolegij, da hitno predloži članove delegacije ili će ostati bez svojih predstavnika u Parlamentu ove evropske institucije, tokom 2019. godine.\n"To", kaže Šepić, "što ovi ljudi koji vode državu BiH sebe blamiraju, ne bi mi bilo posebno značajno, ali tako se blamiramo svi"\nTonino Picula: BiH ostaje jedina država u procesu približavanja Uniji koja nema formirano zajedničko parlamentarno tijelo


EU pokrenula proceduru sankcionisanja Lukašenka i njegovog sina\nEvropska unija je danas pokrenula proceduru sankcionisanja beloruskog predsednika Aleksandra Lukašenka, njegovog sina Viktora i 13 zvaničnika odgovornih za represiju u toj zemlji, saznaje se iz diplomatskih izvora u Briselu.\nEK nema komentar na Janšin tvit o američkim izborima\nEvropska komisija odbila je danas da komentariše tvit slovenačkog premijera Janeza Janše koji je proglasio Donalda Trampa pobednikom na američkim predsedničkim izborima pre objavljivanja konačnih rezultata.\nBorel: Neprihvatjive Erdoganove reči upućene francuskom predsedniku Makronu\nEvropski šef diplomatije Žozep Borel osudio je danas kao "neprihvatljive" izjave turskog predsednika upućene njegovom francuskom kolegi i pozvao Ankaru da prekine "tu opasnu spiralu konfrontacije".\nBeloruske diplomate kažnjene zbog podrške demonstrantima\nBeloruski predsednik Aleksandar Lukašenko povukao je akreditive dvojici diplomata zbog podrške demonstracijama opozicije u zemlji i povukao ambasadora iz Letonije, javlja danas državna agencija Belta.\n07.09.2020 Beograd / Brisel\nBorel: Politička hapšenja i otmice u Belorusiji su neprihvatljive\nŠef evropske diplomatije Žozep Borel ocenio je neprihvatljivim hapšenja i otmice na političkoj osnovi u Belorusiji, uključujući jutrošnje brutalne akcije protiv Andreja Jahoraua, Irine Sukhii i Marija Kolesnikove.\nBorel: Srbija i Kosovo posvećeni dijalogu u Briselu, razgovori nisu laki\nVisoki predstavnik EU za spoljnu i bezbednosnu politiku Žozep Borel izjavio je u Briselu da razgovori u okviru dijaloga Beograda i Prištine o normalizaciji odnosa nisu laki i da je zato srećan što vidi posvećenost obe strane.\nSutra će biti održana runda Dijaloga Beograd-Priština video konferencijom predsednika Srbije Aleksandra Vučića, kosovskog premijera Avdulaha Hotija, visokog predstavnika EU Žozepa Borela i specijalnog predstavnika Miroslava Lajčaka,...


Centralna banka Crne Gore trenutno razvija regulativu za implementaciju regulatornog paketa Bazel III, odnosno paketa CRD IV (Regulativa 575/2013 i Direktiva 2013/36/EU) , kojim je Bazel III implementiran u EU. Razvoj instrumenata neophodnih za implementaciju regulative, uz odgovarajuću kalibraciju, biće usklađen kroz prenošenje paketa CRD IV u domaće zakonodavstvo Crne Gore koje je planirano za 2019. godinu. Kao svojevrsna priprema za uvođenje Bazela III i za punu operacionalizaciju mandata za makroprudencionu politiku, CBCG je razvila Okvir za vođenje makroprudencione politike.\nU skladu sa svojim mandatom, CBCG djeluje na očuvanje finansijske stabilnosti koristeći sve raspoložive instrumente. Pojedine mjere, implementirane od strane Centralne banke mogu se prepoznati kao makroprudencioni instrumenti u svim periodima njenog djelovanja. Istorijski, CBCG je, prije nastupanja ekonomske krize u Crnoj Gori u 2008. godini, između ostalog, uvela administrativna ograničenja na kreditni rast, dok je tokom kriznog perioda, takođe u setu ostalih mjera u očuvanju stabilnosti, privremeno popustila kriterijume za klasifikaciju kredita i smanjila regulatorne zahtjeve za kreditne gubitke. Zatim, tokom 2012. i u prvim mjesecima 2013. godine, prudenciono se djelovalo na visinu kamatnih stopa banaka. Trenutno je na snazi i Zakon o sporazumnom finansijskom restrukturiranju dugova prema finansijskim institucijama („Sl. list Crne Gore“ br. 20/15, 37/17, 43/18), čiji je inicijator i čiji je nacrt pripremila CBCG, a donijet je u cilju restrukturiranja dugova realnog sektora, oživljavanja kreditnog rasta i smanjenja udjela nekvalitetnih kredita u sistemu.\nTakođe, jedan od rijetkih instrumenata monetarne politike koji CBCG stoji na raspolaganju – instrument obavezne rezerve, funkcioniše u makroprudencione svrhe, odnosno u svrhe obezbjeđivanja rezervi likvidnih sredstava. Pri tom, instrument je implementiran kroz diferenciranu - dvojaku stopu obavezne rezerve gdje viša stopa važi za depozite po viđenju i depozite kraće ročnosti, a niža stopa za depozite duže ročnosti, s ciljem smanjenja ročne neusklađenosti kredita i depozita. Trenutno, stopa od 7,5% primjenjuje se na depozite po viđenju i depozite oročene do godinu dana, dok se na depozite oročene preko godinu dana primjenjuje stopa od 6,5%. Uz to, CBCG je u martu 2017. g. uvela kamatnu stopu jednaku kamatnoj stopi ECB-a na prekonoćne depozite banaka kod Eurosistema, umanjenu za 10 baznih poena, na sredstva banaka položena kod CBCG na njihovim RTGS računima kako bi stimulisala banke da slobodna finansijska sredstva preusmjere prema realnom sektoru ekonomije i dinamičnijem oporavku.\nCentralna banka je tokom prethodnog perioda uložila velike napore u snaženje otpornosti bankarskog sektora, kao i kontrolu i rješavanje kreditnog rizika. Naime, kreditni rizik, evidentan u visokom učešću nekvalitetnih kredita, bio je ključna ranjivost bankarskog sistema u Crnoj Gori nakon ekonomske krize. S tim u vezi, glavni napori CBCG bili su usmjereni na iščišćavanje bilansa banaka od nekvalitetnih kredita i restrukturiranje dugova prema bankama, kao i na oživljavanje kreditnog rasta. Donošenje seta regulative u pravcu rješavanja pitanja kvaliteta aktive u bilansima banaka rezultiralo je snažnim smanjenjem učešća nekvalitetnih kredita u ukupnim kreditima (sa nivoa iznad 25% u 2011. g. na nivo od ispod 7% u 2018. g.).


