Rusko rukovodstvo privrženo Južnom toku\n10.09.2012. / 10:50\nMOSKVA, Moskva je veoma privržena projektu Južni tok, pa će energetika i ekonomija ostati glavni pravci daljeg produbljivanja odnosa Srbije i Rusije, ocijenio je danas ruski analitičar Fjodor Lukjanov.\nUoči najavljenog sutrašnjeg sastanka predsjednika dvije države Tomislava Nikolića i Vladimira Putina, Lukjanov ističe da Rusija “nema naročitih političkih ambicija na Balkanu” i da je ekonomija glavna komponenta politike aktuelnog rukovodstva.\n“Nije isključeno da će zbog Južnog toka Rusija pokazati veću spremnost da se odazove na molbe Srbije za davanje kredita. Rusija se može odazvati na te molbe, ali ne beskonačno”, rekao je Lukjanov, koji je glavni urednik časopisa “Rusija u globalnoj politici”.\nPrema njegovim riječima, rusko rukovodstvo je “veoma privrženo” projektu Južni tok, iako se stručnjaci ne slažu koliko će on u perspektivi biti isplativ.\nAnalitičar takođe podsjeća da Evropska unija, ka kojoj Srbija teži, “ekonomski nije u situaciji da daje novac, dok je u Rusiji stanje bolje” pa se ne samo Srbija, već i neke članice Unije, recimo Kipar, obraćaju Moskvi za finansijsku podršku, a i zemlje poput Francuske sve više se zalažu za “diversifikaciju odnosa”.\nUpitan kako vidi odnose dvije zemlje, imajući u vidu da je Srbija nedavno dobila novog predsjednika i novu vladu, Lukjanov kaže da “u perspektivi neće biti velike razlike, i pored ličnih simpatija predsjednika Tomislava Nikolića za Rusiju”.\n“Bezuslovna je orijentacija Srbije da jačanje odnosa sa Rusijom bude još prioritetnije, na šta su u Moskvi obratili pažnju”, kaže analitičar i dodaje da je dio političara i komentatora u Rusiji “navijao” za Nikolića, ali da se Moskva nije miješala u izbore.\nS druge srane, ne može se reći da Rusija sa prethodnom vladom nije imala dobru saradnju, kaže Lukjanov i zaključuje da će odnosi dvije zemlje nastaviti da se razvijaju “dosta ujednačeno”. Tanjug\nTagovi: fjodor lukjanovjuzni tokmoskvarusija


Leon Kojen podneo ostavku na mesto savetnika Borisa Tadića\nРубрика: Политика, Актуелно Аутор: новинарство 1.371 пута прочитано Датум: 17.04.2007 Одштампај\nBEOGRAD – Politički savetnik predsednika Srbije Leon Kojen podneo je ostavku na tu funkciju i najavio ostavku na mesto koordinatora državnog pregovaračkog tima za Kosovo i Metohiju.\n„Juče sam podneo ostavku na mesto političkog savetnika predsednika Tadića i najavio ostavku na mesto koordinatora državnog pregovaračkog tima za Kosovo i Metohiju”, naveo je Kojen u izjavi dostavljenoj Tanjugu.\n„U takvoj situaciji jasno je da ne mogu više da obavljam te funkcije, niti da delim odgovornost za političke korake o čijoj sadržini naknadno saznajem iz medija”, preneo je Kojen.\n„To je pogotovu tačno danas kada, gotovo tri meseca posle održanih parlamentarnih izbora, nije konstituisana Narodna skupština. Pregovarački tim zbog toga nije mogao da ispuni obavezu da Narodnoj skupštini podnese izveštaj o svom radu posle 14. februara 2007. godine, kao što ni sama Narodna skupština nije mogla da donese preko potrebne odluke o mandatu i ovlašćenjima pregovaračkog tima”, naveo je Kojen.\n« « Претходне вести: Masakr u Virdžiniji – ubica iz Južne Koreje\nНаредне вести: Obnova Banjske primer uspešne saradnje crkve i države » »


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Košarka :: CSKA sedam od sedam, Barsa umalo od gotovog napravila veresiju\nEFES UBJEDLJIV 16. 11. 2018. 21:51 >> 22:10 0\nCSKA sedam od sedam, Barsa umalo od gotovog napravila veresiju\nCSKA je zadržao maksimalan učinak pobjedom na gostovanju Bajernu 93:79, dok je Barselona savladala Žalgiris u Kaunasu sa 88:85 poslije produžetka u sedmom kolu Evrolige.\n"Armejci" su posao završili tokom prvog dijela kada su stekli 18 poena prednosti 54:36.\nKori Higins je predvodio CSKA sa 18 poena, Peters je dodao 13, a Rodrigez 12 poena i 8 asistencija.\nĐedović i Vilijams najbolji u redovima domaćih sa po 14 poena.\nEkipa Svetislava Pešića upisala je petu uzastopnu pobjedu u Evroligi, dok Žalgiris zabilježio četvrti poraz.\nBarselonu su do pobjede vodili Kajl Kurič sa 15 i Ante Tomić sa 14 poena, dok je Jaka Blažić ubacio 11. Na drugoj strani, najefikasniji je bio Aron Vajt koji je postigao 21 poen, dok je Nejt Volters dodao 19.\nBarselona je vodila tokom čitave utakmice, a sredinom četvrte dionice imala je prednost od 11 poena.\nPoenima s linije penala Žalgiris je uspio da smanji zaostatak u posljednjim minutima meča, a uz dvije vezane dvojke je došao i do izjednačenja. Domaća ekipa imala je posljednji napad na meču i šansu za pobjedu, ali Brendon Dejvis nije uspio da pogodi, pa se otišlo u produžetak.\nKošarkaši Barselone ponovo su poenima s poludistance došli do prednosti u produžetku, dok je Žalgiris promašivao neke otvorene šuteve, te nije uspijevao da se približi na više od tri poena.\nKošarkaši Efesa pobijedili su na svom terenu Panatinaikos sa 78:62.\nNajefikasniji igrač utakmice bio je košarkaš Efesa Rodrig Bobua, koji je upisao 19 poena, Adrien Moerman dao je 17, dok je srpski reprezentativac Vasilije Micić postigao 11 poena.\nU Panatinaikosu su po 11 poena postigli Nik Kaltes i Tomas Dešon.\nVeć u prvoj četvrtini Efes je stigao do prednosti od osam poena, da bi na kraju druge dionice ona iznosila 16 poena.\nUz precizan šut sa poludistance Efes je održavao prednost tokom cijele utakmice, a u posljednjim minutima je stigao i do +19. Poenima s linije slobodnih bacanja Panatinaikos je smanjio zaostatak, koji je na kraju iznosio 16 poena.\nPoslije ove utakmice, Efes ima pet pobjeda i dva poraza, dok grčki tim ima skor 4/3.