Radojičić: Grad Beograd čini sve da se poveća broj vakcinisanih| Grad Beograd\nRadojičić: Grad Beograd čini sve da se poveća broj vakcinisanih\nGrad Beograd čini sve kako bi se povećao broj vakcinisanih, bilo da je reč o dostupnosti vakcinalnih punktova i njihovom postavljanju u tržnim centrima ili tribinama na kojima se razgovara sa mladima, izjavio je gradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić gostujući na RTS-u.\nOn je podsetio da je u ovom trenutku u Beogradu prvom dozom vakcinisano 59 odsto građana, a skoro 57 procenata drugom dozom i istakao da nemamo mnogo izbora, jer je jedna mogućnost da se zarazimo i da imamo laku ili tešku kliničku sliku, a druga varijanta je da se vakcinišemo – naglasio je gradonačelnik.\nGradonačelnik je dodao da imamo dva moguća scenarija – prvi je obavezna vakcinaciju za sve ili za određene ciljne grupe, a drugi uvođenje kovid propusnica.\n– Mislim da su kovid propusnice bolje rešenje u ovom trenutku, jer ćemo na taj način i one ljude koji nisu vakcinisani zaštiti tako što neće ulaziti u prostore gde postoji rizik od zaražavanja, čime će se smanjiti cirkulacija virusa u populaciji. Generalno, kao društvo tražimo najracionalnije rešenje, a ja verujem da će kovid propusnice biti uvedene – istakao je gradonačelnik.\nOn je rekao da ga podaci o zaražavanju dece brinu i kao gradonačelnika, i roditelja, ali i dečjeg hirurga.\n– Apsolutno je važno da se vakcinišemo, jer je to jedino rešenje da se izađe iz ove situacije. Kliničke slike kod dece su sada mnogo teže nego u prethodnom periodu – naveo je Radojičić.\nKada je reč o vakcinaciji, on je istakao da nije rešenje u prinudi, već da svi treba da budemo svesni potrebe da se vakcinišemo i tako postignemo potreban procenat koji su postigle neke razvijene zemlje.\n– Prema podacima koje imam, poslednjih dana se broj pozitivnih i hospitalizovanih održava konstantnim. Nadam se da će u narednom periodu broj zaraženih početi da opada i da će se na taj način završiti ovaj poslednji talas – naglasio je Radojičić, koji je u ime Grada Beograda zahvalio lekarima na požrtvovanosti i nadljudskom naporu koji ulažu tokom pandemije.


Tanjug 10. decembra 2018. 23:55\nZAGREB – Hrvatsko Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova saopštilo je da je ministarka Marija Pejčinović-Burić na današnjem sastanku Saveta za spoljne poslove EU iznela tvrdnju da Srbija nije spremna da se suoči s prošlošću, otežavajući tako rešavanje ratnog nasleđa, kao što je sudbina nestalih i suđenje ratnim zločincima.\n„U Srbiji, nažalost, i dalje nema političke volje za suočavanjem s prošlošću i odustajanje od ideologije iz 90-tih godina prošlog veka što ozbiljno dovodi u pitanje spremnost za rešavanje drugih pitanja koja su posledica raspada bivše države, kao što je pitanje granica, ili onih koja su posledica agresije na Hrvatsku, kao što su pitanja nestalih ili suđenja za ratne zločine“, objavilo je ministarstvo navode Pejčinović-Burićeve, prenosi Hina.\nNavedeno je da je ona „u vezi sa dijalogom Srbije i Kosova istakla potrebu smirivanja situacije i izbegavanja daljih provokativnih poteza, kao i neophodnost stvaranja atmosfere koja će omogućiti konstruktivni nastavak dijaloga“.\nU saopštenju se navodi da je šefica hrvatske diplomatije takođe ponovo upozorila na važnost poštovanja Dejtonskog sporazuma i ustava BiH kao i odluka ustavnog suda u formiranju vlasti nakon izbora i u reformi izbornog zakonodavstva.\n„Stvarna jednakopravnost konstitutivnih naroda ključ je unutrašnje stabilnosti i funkcionalnosti BiH“, rekla je Pejčinović-Burićeva.


Putnici će po novim pravilima morati da provedu barem pet dana u samoizolaciji po povratku iz Španije i Holandije, a odluka je donesena u vrijeme ljetnog raspusta, kada brojne porodice odlaze na more u Španiju i Holandiju.\nDelta soj i poplave OBORILE nemačku berzu, zabeležen NAJVEĆI dnevni pad u ovoj godini\nIako je polovina nemačkih državljana izuzeta iz pravila o karantinu zbog primljene dve doze vakcine protiv kovida 19, tek oko dva odsto maloletnika je primilo punu vakcinu, što bi moglo da predstavlja brigu za porodice koje putuju sa decom ili tinejdžerima.\nVeruje se da će potez Nemačke u turističkoj industriji Španije biti primljen sa nezadovoljstvom.\nMinistarstvo turizma Španije saopštilo je da ne može da komentariše odluku Berlina.\nDvonedeljni karantin za putnike koji dolaze u Britaniju iz CRVENIH ZONA


Tag / Pitanja / Vesti online\nTelegraf, Vestionline 1 komentar\n5 prostih pitanja koja će vam otkriti koliko je neko inteligentan\nLogično je da na osnovu pitanja možete da naslutite kakva je neko ličnost, odnosno sa kim imate posla. Interesantno je da vam ovih pet prostih zamki mogu reći koliko je neko zaista inteligentan.\nPrvi sastanak je uglavnom najuzbudljiviji i imate toliko toga da ispričate i saznate jedno o drugom. Međutim, šta nakon izlazaka? Kasnije, u dugoj vezi treba da održite taj komunikacijski polet s...\nIndeks.hr 0 komentara\nIndeks: Evo kakva su ulizivačka pitanja Vučiću postavljali srpski novinari\nSrpski predsednik Aleksandar Vučić boravio je danas u Zagrebu, a hrvatski portal Indeks pozabavio se pitanjima koje srpski novinari postavljaju Vučiću. Kako navode, reč je o pitanjima koja on...\nSvemir može da "odluči" umesto nas i "pokaže pravi put"?\nSvemir nam uvek pruža vođstvo i rasvetljava naš put. U stvari, ako se možemo umiriti i stvarno obratiti pažnju, velike su šanse da ćemo videti znakove i tragove svuda oko nas, koji će nam...\n3 pitanja koja nikada ne smete da postavite muškarcu\nSa ovih 5 pitanja iznerviraćete svakog muškarca!\nOvo su 12 pitanja na koje nema odgovora\nList "Independent" objavio je listu pitanja koja zahtevaju mozganje, a za koja ne postoje konkretni odgovori.\nPitanja na koja nauka i dalje nema odgovor\nNauka je u poslednem veku napredovala neverovatnom brzinom, ali još postoje pitanja na koja čak ni naučnici nemaju odgovore.\nRusi pitaju, Putin odgovara: "Sankcije neće trajati doveka, nismo mi Iran"\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je u emisiji "Direktna linija" da sankcije protiv njegove zemlje neće skoro biti ukinute zato što geopolitički partneri Rusije "žele da ometu naš razvoj"....\nLjude interesuje kako da sakriju leš i da li postoji Deda mraz\nLjudi svašta traže na "Guglu", između ostalog i to kako sakriti leš, proći nekažnjeno za ubistvo i kako naterati mačku da nas voli!