Trebinje je dobilo još jednog, velikog šampiona. Epilog je to još jednog nastupa članova Atletskog kluba Trebinje na Prvenstvu BiH za juniore i juniorke.\nNaime, danas je u Sarajevu održan drugi dan Prvenstva BiH za juniore-ke, na takmičenju je učestvovalo 24 ekipe. Takmičar AK „Trebinje“ Marko Šuković pobedio je u disciplini skok u vis sa preskočenih 208 cm što je novi rekord BiH za mladje juniore i rekord Republike Srpske u kategoriji juniora i seniora. „Zadovoljan sam što sam ostvario rezultat novog državnog rekorda sa 208cm. Sledeće nedelje me čeka seniorsko prvenstvo BiH gdje ću pokušati da ostvarim još bolji rezultat“, skromno će za hercegsport Marko Šuković.\nKatarina Filipović je osvojila treće mesto i bronzanu medalju u disciplini bacanje koplja. Na takmičenju je učestvovala Sara Tomić u disciplini 800m i osvojila 4 mesto sa postignutim ličnim rekordom 2:23,62 kao i Emilija Pikić u skoku u dalj. Ovom pobedom i ostvarenim rezultatom Marko Šuković je obezbedio mesto u reprezentaciji za učešće na Balkanskom Prvenstvu za juniore koje će se održati u Istanbulu 11 – 12 juna.\nMarku Šukoviću balkansko zlato u skoku u vis


Prvi put nakon Drugog svetskog rata, nemačka vojska uočena na granici Rusije! Evo šta se sprema... | WebTribune\nHome IZBOR Prvi put nakon Drugog svetskog rata, nemačka vojska uočena na granici Rusije! Evo šta se sprema…\nPosted date: фебруар 12, 2017 In: IZBOR, SPEKTAR\nNakon nedavne “invazije“ NATO-a u Poljsku, po prvi put nakon Drugog svetskog rata, nemačka vojska je viđena na teritoriji Litvanije. U nedavnom govoru, Angela Merkel je naglasila potrebu Evrope da stane u njihovu odbranu, kao odgovor na prisustvo Donalda Trampa u američkom rukovodstvu.\nPogoršanje odnosa između SAD-a i Nemačke je prvobitno otkriveno skandalom prisluškivanja od strane Nacionalne agencije za bezbednost (NSA), ali, postepeno, celokupna slika je pokazala da je ovo transatlanski ekonomski rat između velikih kompanija i banaka.\nIzjave Merkelove bi se mogle smatrati zvaničnom izjavom najdubljih aspiracija Nemačke da postane autonomna sila koja dominira evropskim kontinentom. Očigledno, Nemačka će nastojati da iskoristi i Bregzit, i predsednika Trampa.\nBregzit će Nemačkoj pružiti priliku da poveća svoj uticaj usled promene ravnoteže moći, pogotovo sada kada se Francuska čini slabom – klizeći iza jednostavnosti sado-monetarzma i neoliberalnog uništavanja Berlina. Ova stanja (formirana grčkim eksperimentom) su neophodna Nemačkoj da očuva povoljan model za suficite. To bi mogla da bude čvrsta osnova na kojoj će Nemačka biti u stanju da uspostavi jaku i modernu ratnu mašineriju.\nŠto znači da Merkelova zna da ekonomski suverenitet nije dovoljan da zemlja postane velika sila. Neophodno je imati čvrsto vojno prisustvo i “sfere uticaja“ na ili u kolonijama finansijskih dugova. Nemačko vojno prisustvo u Litvaniji je prvi korak u tom pravcu, jer su baltičke zemlje već postale nemački “sateliti“ na polju ekonomije.\nStoga, Merkelova ne bi trebalo da bude veoma nezadovoljna nedavnim Trampovim izjavama, u kojima je on opisao NATO kao “zastareli“ savez. Nemačka može iskoristiti NATO kao izgovor da postavi vojsku u istočnoj Evropi, koja može ostati trajno u skladu sa novim čistim evropskim vojnim savezom u budućnosti.\nDakle, dok će Tramp biti zauzet pokušajem da “namami“ Rusiju da prekine svoj savez sa Kinom, Nemačka može pronaći priliku da stvori treći stub između obnovljene anglo-američke ose i kinesko-ruskog bloka, tako zamenjujući američku hegemoniju u Evropi i pokrivajući vakuum moći koji bi nastao raspadanjem NATO saveza.\nMeđutim, mnogo stvari može da krene naopako.\nPre svega, pod sadašnjim okolnostima i u multipolarnom, složenom i nestabilnom globalnom geopolitičkom okruženju, gde čak i velike sile trebaju saveze da bi preovladale, izvesno je da Nemačka nema težinu da izgradi svoju “imperiju.“ Apsolutna posvećenost evropskih partnera je ključni faktor za tu svrhu.\nČini se da to pokušavaju da postignu na pogrešan način. Ovaj put ne koriste vojnu silu kao u Drugom svetskom ratu, nego u brutalnom ekonomskom ratu. Nemačka koristi svoju ekonomsku moć i kontrolu Evropske centralne banke da uvede mere štednje, sado-monetarizam i neoliberalno uništenje kroz tihe finansijske udare u Irskoj, Italiji i na Kipru, kako je opisano u nedavnom dokumentarcu “Ovo nije puč“ Marsa Hadjistefanoua.\nSa padom političkog establišmenta u Grčkoj i uspona Koalicije radikalne levice na vlasti, ECB je bila primorana na otvoren ekonomski udar, kada je Aleksis Cipras odlučio na referendumu o novim destruktivnim merama kao što je iskorišćavanje ECB, MMF-a i Evropske komisije.\nOvaj način izvršenja je imao veoma negativne reakcije širom evrozone. Dodajmo tome i izbegličke krize i nepoznati faktor nazvan Dojče banka, i da može pokolebati evrozonu usled zastoja grčke krize, i imate savršenu destruktivnu mešavinu koja može staviti tačku na nemačke snove, ponovo.\nZa sada, franskuski politički establišment prati Nemačku sa apsolutnom posvećenošću. To je zbog toga što nemački i francuski politički establišmen služe velikoj evropskoj prestonici kroz neoliberalnu dogmu. Ovo je postalo posebno jasno kada je Grčka žrtvovana kako bi se spasile nemačke i francuske banke.\nMeđutim, stvari se brzo manjaju u Evropi. Čini se da političke stranke koje su dominirale u prošlosti, najmanje 40 godina, na primer Demokratska desnica i Socijaldemokrate, propadaju. Dakle, stvari mogu postati loše za Nemačku sa mogućim usponom Marin le Pen na vlasti. Nedavno je Le Penova izjavila da će povući Francusku ne samo iz NATO-a, nego i iz Evrposke unije, ako bude izabrana i preuzme vlast nad Franuskom.\nOsim toga, pod ovim uslovima, Nemačka se sučava sa ozbiljnim obavezama. U hipotetičkom, ekstremnom scenariju, mogući vojni savez evropskih zemalja pod nemačkom hegemonijom, morao bi da podrazumeva i odbranu Grčke, na primer, ako bi Turska krenula preteći protiv nje, izazivajući otvoren konflikt.