Medvedev: SAD-u nije potrebno ništa od Ukrajine osim sukoba sa Rusijom\nPregovori sa sadašnjim rukovodstvom Ukrajine su besmisleni, budući da se radi o neukim i nekompetentnim ljudima koji stalno menjaju stav. Treba sačekati da se u Kijevu pojavi razumno rukovodstvo, rekao je Dmitrij Medvedev, zamenik predsednika Saveta bezbednosti Rusije, u članku objavljenom u "Komersantu".\n"Oni stalno menjaju svoj stav kako bi ugodili svojim prekomorskim gospodarima i političkom okruženju", rekao je Medvedev, misleći na sadašnje ukrajinske vlasti.\nPrema rečima zamenika predsedavajućeg Saveta bezbednosti, kijevsko rukovodstvo na sledeći način shvata umetnost diplomatije:\n"Domaći Talerijani (jedna od najstarijih francuskih aristokratskih porodica), potpisuju sporazume iz Minska, dogovaraju se u normandijskom formatu, a zatim nakon unutrašnjih turbulencija u Radi, na trgu ili zbog druge strane okeana, okreću svoj stav u potpuno drugom pravcu," naveo je Medvedev.\nPrema Medvedevu, kompromisi su mogući ponekad u politici, kao i odstupanja od utvrđene linije, ali ne u toj meri da se dogovoreni pristup promeni u dijametralno suprotan.\n"A nama i našim partnerima neprestano lažu i izbegavaju donete odluke. I nije poenta u konkretnom imenu ovog ili onog lidera. To je stav svih ukrajinskih pregovarača, njihova linija ponašanja, modus operandi", dodao je zamenik predsednika Saveta bezbednosti.\nPrema Medvedevu, takvim partnerima, koji se takmiče u stalnim glupostima, se ne može verovati.\n"To znači da su pregovori s njima apsolutno besmisleni", naglasio je on.\nGovoreći o ukrajinskom lideru Vladimiru Zelenskom, on je izrazio uverenje da je primoran da brani stavove koji su mu odvratni i nazvao ga "čovekom okrenutim naopačke".\nOn je takođe primetio da su sadašnje vlasti Ukrajine apsolutno zavisne, te da je zemlja pod direktnom stranom kontrolom. Prema Medvedevu, ova kontrola je mnogo oštrija od "interakcije SSSR-a sa pojedinim socijalističkim zemljama u određenom periodu".\n„U Ukrajini je zavisnost potpuna - od ubacivanja gotovine u njihove ekonomije (iz SAD-a i EU) do direktnog upravljanja ukrajinskim specijalnim službama (od strane njihovih američkih pokrovitelja)“, rekao je Medvedev.\nMedvedev je istovremeno naglasio da Ukrajina nema vrednost na liniji konfrontacije između Zapada i Rusije.\n"Nema budala koji bi se borili za Ukrajinu. Ali nema smisla da se bavimo vazalima. Moramo da poslujemo sa vladarom", uveren je on.\nSjedinjenim Državama nije potrebno ništa od Ukrajine osim sukoba sa Rusijom, dodao je on.\n"To znači da je takav savez izuzetno krhak i da će se u jednom trenutku raspasti u prah", naglasio je Medvedev.\nPrema njegovom mišljenju, u odnosima sa Ukrajinom za Rusiju nema drugog izlaza nego da se sačeka pojava tamošnjeg "razumnog rukovodstva koje će imati za cilj, ne konfrontaciju sa Moskvom i organizaciju moronskih krimskih platformi, nego izgradnju ravnopravnih i obostrano korisnih odnosa".\n"Samo sa takvim rukovodstvom Ukrajine vredi se pozabaviti. Rusija zna da čeka. Mi smo strpljivi ljudi", zaključio je Medvedev.


Nemiri u Belorusiji traju od 9. avgusta, kada je aktuelni predsednik Aleksandar Lukašenko, kojeg zapadni mediji nazivaju "poslednjim evropskim diktatorom", uzeo šesti predsednički mandat sa osvojenih 80,08 glasova birača.\n"Evropska unija pomno prati dešavanja koja su dovela do predsedničkih izbora održanih 9. avgusta u Belorusiji. Tokom izborne kampanje, narod Belorusije pokazao je želju za demokratskim promenama. Međutim, izbori nisu bili ni slobodni, ni pošteni", upozoravaju iz Saveta EU.\n"Državne vlasti sprovele su neprihvatljivo nasilje, prouzrokujući bar jednu smrt i mnogo povređenih. Hiljade ljudi je privedeno i pooštrena je sloboda okupljanja, govora i medija. Takođe, verodostojni izveštaji domaćih posmatrača pokazuju da izborni proces nije ispunio međunarodne standarde koji se očekuju od države koja učestvuje u OSCE-u. Narod Belorusije zaslužuje bolje", poručuju iz Saveta.\nOd oslobađanja političkih zatvorenika 2015. godine odnos između EU i Belorusije se poboljšao. Ali, kako je istaknuto u saopštenju Saveta EU, bez napretka u pogledu ljudskih prava i vladavine zakona, odnos između EU i Belorusije može se samo pogoršati.\n"U skladu s tim, mi ćemo procenjivati postupke beloruskih vlasti da se bave trenutnom situacijom i sprovesti dubinski pregled odnosa EU sa Belorusijom. To, između ostalog, može uključivati preduzimanje mera protiv odgovornih za nasilje, neopravdano hapšenje i falsifikovanje izbornih rezultata. Pozivamo belorusko političko vođstvo da pokrene istinski i inkluzivni dijalog sa širom javnošću kako bi se izbeglo dalje nasilje. EU će i dalje podržavati demokratsku, nezavisnu, suverenu, prosperitetnu i stabilnu Belorusiju", zaključuje se u saopštenju Saveta EU.\nDa podsetimo, nemački ministar spoljnih poslova Hajko Mas zatražio je danas od Belorusije da hitno oslobodi uhapšene demonstrante i novinare koji su, kako je rekao, mirno protestvovali koristeći "svoja demokratska prava".\nDiplomatski izvor rekao je agenciji Tass da će u Briselu 27. i 28. avgusta biti održan neformalan sastanak ministara spoljnih poslova EU i da će se tada razgovarati i o odgovoru EU na dešavanja u Belorusiji nakon predsedničkih izbora.\nNezadovoljni građani i večeras su se okupili u Minsku, a slike koje stižu iz ovog dela sveta i dalje obiluju nasiljem:\nBONUS VIDEO: Lukašenko - poslednji evropski diktator


Divlja lepota nove Roberto Cavalli kolekcije nameštaja - Lux Life luksuzni portal\nEvokativne boje, modni detalji i afrički uticaji, glavna su obeležja nove Roberto Cavalli Home Interiors kolekcije…\nČekajući Salone del Mobile.2021 kako bi prikazali svoje novitete u celosti, slavni brend nam ovoga ptua daje posebni uvid – The Wild Living – kao amblematsku postavku koja nam pripoveda o putu koji je Roberto Cavalli brend prešao od glamuroznih predloga, baziranih na nežnim i delikatnim paletama boja, pa do stila koji je više u skladu sa njihovim nasleđem.\nDnevni boravak koji nas asocira na afričke atmosfere, gde prirodna inspiraicja, koja je oduvek bila deo DNK ovog brenda jednostavno eksplodira u kaleidoskop dezena, tonova i dekoracija, direktna je referenca životinjskom svetu. Paleta boja bazirana je na asortimanu toplih tonova koji asociraju na savane i afričke pejzaže, uparene sa zlatom zarad luksuznog preokreta. Animal dezeni, u njihovoj čistoj i prirodnoj verziji, kombinuju se sa dragocenim materijalima, dok su reference modnog sveta izložene u krojevima, kreiranju eklektičnog i versatilnog miksa u savršenom stilu ovog brenda.\nU samom centru pažnje dnevnog boravka, sofa i fotelja Clifton linije hvataju našu pažnju svojom scenografskom privlačnošću i gostoljubivim formama. Tapacirani Nubuk kožom, ovi komadi nameštaja opiće vas svojim toplim narandžastim tonovima peščanih dina, koje kombinuju sa Tigresse somotom koji pokriva jastuke sofe i leđni naslon fotelje, kreirajući senzualnu i fascinantnu celinu. Zajedno sa eksternim strukturama, ova komada imaju “spiga” šavove koji nas asociraju na njihove modne kolekcije.\nPrefinjenost i kreativna versatilnost takođe se mogu videti u Tifnit fotelji, komadu nameštaja koji je okarakterisan nežnim i senzualnim formama i evokativnim materijalima. Tapacirung Tigresse dezena predstavlja strast prema egzotičnoj prirodi koja je oduvek karakterisala slavni brend, dok su zlatne refleksije koje možemo videti na spoljnoj strukturi i nogarama, savršeni jarki i luksuzni akcenti.


Izgrađeno 40 lovačkih kuća i šest lovačkih domova – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Regija Birač/Izgrađeno 40 lovačkih kuća i šest lovačkih domova\nIzgrađeno 40 lovačkih kuća i šest lovačkih domova\nZVORNIK – Na području regije Birač, koju čine opštine Zvornik, Osmaci, Vlasenica, Šekovići, Milići, Bratunac i Srebrenica, izgrađeno je više od 40 lovačkih kuća i šest lovačkih domova, za šta je utrošeno oko dva miliona KM, izjavio je član Upravnog odbora Lovačkog saveza Republike Srpske sa ove regije Zdravko Ilić.\nIlić je, obilazeći lovišta sa saradnicima, rekao novinarima da udruženja ove lovne regije planiraju da sagrade još 18 lovačkih kuća, za čiju bi izgradnju trebalo obezbijediti oko 350.000 KM, ističući da devet lovačkih udruženja sa oko 2.200 lovaca gazduju lovnom površinom od oko 205.000 hektara na području birčanske regije.\n„U lovištima regije Birač podignuto je 110 visokih čeka vrijednih oko 150.000 KM, a planira se uraditi još 60 čeka, za čiju će izgradnju biti potrebno oko 100.000 KM“, najavio je Ilić.\nPrema njegovim riječima, lovcima ove regije najveći dio aktivnosti bio je usmjeren na realizaciju godišnjih planova korištenja lovišta, odnosno domaćinskom gazdovanju, vodeći prvenstveno računa o uzgoju i zaštiti divljači.\nOn je napomenuo da je prioritet završetak lovačkog doma u Šekovićima za koji treba izdvojiti još oko 50.000 KM da bi bio u funkciji.\nIlić smatra da je u narednom periodu lovački dom na lovnom području opštine Zvornik među objektima za kojima postoji potreba da se grade.\n„Oko 700 lovaca iz dva lovačka udruženja sa područja opštine Zvornik pokazali su veliko interesovanje za jednim reprezentativnim objektom“, rekao je Ilić i podsjetio da je za njegovu izgradnju obezbijeđena lokacija i infrastruktura.\nIlić je dodao da je izuzetno dobra saradnja lovačkih udruženja sa područja opština Zvornik, Osmaci, Šekovići, Milići, Vlasenica, Bratunac i Srebrenica, što je rezultiralo razvojem infrastrukture, odnosno velikim brojem lovno-tehničkih i lovno-uzgojnih objekata.\nOn je istakao da su, zahvaljujući dobrom radu u cjelini, lovačka udruženja i istaknuti lovci nosioci najviših priznanja, ne samo Lovačkog saveza Republike Srpske, nego i priznanja u svojim lokalnim sredinama.\nPrema njegovim riječima, u prošloj godini regija Birač postala je bogatija i za 107 novih lovaca, koji su uspješno položili lovačke ispite.\n„Kao pobornik prijateljskog druženja i saboravanja, želim da nas 2015. godina još čvršće uveže nitima međusobne saradnje, druženja i iskrenog prijateljstva, kako na nivou regije Birač, tako i naše regije sa susjedima i Lovačkim savezom Republike Srpske u svim elementima koji lovstvo čine lijepim i korisnim“, naglasio je Ilić.\nlovačke kuće lovački domovi regija birac\nVečeras doček olimpijaca ispred Skupštine grada u Beogradu


Bez „ruske pretnje“ NATO-u preti siromaštvo - 14.04.2015, Sputnik Srbija\nPropaganda novog hladnog rata donosi svoje plodove — vojni rashodi se uvećavaju u čitavom svetu. Nove „pretnje“ donose veliki profit vojnim kompanijama i... 14.04.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rusija, svet, ron pol, nato\n07:00 14.04.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nPrema rečima političara, vlada Nemačke je objavila prošle nedelje da namerava da kupi 100 tenkova „Leopard“. Nemačka vlada tvrdi da su ovi tenkovi, koji mogu koštati skoro pola milijarde dolara, odgovor na novu „previše samouverenu“ politiku Rusije u regionu. „Bez obzira što Rusija nije napadala, niti pretila ijednoj zemlji u regionu, tim pre zemljama-članicama NATO“, piše Pol.\nPredsednik Estonije: NATO nije što je nekad bio\n12 April 2015, 12:45\nNuklearni bunker SAD iz vremena hladnog rata kod Šajen Mauntin, država Kolorado, koji je skoro 25 godina nakon pada Berlinskog zida bio zatvoren, sada se vraća u život. Pentagon je izdvojio oko milijardu dolara za modernizaciju objekta do nivoa iz vremena hladnog rata. „Izvođač radova — vojna kompanija „Rajteon“ koja je glavni sponzor analitičkih centara, kao što je Institut za izučavanje rata, koji stalno vode propagandni rat. Siguran sam da će ovakvi veliki ugovori doneti veliki profit“, piše političar.\nI NATO-u predstoji skupa obnova, navodi Pol. Alijansa od 2010. godine pravi novo sedište u Briselu i konačna cena zgrade koja izgleda kao „gnusna kandža“ iznosi više od milijardu dolara. „To više od dva puta prevazilazi planirani budžet. Kakav beskoristan posao! Treba li se čuditi tome što činovnici i generali NATO-a stalno pokušavaju da nas zaplaše pričama o novoj ruskoj pretnji?“, pita se Pol. On navodi da su pravi neprijatelji SAD i EU, ne Rusi, već poreski obveznici.\n„Mi smo žrtve ovog nezadrživog rasta vojnih troškova. Elita se plaši da će zavladati mir, što će se loše odraziti na njihov profit“, piše Ron Pol.