Reagujte na propagandu Vučićevih medija - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nVeći mediji u Srbiji danas pišu:\nKURIR: OVAKO ŽIVE SRBI NA KOSOVU: Plašimo se čak i da zaspimo! Samo varnica fali da sve kulminira STREPNJA Više od 500 građana severnog dela Kosovske Mitrovice protestovalo juče kod mosta jer su zabrinuti da albanske snage nasilno ne uđu u njihov deo grada. Posle odluke Prištine da prekine nastavak dijaloga s Beogradom, na severu Kosova juče je čitavog dana bila vrlo napeta situacija. Istovremeno, na jugu Srbije povećana je borbena gotovost vojske, a obezbeđeno je i veće prisustvo specijalnih jedinica MUP Srbije.\nINFORMER: VUČIĆ O ALBANSKIM PRETNJAMA: Imaju zidove od četiri metra oko svojih kuća, a smeta im ograda od 80 centimetara!\nEVO ŠTA BODE OČI ŠIPTARIMA! Prete Srbima zbog zida na mostu u Kosovskoj Mitrovici!\nPremijer Aleksandar Vučić izjavio je danas da ni EU ni Priština ne poštuju dogovoreno i stalno menjaju\nSRBIJA DANAS: Srbi sa severa i juga Kosova i Metohije uplašeni su zbog atmosfere koja se stvara, a koja podseća na onu koja je bila u vreme pogroma srpskog naroda, ocenili su večeras zamenik kosovskog premijera Branimir Stojanović i gradonačelnik severne Mitrovice Goran Rakić.\nMAKAR PLATIO GLAVOM, SVE ĆU IH NAUČITI PAMETI\nBLIC: "NAORUŽANI DO ZUBA, MALTRETIRAJU KOGA STIGNU" Surova svakodnevica Srba sa Kosova opkoljenih albanskim specijalcima. Maltretiraju žene, devojke decu, zaustavljaju ih na ulici, viču na njih...\nOvo su neki od propagandističkih tekstova koji su objavljeni tokom današnjeg dana i za cilj imaju sejanje strahu kod srpske zajednice n Kosovu, da podstiču na mržnju, da ometaju procese učlanjenja Kosova. Medije u Srbiji kontroliše njen premijer, koji je ulogu medija u širenju govora mržnje apsolvirao tokom devedesetih godina, kada je bio ministar informisanja. Sve to se čini s ciljem sakupljanja poena i bežanja od realnosti koja je više nego jasna u Beogradu: strašno stanje u ekonomiji, zdravstvu, obrazovanju i na svakom drugom polju. Dakle, kako bi se skupili glasove i kako bi se zaboravili svi problemi, glava šire javnosti se okreće, svaki put pred izbore, prema KOSOVU. Pozivam međunarodnu zajednicu, ambasade na Kosovu, Kancelariju EU-a na Kosovu, da za dobrobit naših građana, mira sigurnosti i stabilnosti, reaguju na ove LAŽNE tekstove, da ih oštro osude i da kazne Srbiju za ovakve postupke. Obeshrabrujuće je što visoka zvaničnica OEBS-a, Dunja Mijatović čija su misija slobodni i nezavisni mediji ne reaguje sada na ovu užasnu medijsku kampanju u Beogradu.


U toku konzervacija drvenih delova Suvače - TVRUBIN\nU toku konzervacija drvenih delova Suvače\nU okviru IPA projekta prekogranične saradnje Mađarska Srbija „Mlinovi koji melju, putevi koji spajaju – putevi mlinova” počeli su konzervatorski radovi drvenog mehanizma mlina u Suvači koja je 1899. godine iz Padeja donešena u naš grad. Celokupan projekat vredna je 500.000 evra od čega Narodnom muzeju pripada 101.000 evra, istakla je Lidija Milašinović, direktorica Narodnog muzeja.\nRadove izvodi konzorcijom firmi „Dekorat“ i „Niković“ iz Beograda. Tim stručnjaka predvodi Jovan Petronijević, konzervator za drvo. Posao je počeo 29. novembra i treba da bude završen za dva meseca. Kako napominje Petronijević stepen devastacije je jako velik, a razlog tome je što nikada ranije drveni delovi nisu restauirarni.\nPo završetku konzervatorskih radova, prema projektu, počeće izgradnja novog objekta u dvorištu za posetioce. Građevinski radovi koštaće 48.000 evra. Krajnji rok za završetak čitavog projekta je 28. februar naredne godine.\nPre šest godina na Suvači je rađena hitna intervencija na krovnoj konstrukciji jer je krov prokišnjavao.\ndecembar 6, 2019 Aleksandra Djuran\n← Uzgajaju salatu sa novom tehnologijom Uhapšeni maloletnici zbog razbojništva →