Može li Novak da dovede Mercedes | SEEbiz.eu\nMože li Novak da dovede Mercedes\nObjavljeno: 08.02.2012 / 12:22\nBEOGRAD - Novak Đoković je najveći ekonomski ambasador Srbije jer svojim uspehom privlači strane investitore da dođu u Srbiju, kažu marketinški stručnjaci i ekonomisti.\nStručnjaci naglašavaju da je najbolji svetski teniser, koji je prekjuče osvojio prestižnu sportsku nagradu Laureus, pravi mamac za potencijalne strane investitore.\nOni podsećaju da je Novak Đoković postao najpoznatije lice Srbije, i da bi, pored velikog značaja domaćem sportu, Srbiji mogao da donese i ekonomski boljitak.\nInvestitori idu gde im se isplati\nDirektor marketinške agencije Komunis Ivan Stanković kaže da će investitori ići tamo gde im se isplati, ako imaju dobre uslove, tržište i olakšice. "Novakovi sponzori neće otvoriti proizvodnju u Srbiji samo zato što sarađuju s njim. Treba razdvojiti ljubav od novčanika", kaže Stanković, ali dodaje da će se zbog Noleta neki investitori više zainteresovati za ulaganja u Srbiju. "On je svakako naš ekonomski ambasador", navodi Stanković.\nDirektor agencije za odnose sa javnošću Pragma Cvijetin Milivojević kaže da ime Novaka Đokovića u poslovnom svetu mnogo vredi i da ga ne čudi što najjače svetske kompanije žele da im baš on bude zaštitno lice.\n"To je dobro za Novaka, ali i za Srbiju. Ne treba zaboraviti da je Nole posle osvajanja Vimbldona u Srbiju doveo vlasnika 'Serđa Takinija', kog je primio i predsednik republike. On je veliki svetski brend, ne bi me iznenadilo da bude magnet i za druge svetske kompanije, uključujući i Mercedes", ističe Milivojević.\nOn naglašava da postoje realne šanse da baš nemački gigant odluči da dođe u Srbiju. "Ako znamo da je predsednik Tadić nedavno rekao da se čitava priča sa automobilskom industrijom ne završava sa Fijatom, već da postoji mogućnost dovođenja još dva potencijalna kupca u Srbiju, onda je moguće da Novak bude zaslužan za početak priče o Mercedesu u Srbiji", kaže Milivojević.\nMilivojević dodaje da je ulaganje u Novaka investicija koja se najviše isplati, jer će zbog njega u Srbiju doći novi i jaki investitori.\nDirektor Instituta za tržišna istraživanja Miloje Kanjevac uveren je da bi Srbija, zahvaljujući Fijatu i Mercedesu, postala velesila u automobilskoj industriji u Evropi. "Investicija nemačkog giganta u Srbiju bila bi za nas sedmica na lotou. To bi povećalo zaposlenost naših ljudi i kao nikada ojačalo srpsku privredu", kaže Kanjevac.\nProfesor na Filozofskom fakultetu Miodrag Zec ističe da investitori dolaze u zemlje gde mogu da zarade i da tu odlučuje razum, a ne prijateljstvo. "Za investitore je suština da zemlja u koju ulažu ima dobar poslovni ambijent, uslove i regulativu. Novak Đoković kao predstavnik naše zemlje može da pomogne imidžu Srbije, ali ne može da bude odlučujući faktor za investitore", rekao je Zec.\nProfesor Ekonomskog fakulteta Dragan Đuričin smatra da Novakovo ime mnogo vredi u poslovnom svetu.\n"Mercedes zna koliko on vredi i zato ulaže u njega. To je pozitivna stvar i ima dosta značaja jer može da bude inicijalna kapisla za neka ulaganja i u Srbiju. Uveren sam da bi od toga dobit imala i zemlja, ali i njegova porodica koja dobro ekonomski razmišlja", ističe Đuričin.\nVlasnik ITM grupe Toplica Spasojević kaže da svaki investitor koji razmišlja o Srbiji kao destinaciji za ulaganje više neće imati iskrivljeno mišljenje o nama. "Kada investitori budu odlučivali da li da grade fabriku u Rumuniji ili kod nas, sigurno će više pažnje posvetiti srpskom tržištu jer znaju da je prvi reket sveta iz Srbije", naglašava Spasojević, i otkriva da u Novaku vidi budućeg biznismena.\n"Verujem da će tek kada Novak završi igračku karijeru krenuti stopama biznisa i da će njegovi pravi rezultati za srpsku ekonomiju tada doći do izražaja u velikoj meri", zaključuje Spasojević.\nTagovi: Srbija, Beograd, Novak Djokovic, Mercedes-Benz, Sportska nagrada Laureus, Ekonomski strucnjaci, Novak Djokovic, Dobar mamac za investitore


Beogradski glas – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je da su pripadnici obezbeđenja Predsedništva reagovali u skladu sa zakonom i uz primenu minimalne sile prilikom protesta „Jedan od pet miliona“ i apelovao na njih da demonstrantima ubuduće dozvole da rade šta god žele, osim da upadnu u samu zgradu.\nNa konferenciji za novinare u Predsedništvu, Vučić je rekao da su svi ljudi iz obezbedjenja pripadnici Vojske Srbije i da tu nije bilo nijednog pripadnika privatnog obezbeđenja.\nOn je najavio da ubuduće neće biti obezbedjenja ispred zgrade niti ograde već da će samo biti devojke iz obezbeđenja koje će upozoravati na eventualno kršenje zakona, a takođe je izrazio nadu da makar njih neće napadati.\nVučić je rekao da je u šetnji tokom protesta bilo izmedju 356 i 384 ljudi a da je ispred Predsedništva bilo izmedju 225 i 228 demonstranata, kao i da su na njegovo iznenadjenje u većem broju bila prisutna i „maloletna romska deca“.\nOn je naveo da su pripadnici obezbedjenja tolerisali sve njihove aktivnosti kao što je šaranje prozora ili bacanje rolni toalet papira.\n„I kada je krenulo nasilno rušenje ograde ispred Predsedništva, fizičko obezbedjenje je reagovalo bez upotrebe orudja i oružja i uz minimalnu upotrebu sile. Lagali su da je privatno obezbedjenje bilo, nikakvo privatno obezbedjenje, to su ljudi iz Vojske Srbije koji su čuvali tu zgradu i kada je Boris Tadić bio predsednik. Reagovali su veoma blago i rezultat su dve ogrebotine a i jedan naš je ogreban“, rekao je on.\nOn je pozvao pripadnike Vojske policije da „ne poštuju striktno zakon“ i ubuduće dozvole učesnicima protesta sve što žele, osim da udju u samu zgradu jer će tada biti prinudjeni da reaguju po zakonu.\n„Pozivam ih da ne bude nikakvo obezbedjenje. Samo devojke iz Vojne policije, a i one samo da ih upozore da je to kršenje zakona. I neka se i one sklone… Neće više videti muškarca u obezbedjenju, samo devojke. Nadam se da im neće pasti na pamet njih da tuku, mada i te devojke umeju same da se brane“, rekao je on.\nVučić je rekao da želi da tako omogući opoziciji da pokažu svoje pravo lice i ocenio da su učesnici protesta želeli da izazovu provokaciju jer nemaju šta drugo gradjanima da kažu.\nOznakeAleksandar Vučić Naslovna-centar Naslovna-traka\n„Unutar SNS-a u toku je sukob klana Andreja Vučića i klana Nebojše Stefanovića“\nI deset meseci posle „ostavke“ Babić se zajedno sa Vučićem pojavljuje kao direktor\nVojska da kaže ko je naredio brutalno prebijanje ispred Predsedništva: Da li je to pokazatelj kako bi izgledao svaki dogovor sa Vučićevom vlašću?