Zicer za Efes, Bajern rasterećen - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Zicer za Efes, Bajern rasterećen\nVečeras u Istanbulu i Milanu počinje Top 8 faza Evrolige\nZicer za Efes, Bajern rasterećen\nVečerašnjim susretima u Istanbulu i Milanu počinje Top 8 faza Evrolige.\n0Piše: N. M. 20. aprila 2021. 07.49 Izmenjeno: 07.50\nNa tri dobijene utakmice, po sistemu 2-2-1, Efes i Real, odnosno Armani i Bajern započeće misiju odlaska na fajnal-for u nemačkom Kelnu.\nDan kasnije, Barselona protiv Zenita, kao i CSKA u serijalu sa Fenerbahčeom imaće identična iskušenja.\nIgračima Efesa još uvek je gorak ukus u ustima zbog poništavanja prethodne sezone zbog pandemije korona virusa.\nEstetski gledano, istim stilom igre, Vasilije Micić i saigrači prokrčili su ove sezone put do četvrtfinala, uvereni da nepravdu mogu ispraviti, ne samo prolaskom na F4, već i osvajanjem titule.\nU regularnom delu obe ekipe ostvarile su po pobedu u međusobnim duelima; Efes je u nizu od 11 trijumfa na poslednjih 13 utakmica, dok je Real kaparisao kartu za Top 8 tek u poslednja dva kola.\nJasno je da Ergin Ataman predvodi tim sa najboljim napadom Evrolige, međutim u igri na veliki broj poseda odlično se snalazi i Real.\nMadriđani su nedavno morali da se rastanu i sa Gabrijelom Dekom (Oklahoma), koji je kao i Fakundo Kampaco u toku sezone otišao u NBA, međutim podatak da su u seriji od šest trijumfa u svim takmičenjim, ilistracija je znatno bolje forme i sposobnosti trenera Pabla Lasa da ekipu adaptira na sve kadrovske promene.\nReal će nastupiti sa oporavljenima LJuljom i Rudijem Fernandezom, uzdajući se pritom i u kreativnost Laprovitole (3,7as) odnosno defanzivne sposobnosti Tejlora, Abaldea, i posebno Tavareša pod obručem.\nBiće to serijal dve izuzetne trojkaške ekipe: sa 10,3 ubačenih Real je najefikasniji u tom segmentu u Evroligi, dok je Efes tik iza španskog velikana sa 10,1 trojkom po utakmici.\nVasilije Micić je sa prosekom od 16,1 poenom peti strelac Evrolige, i osmi asistent (5as).\nSerijal između Milana i Bajerna možda je i jedini koji bi potencijalno mogao da se reši posle pet utakmica.\nNakon niza godina u kojima je potrošio na desetine miliona evra, Đorđo Armani, vlasnik kluba, napokon se može pohvaliti činjenicom da se Milano plasirao u Top 8 Evrolige i došao u poziciju da se bori za prvo učešće na F4 posle 29 godina.\nEtore Mesina će naspram sebe imati zemljaka Andreu Trinkijerija, sjajnog stručnjaka rođenog upravo u Milanu u kojem je i započeo trenersku karijeru.\nBajern je u regularnom delu doživeo jedan od ubedljivijih poraza upravo u Milanu.\nBiće to serijal dva različita poimanja igre: Milano ima jedan od najboljih napada u Evroligi.\nPreferira igru na veliki broj poseda i u visokom ritmu, dok je Bajern defanzivno među četiri najčvršće odbrane, tim koji voli da kontroliše ritam i do realizacije dolazi mahom u pozicionoj igri.\nKo god da se plasira na F4, što bi bio istorijski rezultat za nemačku klupsku košarku (Bajern prvi nemački tim koji je prošao u Top 8) Srbija će imati svog predstavnika, s obzirom na to da za Milan uspešno nastupa Vladimir Micov, dok je Vladimir Lučić možda i najbolji pojedinac ove sezone u redovima Bajerna.\nRaspored Top 8\nEfes – Real 19.00\nMilano – Bajern 20.45\nCSKA – Fenerbahče 19.00\nBarselona – Zenit 21.00\n* serijal se igra na tri dobijene utakmice po sistemu 2-2-1\nŠest blokada Pokuševskog\nPauzirao je tri poslednje utakmice, ali se vratio protiv Toronta i prikazanim došao do toga da mu ime bude zapisano u NBA almanahu. Naime, Aleksej Pokuševski učestvovao je u porazu Oklahome od Toronta (112:106) na način da je sa šest blokada postao prvi ruki u istoriji Tandera koji je uradio tako nešto.\nNije ga služio šut, pogodio je samo četiri puta iz 14 pokušaja, za 28 minuta imao je osam poena, sedam skokova i pet asistencija, međutim sa šest blokada postao je deo istorije NBA lige. Naime, prvi put od 2004. jedan ruki u takmičarskoj godini uspeo je da završi utakmicu sa pet i više poena, asistencija, skokova i blokada. Tačnije napisano, Pokuševski je prvi novajlija, još od Lebrona Džejmsa, koji je pre 17 godina u svojoj ruki sezoni imao 5+ u četiri najvažnije statističke kategorije.\nEvroliga, KK Real Madrid, Košarka, Košarkaški klub Anadolu Efes, Košarkaški klub Real Madrid\nKljuč na Evroligu i gašenje Evrokupa\nKobs i Ivanović X faktori


10.10.2013. - 21:47h 15:00h Autor: Tanjug\nGlumac Majkl Daglas (Michael Douglas) otkrio je u intervjuu, koji je vodio njegov kolega Semjuel L. Džekson u okviru TV programa posvećenog nedelji borbe protiv raka, da je lagao od koje vrste raka boluje, da je, zapravo, imao rak jezika, a da su mu lekari rekli da bi mogao da izgubi deo vilice.\nGlumac je istakao da su mu lekari savetovali da kaže da je ima rak grla, a ne jezika.\n"To je bilo baš uoči velike turneje filma Volstrit: Novac nikad ne spava, tako da bismo morali da sve otkažemo i da kažem da se ne osećam dobro i ja sam rekao da ću izaći pred javnost i reći da imam rak", rekao je Daglas.\n"Međutim, hirurg mi je rekao da kažem da imam rak grla, ja sam pristao, ali sam ga pitao zašto i on mi je rekao da ako budem imao operaciju raka jezika to neće izgledati baš lepo, jer ću izgubiti deo vilice i jezika", ispričao je on.\nMajkl DaglasRak jezika


Beta 12. juna 2019. 14:20\nPredsednik Udruženja gradjana „CarGo“ koje se bavi organizovanjem taksi prevoza, Aleksandar Vučić, najavio je danas nabavku vozila namenjenih za osobe sa invaliditetom, posle kupovine elektromotornih kolica za Radovana Samardžića sa cerebralnom paralizom.\n„Radovan je naša inspiracija, njegova želja za životom i kretanjem, a Udruženje je tu da svima pruži nesmetano kretanje ulicama. Nakon kupovine kolica, mnogi gradjani koji imaju decu sa nekim vidom invaliditeta i same osobe sa invaliditetom su nam pisale i zamolile da im olakšamo kretanje. Zato smo se odlučili da pružimo pomoć onima kojima je ona neophodna“, rekao je Vučić.\nOn je dodao da bi Udruženje „CarGo“ bilo prvo u Srbiji koje uvodi vozila za osobe sa invaliditetom i istakao da se nada da će postati inspiracija i ostalim udruženjima kako treba da doprinesu zajednici u kojoj žive.\n„Nažalost, u Beogradu i ostatku Srbije ne postoji mogućnost da se osobe sa invaliditetom same, bez dodatne pomoći roditelja, prijatelja, prevezu sa jednog kraja grada na drugi. Javni gradski prevoz nije opremljen za osobe sa invaliditetom. Zato verujemo da je ovo odlična vest za sve osobe sa invaliditetom jer će im mnogo olakšati život“, rekao je Vučić.\n„Cilj Udruženja je i da pomaže svojim članovima i njihovim porodicama koji imaju problem sa kretanjem, kazao je Vučić.


Mali: Za osam sati za pomoć države prijavilo se 176.281 građanin – Info Centar Juga\nTreći paket pomoći države privredi i građanima vredan 257 milijardi dinara kreće da se realizuje. U ponoć je otvorena stranica Trezora Republike Srbije za prijave za 30 plus 30 evra. Za osam sati prijavilo se 176.281 građana za pomoć od države, rekao je ministar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali.\nMali je rekao da smo prošle godine imali dva paketa vrednosti 704 milijardi, kada se to sve sabere to je 8 milijardi evra od države privredi i građanima.\n„Sistem prijavljivanja je veoma jednostavan, kao i prošle godine. Odete na sajt trezora imate tri podatka koja treba da ukucate broj JMBG, broj lične karte i da izaberete banku u kojoj imate račun ili u kojoj želite da vam mi otvorimo račun, ako ga nemate“, objasnio je Mali i dodao da sama procedura traje 30 sekundi.\nMali je ponovio da se do 8 sati prijavilo 176.281 građanin preko portala.\nMali je dodao i podatak da se prošle godine u prvih pola sata za 100 evra prijavilo 3.900 ljudi, a noćas u prvih pola sata prijavilo se preko 20.000 ljudi, pet puta više u prvih pola sata.\n„Mi očekujemo da ćemo u narednim satima preći i 500.000 i danas preći prvi milion. Prošle godine 100 evra je dobilo 6,2 miliona građana, od kojih se prijavilo 4 miliona i 300.000. Ne prijavljuju se penzioneri, njih ima 1,7 miliona, korisnici socijalne pomoći i oni koji su na odsluženju sankcija, njima novac leže na račune“, naveo je Mali.\nMali je naglasio da prijavljivanje traje do 15. maja, od toga 5. maja kreće sa radom i kol centar.\nNajavio je da će 6. maja biti isplata za sve penzionere, 7. maja sve korisnike socijalne pomoći i Upravu za krivične sankcije, a 12. maja kreće isplata ostalim građanima koji su se prijavili. Kako očekuje trebalo bi do 20. maja da budu isplaćeni svi prijavljeni građani.\nMali je napomenuo da se 10. maja isplaćuje druga minimalna zarada koji je deo paketa privredi.\n„Iz dana u dan pomažemo građanima i privredi. Kako smo obećali pomažemo. Stabilni smo. Imamo 240 milijardi na računu, likvidni smo“, rekao je Mali.\nNa konstataciju da je predviđen privredni rast od šest odsto, javni dug ne bi trebalo da pređe 60 odsto bruto domaćeg proizvoda, da je vrednost prethodnih mera iznosila je 704 milijarde plus ovaj treći paket, da su pojedini kritičari rekli da se država zadužuje sa 3,5 milijarde evra, a da građanima daje milijardu Mali je odgovorio:\n„Kada smo do 2019. imali suficit u budžetu, tada su kritikovali, sada kritikuju. Država hoće da pokaže da je stabilna i jaka i da pomogne i privredi i građanima da se umanje posledice koronavirusa“.\nMali je naglasio da su stvoreni uslovi prethodnih godina da može da se reaguje u vreme krize i to je učinjeno sada, reagovano je veoma brzo i jako i efikasno sa osam milijarde evra.\n„Naše učešće u Bruto domaćem proizvodu neće preći 60 odsto, uprkos ovolikoj ovoj privredi. I ne samo to, jer u budžetu imate nikada veći novac za investicije. Do kraja godine osam autoputeva će biti izgrađeno. Investiramo u bolnice, novu fabriku vakcina u ekologiju“, istakao je Mali.\nMali je rekao da se krajem godine kreće u izgradnju linije metroa u Beogradu i da je novac za to izdvojen.


Tadić: 2011. biće bolja od prethodne\nUz najbolje želje u 2011-toj, predsednik Srbije Boris Tadić je u novogodišnjoj čestitki građanima ocenio da je 2010. bila teška godina sa posledicama globalne recesije, poplavama i zemljotresom. Ni 2011. neće biti laka, ali će biti bolja nego 2010, poručio je Tadić u današnjem obraćanju.\n"Tom 2011-om, jednom novom stepenicom pravimo osnove za podizanje rasta životnog standarda, a pre toga moramo da poboljšamo proizvodnju, konkurentnost, podignemo rast naše privrede za oko tri procenta. Mislim da su to ne samo međunarodna ekonomska predviđanja, već i stvarni kapaciteti naše ekonomije. Veoma je važno da ovu godinu iskoristimo tako što implementiramo reforme, veoma je važno da budemo solidarni jedni sa drugima", istakao je predsednik Srbije.\nTadić je rekao i da privreda nije izašla iz krize, ali da je Srbija, za razliku od velikog broja drugih zemalja postigla izvestan rast koji predstavlja osnov za bolje rezultate u narodnoj godini.\nKako je u svojoj novogodišnoj poruci istakao premijer Mirko Cvetković građani imaju razloga da sa optimizmom dočekuju 2011, koja će, medjutim, po njegovoj oceni biti teška i za vladu i za građane:\n"Pred nama je godina u kojoj nas očekuju značajni zadaci na putu ka Evropi, postavljanje temelja za dugoročnu ekonomsku reformu i obiman posao na sređivanju države na načelima pravde, slobode i solidarnosti", izjavio je premijer.\nA kako je u novogodišnjem obraćanju građanima istakla predsednica parlamenta Slavica Đukić Dejanović, 2011. bi trebalo da bude “radnija” i da veći broj ljudi radi nego 2010. Ona je istakla da u sledećoj godini ne očekuje promene Ustava, kao ni izbore, jer će se oni, po rečima Slavice Đukić Dejanović najverovatnije održati na proleće 2012.