Saopštenje sa 70. sjednice Vlade SBK - 2021.g. - Vlada SBK - KSB\n- Odluku o izdvajanju sredstava Budžeta SBK za 2020. godinu JU Edukacijsko-rehabilitacijskom centru “DUGA” Novi Travnik. Iz sredstava Budžeta SBK za 2020. godinu – sa pozicije Tekuće rezerve Vlade SBK izdvajaju se sredstva u iznosu od 55.000,00 KM JU Edukacijsko-rehabilitacijskom centru “DUGA” Novi Travnik, na ime sufinansiranje nabavke vozila za prijevoz korisnika usluga centra. Sredstva iz ove odluke uplatit će se na žiro račun JU Edukacijsko-rehabilitacijskog centra “DUGA” Novi Travnik.\n- Odluka o raspodjeli medicinske i zaštitne opreme donirane od strane SR Njemačke, za potrebe zdravstvenih ustanova SBK. Više informacija možete dobiti u Ministarstvu zdravstva i socijalne politike.\n- Suglasnost Skupštini Srednjobosanskog kantona na Plan javnih nabavki za 2021. godinu.\n- Saglasnost za izvođenje radova na uređenju kancelarijskog prostora Skupštine SBK, procijenjena vrijednost radova iznosi 1.500,00 KM sa PDV-om.\n- Odluka o izvršenju neplaniranih sredstava u Budžetu SBK za 2020. godinu, odlukom se dopušta izvršenje ostvarenih vlastitih prihoda u iznosu od 1.503,00 KM Srednjoj školi „Nikola Šop“ Jajce, neplaniranih u Budžetu SBK za 2020. godinu. Sredstva se dodjeljuju navedenoj školi na stavku „Izdaci za energiju“.\n- Odluka o izvršenju neplaniranih sredstava u Budžetu SBK za 2020. godinu, odlukom se dopušta izvršenje ostvarenih vlastitih prigoda u iznosu od 10.229,55 KM, Ministarstvu prostornog uređenja, građenja, zaštite okoliša, povratka i stambenih poslova neplaniranih u Budžetu SBK za 2020. godinu. Sredstva iz ove odluke dodjeljuju se na stavku „Ugovorene i druge posebne usluge“.\n- Odluka o izvršenju neplaniranih sredstava u Budžetu SBK za 2020. godinu, odlukom se dopušta izvršenje ostvarenih namjenskih prigoda u iznosu od 10.000,00 KM Fondu za zaštitu okoliša SBK, neplaniranih u Budžetu SBK za 2020. godinu. Sredstva iz ove odluke dodjeljuju se na stavku „Subvencije javnim poduzećima – za utopljavanje zgrada, zbrinjavanje otpada, vodovod i kanalizaciju.


Putin: Rusija ne smatra da se pitanje statusa Kosova može rešiti nametanjem\n«Rusija ne smatra da se pitanje kosovskog statusa može rešiti nametanjem, bez pristanka srpske strane» izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin u susretu sa novinarima na samitu G8.\nNa pitanje pod kojim bi uslovima Moskva pristala na plan zapadnih partnera, koji insistiraju na tome da Kosovo postane nezavisno, možda u roku od šest meseci ili godinu dana, Putin je ponovio da je ruska pozicija zasnovana na fundamentalnim principima medjunarodnog prava, koji govore o potrebi zaštite teritorijalnog integrieta država.\n«Naš stav je zasnovan i na Rezoluciji 1244 koju je usvojio Savet bezbednosti UN i niko je do sada nije ukinuo» kazao je Putin, dodajući da je u tekstu rezolucije zapisano da je Kosovo neotudjivi deo Srbije.\n«Pokušavaju da nas ubede da se problem može rešiti bez pristanka umešanih strana, u ovom slučaju – srpske strane. Mi ne mislimo da je to ispravno, sa moralnog ili pravnog stanovišta. Treba da budemo strpljivi i saradjujemo i sa kosovskim Albancima i Srbima. Treba da se pridržavamo zajedničkih principa medjunarodnog prava, i ne treba da namećemo svoju volju drugim zemljama, niti ponižavamo druge narode» poručio je predsednik Rusije.\nPutin je upozorio da bi, ukoliko svetski lideri dodju do zaključka da je u današnjem svetu princip samoopredeljenja važniji od teritorijalnog integriteta država, istim principom trebalo da se rukovode u svim regijama sveta, a ne samo oblastima u kojima bi «ruski partneri želeli da se taj princip primenjuje».\n«U tom slučaju, pravo na samoopredeljenje treba dati i narodima koji žive u bivšoj Jugoslaviji, i narodima malih post-sovjetskih republika, zato što nema razlike izmedju njihove i ove druge situacije» istakao je Putin, navodeći da je u oba slučaja trenutna situacija posledica sastava nekadašnjih komunističkih imperija, te da su u oba slučaja te zemlje prošle kroz periode etničkog čišćenja i zločina, kao i da su de facto nezavisne.