Cameron i Merkel zagovaraju odlučnije mjere protiv krize | Kriza u eurozoni | Al Jazeera Balkans\nNema dogovora o njemačkom planu za uvođenje poreza na novčane transakcije u Evropi.\nCameron i Merkel odlaze na decembarski sastanak različitih mišljenja po nekim pitanjimaEPA\nBritanski premijer David Cameron rekao je da on i njemačka kancelarka Angela Merkel nakon razgovora u Berlinu dijele mišljenje po pitanju potrebe „odlučnijih mjera“ u rješavanju dužničke krize eurozone.\nMerkel i Cameron su na novinskoj konferenciji nakon razgovora u petak umanjivali razliku između Njemačke, najveće ekonomske sile eurozone i Velike Britanije, koja nije članica eurozone.\n„Moramo preduzeti odlučnije mjere da pomognemo stabilizaciji eurozone“, rekao je Cameron. Priznao je kako ove dvije zemlje imaju svoje različitosti, ali da se mogu „nositi s njima“.\nMerkel je naglasila da je sređivanje javnih finansija u zajedničkom interesu obje zemlje, kao i osiguravanje povećanja budžeta Evropske unije.\nAli nije bilo naznaka o postignutom napretku oko nesuglasica po pitanju želje Njemačke da se uvede porez na novčane transakcije u Evropi.\nMerkel i Cameron su se nedavno sukobili po pitanju budućnosti Evrope, dok traje ono što kancelarka naziva možda najtežim trenutkom od Drugog svjetskog rata.\nDok Merkel vidi rješenje u pristanku zemalja članica da Uniji predaju više suvereniteta po pitanjima poput fiskalne politike, Cameron je popustio pod domaćim pritskom i zauzeo euro-skeptičan pristup.\nZbog suprotstavljenih mišljenja moglo bi doći do sukoba između dvije strane, prije sastanka EU devetog decembra, gdje će se razmatrati o promjenama u fiskalnoj politici 27 zemalja članica.\nZvanični Berlin optužuje London za sebičnost prema Evropi, pošto se Velika Britanija protivi porezu na novčane transakcije, koje je jedan britanski ministar opisao kao „porez na Britaniju“.\nCameron je ponovio svoje protivljenje francusko-njemačkom prijedlogu takozvanog Tobin poreza na novčane transakcije, za kojeg u Britaniji vjeruju da bi imao porazan efekat na finansijski sektor.\nIdeja, koju također podržava francuski predsjednik Nicolas Sarkozy, upalila je alarme u Velikoj Britaniji uz zabrinutost da SAD, Kina i druge ekonomske sile neće pristati na takav koncept, te da bi London bio ozbiljno oštećen ukoliko se porez primjeni samo u Evropi.\nPrije razgovora u Berlinu, The Financial Times je izvjestio kako će Cameron biti spreman podržati planove njemačke kancelarke za jačanjem ekonomske zajednice u eurozoni, pod uslovom da obezbijedi zaštitu Velike Britanije od bilo kakvih evropskih zakona\nU svjetlu krize eurozone, Merkel predlaže mijenjanje evropskog sporazuma i nametanje budžetske discipline u njemačkom stilu, po mogućnosti na svih 27 zemalja članica EU, radije nego samo na 17 zemalja eurozone.\nPeter Altmaier, glavni predstavnik kancelarkine Kršćanske Demokratske Unije u Bundestagu, rekao je za Reuters kako su „planovi za moguću promjenu sporazuma na veoma interesantnoj poziciji i očekujemo razmjenu stavova sa našim britanskim partnerima“.\nMeđutim, čini se da razgovori o promjeni sporazuma iritiraju Cameronovu konzervativnu koaliciju iz dva razloga: ne ispunjavaju odgovor "velike bazuke" na kojem on insistira; i dira ravno u živac po pitanju prebacivanja suvereniteta Evropskoj komisiji u Briselu.\nBritanija je već zabrinuta zbog njemačkih prijedloga za porez na novčane transakcije – koje još uvijek želi uvesti u Evropi iako ih je grupa od 20 glavnih ekonomskih sila odbila, strahujući da bi ovakav porez konkurentnost Londona kao finansijskog središta.\nOvo je natjeralo parlamentarnog vođu CDU Volkera Kaudera da na konferenciji kaže da Njemačka neće pristati da Britanija „samo brani vlastite interese“, a pogotovo interese londonskih finansijera.\nMerkel je ranije izjavila da EU treba još ovlaštenja da bi osigurala budžetsku disciplinu među zemljama članicama, te da je Njemačka spremna olakšati proces odričući se suvereniteta u nekim oblastima.\nS druge strane, Cameron traži da Velika Britanija povrati određene ovlasti iz Brisela, da bi Evropa postala fleksibilnija i raznolikija.\nUkoliko se zemlje članice eurozone još zbliže, Velika Britanija traži jamstvo da zemlje izvan oblasti jedne valute neće biti u nepovoljnom položaju u smislu pristupa zajedničkom tržištu i regulacija ključnih sektora kao što su finansije.\nNjemačka spašava Evropu iz dužničke krize\nUskoro odluka o strategiji za dužničku krizu\nEvropska kriza: Masovne demonstracije i u Portugalu


Film "Ime naroda" otvorio 55. Filmske susrete u Nišu\nPočetna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Film “Ime naroda” otvorio 55. Filmske susrete u Nišu\nFilm “Ime naroda” otvorio 55. Filmske susrete u Nišu\nSana Life 10. oktobra 2020.\tMANIFESTACIJE, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\n55. Festivala glumačkih ostvarenja domaćeg igranog filma u Nišu počeo je večeras u 20h u salama Cineplexx bioskopa.\nUumesto na Letnjoj pozornici, najbolja filmska ostvarenja u protekloj godini, posetioci festivala će gledati iz sala Cineplexx bioskopa.\nFilmsku publiku očekuje šest dana uživanja u filmovima nastalih između dva festivala. U zvaničnom programu je deset naslova, među kojima je i nekoliko premijera.\nGlumački festival u Nišu otvorio je film “Ime naroda” reditelja Darka Bajića, jedna od nekoliko premijera koje će niška publika imati priliku da pogleda. Kao drugi film prve festivalske večeri je drama “Sin”, Ines Tananović.\nFilmski susreti u Nišu će trajati do 15. oktobra, kada je planirana projekcija dokumentarnog filma o proslavljenom golmanu Draganu Panteliću “Broj 1” reditelja Vladimira Ristića u produkciji City marketing centra iz Niša, čiji filmovi poslednjih nekoliko godina zatvaraju Filmske susrete.\nFilmovi će se prikazivati istovremeno u četiri bioskopske sale, a glavni program, svečano otvaranje, poklanjanje glumaca i dodela nagrada, predviđeno je da se obavlja samo u sali 1, odakle će se u ostale sale projektovati video snimak.\nDodela tradicionalne nagrade “Pavle Vuisić” za doprinos umetnosti glume, Voji Brajoviću, koja je, po tradiciji, sastavni deo svečanog otvaranja festivala, ovaj put će izostati, a razlog je njegov angažman u matičnom pozorištu u Beogradu. Kako je ranije najavljeno, nagrada će proslavljenom glumcu sigurno biti uručena tokom trajanja Filmskih susreta.\nTradicionalni prijem dobrodošlice za glumce biće priređen od 18:30 u Gradskoj kući.\nOznakeCineplexx domaći film Filmski igrani manifestacija susreti\nPrethodni Stručno vođenje kroz serigrafiju Endija Vorhola u Oficirskom domu\nSledeći VOJA BRAJOVIĆ – Osećam se ugroženo i uzbuđeno\nVikendice su tokom 2020. godine definitivno bile među najtraženijim nekretninama u Srbiji, a tražnja za …