Život jeftin, a cene visoke - IN Medija\nPorast cena sve većeg broja proizvoda u Srbiji opravdava se uticajem pandemije, porastom cena transporta, vremenskim nepogodama ali i usklađivanjem u odnosu na cene akciza i državnih dažbina. Poslednja najava poskupljenja odnosi se na skok cene kafe na domaćem tržištu dok su ovom poskupljenju prethodilo brojno povećanje cena mesa, ulja, povrća, voća,struje i goriva. Međutim, za sva poskupljenja postoji logično objašnjenje, tvrde stručnjaci.\nPoskupljenje kafe u Srbiji najavljeno je do kraja godine, kada bi ovaj omiljeni napitak poskupeo za 10% dok bi u toku naredne godine cena kafe mogla ponovo da ide gore za 5 odsto.\nAleksandar Bogunović sekretar Udruženja za biljnu proizvodnju i prehrambenu industriju Privredne komore Srbije, kazao je za Tanjug da se kafa, koja je na tržištu trenutno, povlači iz zaliha a da je na globalnom nivou cena kafe skočila i do 90 procenata te da je poskupljenje neminovno.\nBogdanović je sličnu informaciju dao i javnom servisu, istog dana, sa razlikom što je naveo da cena kafe u Srbiji ide naviše već sledećeg meseca međutim u izjavi za RTS ne pominje moguće poskupljenje za iduću godinu.\nUsaglašen po jednom pitanju Bogdanović je za oba medija izjavio da je razlog skoka cena kafe u Srbiji desetkovan ovogodišnji rod kafe u Brazilu zbog mraza. On je kao primer naveo nestašicu kafe 1978. godine kada je do nestašice dovela slična situacija, ali je podsetio građane koji se „sećaju“ nestašice kafe od pre 43 godine, da je razlika što tada nismo imali logističku podršku za razliku od sada. Isto tako, utešno je to, što kafa ima istu cenu već 4 godine a da je za ovo poskupljenje osim mraza u Brazilu „kriva“ pandemija i porast cena transporta kao i zastoj u potrošnji kafe zbog zatvorenih ugostiteljskih objekata.\nKada su u pitanju poskupljenja naftnih derivata i za to postoji praktično objašnjenje, njega je za Tanjug dao generalni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović.\n-Cene goriva u Srbiji, kao i u celom svetu, poslednjih meseci su povećane, zato što je poskupela nafta kao sirovina za njihovu proizvodnju – kazao je on početkom avgusta. Na pitanje zašto se cene goriva u Srbiji razlikuju od cena goriva u regionu Mićović je naglasio da maloprodajna cena ima dva segmenta, jedan određuju naftne kompanije a drugi državne dažbine. U Srbiji državne dažbine iznose 55% od cene.\nMićović dodaje da kada se iz cena goriva u Makedoniji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori odstrani deo koji se odnosi na državne dažbine, vidi se da su kompanijske cene prilično ujednačene. Što znači da su cene goriva slične ali zavisi koliko država uzima. Osim akcize i PDV-a, u Srbiji se na gorivo plaća još nekoliko naknada kao što su naknada za formiranje obaveznih rezervi, za markiranje goriva, za monitoring kvaliteta, te naknada za energetsku efikasnost.\nOsim goriva u julu je poskupeo i tehnički pregled za automobile, za Novu.rs u Udruženju tehničkih pregleda su naveli da je od 5. jula, na snazi novi cenovnik tehničkih pregleda. Tako je cena skočila sa 4.800 na 7.200 za automobile, za mopede sa 3.600 na 4.800. Teretna vozila do 3,5 tone sa 7.200 na 12.000 dinara, dok za ona iznad 3,5 tone cena od 9.600 na 14.400 dinara. Kao razloge poskupljenja navode produženi tehnički pregled, kao i ulaganje i izdatke u opremu i video nadzor koji je, kako kažu, isto tako skup.\nU julu su poskupele i cigarete i to drugi put ove godine, cene paklica cigareta poskupele su za 10 odnosno zbirno za 20 dinara po paklici. Usklađivanje odnosno poskupljenje duvana u dva navrata u jednoj godini utvrđeno je 2017. godine akciznim kalendarom što znači da do 2025. godine svakih 6 meseci se uvećava cena akcize. Uz akcizu se uračunava i proporcionalna akciza od 33 odsto cene i na sve to se dodaje PDV. Sledeće poskupljenje cigareta, prema tempu očekuje se u januaru 2022. godine.\nPoskupela je i TV pretplata gde umesto doskorašnjih 255 dinara građani plaćaju novu cenu od 299 dinara.\n— Poskupeo je i građevinski materijal a samim tim i ugradnja materijala odnosno „ruke“ iznajmljenih majstora, prema grubim procenama porast cena građevinskog materijala u odnosu na prošlu godinu je do 50% – kazao je za IN Medija Branko Tomić izvođač iz Beograda.\nI cene jestivog ulja divljaju poslednjih meseci, u junu je cena za litar jestivog ulja bila oko 176 dinara po litri što je za više od 30 odsto skuplje nego prošle godine u isto vreme. Međutim, pred stavljanje zimnice cena ulja trenutno dostiže neverovatnih 208 dinara dok je u istom periodu u istom trgovinskom lancu, isto ulje (DIJAMANT) u Crnoj Gori oko 160 dinara odnosno 1.29 evra po litri.\nPoskupela je i štampa, dnevna i mesečna, neki od dnevnih listova podigli su cenu za simboličnih 5 dinara dok su neke od nedeljnih i mesečnih izdanja cenu svoje novine podigli od 50 do 100 dinara.\nPrema izveštaju Statističkog zavoda, cene proizvoda i usluga lične potrošnje u avgustu 2021. godine u odnosu na jul ove godine u proseku je povećan za 0,9 odsto. Potrošačke cene u istom periodu prošle godine uvećan je za 4,3 odsto dok su u odnosu na decembar 2020. uvećane za 4,6%. Cene su povećane u odnosu na jul mesec 2021. za 2% prehrana i bezalkoholna pića, transport 0,9%, rekreacija i kultura 0,8 , alkoholna pića, duvan, obrazovanje i zdravstvo za 0,2% dok je prema statistici pad cena zabeležen u grupi odeća i obuća -0,8%.\nEfekti povećanja zarada i penzija, ovim tempom porasta cena, ostaće neprimećeni iako je prema rečima resornog ministra Siniše Malog u Srpskom budžetu u mesecima najvećih poskupljenja, neočekivani suficit bio oko 60 milijardi dinara.\nTags akcize, porast cena, poskupljenje, rezerve, robne rezerve, statistika Author admin\nPrethodna Previous post: Superhammer\nSledeća Next post: Nove pesme Alitora na srpskom u oktobru\nSamo par dana pred početak nove školske godine, Predrag Kon epidemiolog i član Kriznog štaba kazao je da je doneta ...\nOstavite komentar na Epidemija dozvoljava smanjenje gradiva 20 odsto


Cvetanović: Leskovac se svakodnevno trudi da poboljša uslove života osobama sa invaliditetom - JuGmedia\nCvetanović: Leskovac se svakodnevno trudi da poboljša uslove života osobama sa invaliditetom\nPandemija zarazne bolesti Kovid-19 je duboko pogodila zajednice širom sveta, posebno osetljive grupe. Kao odgovorna lokalna samouprava, trudimo se da od prvog dana epidemije budemo u konstantnoj komunikaciji sa osobama sa bilo kojom vrstom invaliditeta nastojeći da im budemo na usluzi jer smo od preuzimanja odgovornosti istrajni u nameri da Leskovac bude grad jednakih mogućnosti po meri svih građana, saopštio je povod Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović.\nOn je izrazio žaljenje što zbog nepovoljne epidemiološke situacije ove godine neće biti organizovan tradicionalni prijem članova udruženja i organizacija osoba sa invaliditetom u kabinetu gradonačelnika\n“Iako smo svesni da i dalje postoje prepreke na čijem otklanjanju i dalje moramo da radimo, svojski se trudimo da našim sugrađanima olakšamo život prilagođavanjem ulica, ulaza u zgrade važnih institucija, škole, tržne centre itd. Od zvaničnih priznanja relevantnih institucija nam mnogo više znače potvrde koje nam sama udruženja upućuju, ali imamo sluha i za kritike i sugestije naših dragih sugrađana. I ubuduće ćemo nastaviti konstruktivnu komunikaciju sa svim udruženjima i organizacijama osoba sa invaliditetom jer smo svesni da nas očekuje još dosta truda i rada kako bi sve osobe sa invaliditetom bile potpuno uključene u naše društvo. Na tom putu vaša udruženja vidim kao saveznika i nadam se da ćemo zajedno u budućnosti ostvariti zacrtane ciljeve“, poručio je gradonačelnik Leskovca.\nOsobama sa invaliditetom olakšati pristup uslugama tokom pandemije\nKiša usporila setvu kukuruza\nKiša koja u aprilu gotovo neprestano natapa plodne oranice u Pčinjskom okrugu sprečila je ratare da setvu kukuruza započnu u optimalnom roku. Zbog…\nDođite da sviramo i Vranje, u srce diramo\nZaposleni u Muzičkoj školi „Stevan Mokranjac“ u Vranju ovih dana su uputili poziv svoj deci koja pohađaju drugi razred osnovne škole, a žele…\n03.12.2020. u 21:52\nSvake godine, na Dan osoba sa invaliditetom, 3. decembra, gradonačelnik organizuje, sada vec tradicionalni prijem članova udruženja i organizacija osoba sa invaliditetom kada ih uvek saslusa, cuje njihove predloge i sugestije i pokusava da im pomogne.\nNi u vreme ove pandemije nije zaboravio na njih nego im i ovim putem pruza podrsku i to je zaista pohvalno, jer mi kao drustvo moramo da se trudimo da im olaksamo zivot.\n07.12.2020. u 08:43\nIako onemogućen da organizuje tradicionalni prijem na dan osoba sa invaliditetom, gradonačelnik je još jednom pokazao da vodi računa o našim sugrađanima iz osetljivih grupa. Uvek spreman da sasluša i pomogne…


Predsednik Srbije posle sastanka s Borutom Pahorom: Naš susret je još jedna potvrda sadržajnog političkog dijaloga - Radio televizija Pančevo\n28. novembra 2021. 28. novembra 2021. 0105\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa predsednikom Slovenije Borutom Pahorom, a nakon sastanka je istakao da su odnosi dve zemlje na izuzetno visokom nivou.\n– Razgovarali smo o situaciji u regionu, bilateralnim odnosima, evropskoj perspektivi Srbije. Naš susret je još jedna potvrda sadržajnog političkog dijaloga. Mislim da imamo veoma dobre odnose sa Slovenijom. Kao primer za tu saradnju je činjenica da nam je trgovinska razmera gotovo milijardu i 200 miliona evra, dvostruko više nego pre 10 godina. Sigurni smo da ima još prostora za bolju i uspešniju saradnju i mislimo da će takva trgovinska razmena samo da raste. Očekujemo da se u narednom periodu odredi termin šeste zajedničke sednice dve vlade. Ono što je za nas važno i što je bila glavna našeg razgovora je put evropskih intergracija, predsednik Pahor je poznat da podržava integracije zemalja Zapadnog Balkana u EU – rekao je Vučić.\n– Razgovarali smo o svim regionalnim problemima, o situaciji na KiM, problemima, dijalogu u Briselu, trudeći se da se sačuva mir i stabilnost. Verujem da svaki razgovor koji vodimo može da bude jedan kamen u kući mira koju pokušavamo da izgradimo. Upoznao sam ga dodatno sa elementima inicijative Otvoreni Balkan i šta donosi zemljama učesnicama inicijativi – rekao je predsednik Vučić.\nPredsednik je istakao da je uloga Kfora veoma važna za očuvanje mira na Kosovu i Metohiji.\nPahor je rekao da je saradnja dve zemlje odlična i da ga to raduje.\n– Predsednik Vučić je počeo sa izjavom o biletarlin odnosima, želim i ja da istaknem to na početku. Setio sam se svojih prvih poseta Beogradu, 2009. godine, a kasnije i 2010. godine kada je počela normalizacija odnosa sa Srbijom. Mogu da konstatujem da je saradnja odlična, što me raduje, jer je važno za obe zemlje i stabilnost u regionu. Sa Vučićem razgovaramo o evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana. Kao što je i rekao Vučić uvek sam bio privržen ulasku ljudi Zapadnog Balkana u EU. Kao što znate, upozoravao sam da je prema mojoj proceni suviše spor proces priključivanja. Obe strane ovde moraju mnogo toga da urade nego što je učinjeno prethodnih godina. Ovde se Vučić i ja slažemo, ukoliko EU otvori svoja vrata državama u regionu, ta misao o promeni granica više ne bi postojala – kazao je Pahor u obraćanju.\nDvojica predsednika su nakon uvodnih reči, odgovarali na pitanja novinara.\nO otvaranju klastera\nPredsednik Vučić je rekao da ne namerava da se dodvorava, kada je reč o otvaranju klastera.\n– Nemam nameru da se bilo kome dodvoravam, ako hoćete da nam otvorite klastere super, hvala, ako nećete opet super hvala. Za nas je važno da Srbija ide napred, da ekonomski bude zemlja snažna. Očekujemo plus 6,7 odsto rasta.\nPahor je danas doputovao u Beograd, a na aerodromu “Nikola Tesla” dočekao ga je ministar finansija Srbije Siniša Mali. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić ugostio slovenačkog predsednika na radnom ručku u vili “Bokeljka”.


Autopark promoviše “Autopakao” - Rock SvirkeRock Svirke\nAutopark promoviše “Autopakao”\nU petak 27. januara grupa Autopark promovisaće svoj novi album pod nazivom „Autopakao“ od 20.30h.\nPromocija će se održati u Ustanovi kulture Parobrod (Kapetan Mišina 6a, Beograd), a ulaz je besplatan.\nAlbum će objaviti „Odličan hrčak“ poslednjih dana januara, a nastup Autoparka u Parobrodu biće ujedno i otvaranje druge sezone serijala „Rock ‘n’ Dorćol“.\nPostava Autoparka skoro je dopunjena novim članovima i sada ih ima sedmoro.\nPesma „Mi pomeramo stvari“ deo je soundtracka za film „The Box“ i za nju su snimili i spot.


Načelnik Zajedničkog štaba OS BiH generalpukovnik Anto Jeleč u prisustvu svojih saradnika primio je u službenu i prijateljsku posjetu visoku vojnu delegaciju Oružanih snaga Republike Slovenije na čelu sa generalmajorom Andrejem Ostermanom. Sastancima i razgovorima vojnih delegacija, koji su održani u Domu OS BiH u Sarajevu 18. oktobra 2017. godine, prisustvovao je vojni ataše R. Slovenije u BiH brigadir Žarko Henigman.\nPosjeta visoke vojne delegacije OS Republike Slovenije Oružanim snagama BiH se realizira u okviru aktivnosti Plana bilateralne posjete Bosni i Hercegovini i OS BiH od 17. do 19. oktobra 2017. godine na više lokacija u Bosni i Hercegovini.\nTom prilikom, načelnici oružanih snaga su razmijenili stavove o aktuelnim odbrambeno-sigurnosnim događajima, dosadašnjoj bilateralnoj i regionalnoj vojnoj saradnji te su detaljnije razgovarali o zajedničkim temama koje mogu jačati saradnju. Razmijenjena su iskustva iz različitih sfera života i rada oružanih snaga, s akcentom na zajedničke kapacitete kao i aktivnosti koje provode OS BiH i OS R. Slovenije, posebno kada je riječ o procesima rješavanja viškova municije i minsko-eksplozivnih sredstava (MiMES) i uspostavljanja životnog ciklusa municije kao bitnog faktora unapređenja sigurnosnog okruženja.\nZajednički je konstatirano da je današnji susret najodgovornijih osoba oružanih snaga dvije zemlje još jedna potvrda odlične saradnje, napominjući da postoje mogućnosti za njeno unapređenje u budućnosti. Ovakvi susreti dodatno zbližavaju, a ujedno su veoma bitan segment sveukupne saradnje u izgradnji međusobnog povjerenja, razumijevanja, stabilnosti i sigurnosti zemalja na Balkanu.\nU okviru plana posjete, delegacija OS R. Slovenije će posjetiti Ministarstvo odbrane BiH i tom prilikom sastati se sa ministricom odbrane BiH i njenim zamjenicima, kasarnu OS BiH u Rajlovcu, gdje će prisustvovati vježbi “Reakcija EOD tima na otkrivanje improviziranih ubojitih sredstava (IED)“, te posjetiti kulturno-historijske znamenitosti Bosne i Hercegovine.