Ispunjeni uslovi za dobijanje statusa Organizacije od javnog interesa\n11/12/2019 | 13:11 ⇒ 13:12 | Autor: SRNA\nPredsjedništvo Organizacije starješina Vojske Republike Srpske zaključilo je danas u Banjaluci da je ova organizacija realizovala ključne zadatke za ovu godinu, te ispunila uslove da dobije status organizacije od javnog interesa.\nPredsjednik Organizacije starješina Vojske Republike Srpske Milovan Milutinović izjavio je novinarima da se kao nevladina i nestranačka organizacija bave proučavanjem odbrambeno-otadžbinskog rata i borbom za istinu.\n- Okupili smo komandante ratnih jedinica Vojske Republike Srpske od Novog Grada do Trebinja i Nevesinja. Ovo je pokazatelj snage ljudi koji su u toku odbrambeno-otadžbinskog rata znali da organizuju i rukovode jedinicama Vojske Srpske u najtežim trenucima i odbrane Republiku Srpsku. Sumirali smo rezultate rada u ovoj godini i utvrdili osnove djelovanja u budućnosti - rekao je Milutinović.\nOn je podsjetio da je Organizacija starješina bila nosilac organizovanja međunarodne naučne konferencije o Srebrenici koja je održana u Banjaluci.\n- Na konferenciji su učestvovala 54 autora sa 50 referata i svi su zaključili da u Srebrenici nije bilo genocida i da su inostrani mediji učinili sve da okaljaju obraz srpskog naroda i proglase ga genocidnim. Srpski narod nije počinio genocid, niti se zločini u Srebrenici mogu tumačiti kao genocid - kaže Milutinović.\nPrema njegovim riječima, na konferenciji je nastala i publikacija na 800 strana koja je prevedena na engleski jezik i u elektronskoj verziji dostavljena na 5.000 adresa širom svijeta.\nPlan je, dodao je Milutinović, da oko 1.000 primjeraka bude upućeno raznim institucijama i udruženjima širom svijeta.\nPotpredsjednik Organizacije starješina Vojske Republike Srpske Slobodan Župljanin istakao je da je na sjednici Predsjedništva konstatovano da su ispunili uslove da dobiju status organizacije od javnog interesa.\n- Ispunjavamo sve kriterijume koji su propisani zakonom i podzakonskim aktima. Sticanjem statusa organizacije od javnog interesa Organizacija starješina će dobiti vjetar u leđa i steći dodatne uslove da programske ciljeve i zadatke usmjeri ka jačanju patriotskog fronta i očuvanju tekovina odbrambeno- otadžbinskog rata i Republike Srpske - naglasio je Župljanin.\nOn je dodao da su napadi na Srpsku izuzetno snažni, a da je Organizacija starješina pokazala da može da se bori sa njima i da može dati veliki doprinos u očuvanju Republike Srpske, srpskog naroda i tekovina proisteklih iz odbrambeno-otadžbinskog rata.\nPotpredsjednik Organizacije starješina Vojske Republike Srpske Mirko Trivić najavio je da će naredne godine organizovati naučnu konferenciju na republičkom nivou koja se tiče pada zapadnokrajiških opština i stradanja srpskog naroda 1995. godine.\n- Na nivou Sarajevsko-romanijske i hercegovačke regije biće održana konferencija o otvaranju komunikacije između Sarajeva i Trebinja. Uspostavljanje teritorijalne cjelovitosti Srpske bio je jedan od strateških ciljeva postavljenih još 1992. godine u Narodnoj skupštini Republike Srpske - istakao je Trivić.\nSjednici Predsjedništva Organizacije starješina Vojske Republike Srpske prisustvovali su i predsjednici regionalnih, gradskih i opštinskih odbora.\nUŽIVO - Specijal: 365 dana kovida u Srpskoj\n18:55 > BiH dva miliona dolara za suzbijanje trgovine ljudima\n18:42 > Stanivuković predstavio dio drugog izvještaja Tima za reviziju (VIDEO)\n18:14 > U Srpskoj zasjedali lokalni krizni štabovi (VIDEO)\n18:11 > U Srpskoj kreće masovnija vakcinacija


Obilježena 20. godišnjica sarajevskog Ratnog tunela\nNaslovnica NAJNOVIJE Nacija Obilježena 20. godišnjica sarajevskog Ratnog tunela\nSarajevo – Povodom obilježavanja 20.godišnjice od prokopavanja Ratnog tunela D-B (Dobrinja-Butmir) u Domu Oružanih snaga BiH večeras su uručene plakete, zahvalnice i priznanja zaslužnima za izgradnju i očuvanje jednog od najbitnijih objekata za održivost države BiH.\n– Fond memorijala danas je upriličio svečanu akademiju i izložbu 20 godina od stavljanja u funkciju tunela, 30. jula 1993.godine u 20.40 minuta. Danas svima onima koji su učestvovali na izgradnji tunela, oni koji su kopali, projektovali, davali naredbe, dodjeljujemo nagrade i priznanja prvi put poslije 20. godina – kazao je Nurudin Džiho, direktor Fonda Memorijala.\n– Ostvarili svoju slobodu tako što je svako radio svoj posao, neko je kopao tunel, neko pomjerao linije, neko diverzantske napade, pa bi dobro bilo da se to izbalansira da se i drugi ne osjećaju da su zaboravljeni – kazao je Branković u izjavi za Fenu i dodao kako se danas prisjetio tih događaja, puno je emocija i da je ovo motiv da se više radi i vjeruje da ovdje ima budućnosti.\n– Naša tradicionalna želja je da osporavamo stvari. Napor Fonda je da se događaji baziraju na istini, što je od velike važnosti. Zato od pobjede 1995. godine predstoji nam borba da pobijedimo sami sebe – kazao je Kreševljaković koji je zahvalio svim braniteljima BiH, jer kako kaže „danas Fond memorijala ima historijsku vrijednost, dio je našeg identiteta i ovakvi događaji imaju funkciju sjećanja, ali pokazuju i kako je priča o muzeju, lijepa priča o kraju rata“.\nOvim događajem zaokružen cjelogodišnji ciklus aktivnosti koje je Fond memorijala Kantona Sarajevo (KS), kao institucija koja brine o ovom spomeničkom kompleksu, organizirao i realizirao u povodu godišnjice prokopavanja i stavljanja u funkciju “tunela spasa” koji je omogućio preživljavanje građana Sarajeva tokom opsade 1992.-1995. godine.\n– Inicijalni projekt bio je renoviranje muzejske postavke, zatim “Dani otvorenih vrata” u martu i aprilu, potom utvrđivanje “historijske osnove” (dokument na temelju stručne rasprave) kao jednog od krucijalnih momenata, nakon čega je uslijedio čin obilježavanja dana prokopa tunela 31. jula 1993. godine, a da bi se sve krunisalo današnjom akademijom u Domu OSBiH – kazao je Irfan Gazdić, portparol Fonda memorijala KS-a.\nSarajevski ratni tunel prokopan je tokom opsade Sarajeva 1993. godine ispod aerodromske piste i povezao je teritorije koje je kontrolirala Armija RBiH (Dobrinju i Butmir) pa je tako tunel nazvan “Objekat D-B”.\nU okviru akademije obilježavanja 20. godišnjice prokopavanja Ratnog tunela D-B danas otvorena je izložba “Objekat D-B u svjetlu dokumentacije”, prikazan je i dokumentarni film, te promovirana fotomonografija o Spomeničkom kompleksu “Ratni tunel D-B”, na kojoj su prezentirane odluke/naredbe političkog i vojnog rukovodstva RBiH koje se odnose na prokopavanje Ratnog tunela D-B kao historijski dokumenti koji trajno svjedoče o dešavanjima iz spomenutog perioda.


Formiran odbor Medžlisa IZ Bihać za djelovanje u periodu krize izazvane pandemijom koronavirusa - Muftijstvo bihaćko\nBy\tSuper User Mart 25, 2020\t448\nU prostorijama Medžlisa IZ Bihać danas je održan sastanak novoformiranog Odbora ovog medžlisa u svrhu organizovanije podrške džematlijama/građanima u gradu Bihaću i ublažavanja krize izazvane pandemijom koronavirusa a na osnovu zaključaka Savjeta Muftijstva bihaćkog i uputstava Rijaseta IZ u BiH.\nFormiranjem ovog odbora na čelu sa glavnim imamom Mensur ef. Ćehićem, objedinjuju se odjeli/sektori i unutarsektorske aktivnosti ovog medžlisa u kojima su proteklih dana novonastale krize već pokrenute određene inicijative. Članove ovog odbora čine još: Adis ef. Skalić, koordinator Mreže mladih Muftijstva bihaćkog, Semir ef. Fileković, koordinator Mreže mladih Medžlisa IZ Bihać, Izet ef. Rekanović, koordinator Odjela za društvenu brigu i Zineta Horozović, koordinatorica Odjela za brak i porodicu Medžlisa IZ Bihać. Odbor je zadužen za rukovođenje, usmjeravanje i povezivanje centralnih i aktivnosti na nivou džemata ovog medžlisa.\nNa današnjem sastanku su dogovorene određene smjernice za rad u narednom periodu. Telefonska linija otvorena od nastupanja krize pri online Savjetovalištu Odjela za brak i porodicu Medžlisa IZ Bihać od sada se stavlja u funkciju Kol centra svim ugroženim kategorijama kojima je pomoć neophodna, a u svrhu bržeg i adekvatnijeg organizovanja pomoći potrebnim građanima. Za džematlije/građane koji zatraže pomoć angažovani su volonteri Mreže mladih i Humanitarnog sektora raspoređeni po džematima a aktivnostima unutar džemata će koordinirati imami. Volonteri će pomagati osobama starijim od 65 godina i hroničnim bolesnicima koji su sami u izolaciji i nemaju pomoć u dostavi hrane i lijekova. U ovoj aktivnosti će pomoći Udruženje Horizont obezbjeđenjem vozila za tu namjenu a u saradnji sa HIT d.o.o. rent a car. Saradnju ćemo ostvariti i sa još nekoliko nevladinih organizacija.\nOnline mektebi za djecu i odrasle su već stavljeni u funkciju a u periodu kućne izolacije našim džematlijama/građanima bit će ponuđena i online edukaciju o bračnim i porodičnim odnosima i novim izazovima kroz koje prolaze i prolazit će tokom izolacije. Odjel za brak i porodicu će u ovu svrhu angažovati stručnjake iz oblasti teologije, psihologije, sociologije i pedagogije.\nGrađani Bihaća će blagovremeno biti informisani o svim aktivnostima putem medija i društvenih mreža medžlisa i džemata. U skladu sa promjenama koje su neizvjesne tokom krize izazvane pandemijom koronavirusa Odbor će revidirati ili donositi nove odluke koje se odnose na aktivnosti i usluge Medžlisa IZ Bihać našem stanovništvu.\nOvakvom podrškom Islamske zajednice zasigurno doprinosimo i boljem psihološkom i mentalnom zdravlju svakog pojedinca koji se u periodu krize neće osjećati usamljeno i nemoćno jer zna da neće izostati podrška zajednice.\nLast modified on Srijeda, 25 Mart 2020 22:54\n« Mevlud za Lejle-i berat iz Čaršijske džamije Prijedor prenošen uživo Hafiz Nedim Botić održao tribine u nekoliko džemata Medžlisa IZ Cazin »


Počinje isplata penzija za april - Hit Radio Pozarevac\nNarodna banka Srbije (NBS) dala je posebnu instrukciju bankama kojom se produžava vremensko važenje Instrukcije o načinu privremene isplate penzija za lica s navršenih 65 i više godina života do 15. maja. To znači da su banke dužne da još aprlisku penziju, ukoliko je korisnik tako opredelio, isplate na kućnu adresu, ili ovlašćenom licu po jednokratnom punomoćju.\nTim instrukcijama je Narodna banka Srbije želela da pomogne našim najstarijim građanima, koji zbog vanrednog stanja i mere zabrane i ograničenja kretanja nisu mogli da napuste svoj dom i odu lično u banku da podignu penziju i druga novčana sredstva, kažu za RTS u Narodnoj banci.\nMeđutim, pošto je vanredno stanje ukinuto dva dana pre datuma isplate penzija za april, i pošto su banke uveliko preduzele aktivnosti u vezi sa isplatom te penzije u skladu sa odredbama ranije donete instrukcije, NBS je u konsultaciji s Vladom uputila dopis svim bankama u kojem je istaknuto da i isplatu penzije za april treba omogućiti na isti način.\nS tim u vezi, Narodna banka Srbije je donela i posebnu instrukciju bankama kojom se produžava vremensko važenje Instrukcije o načinu privremene isplate penzija za lica s navršenih 65 i više godina života do 15. maja 2020. godine. Dakle, banke su dužne da još aprilsku penziju ukoliko je tako korisnik opredelio isplate na kućnu adresu korisnika ili ovlašćenom licu po jednokratnom punomoćju, kao što su to činile i za vreme vanrednog stanja i prilikom isplate penzije za prošli mesec, navodi NBS.\nNa taj način smo želeli da i pored toga što je ukinuto vanredno stanje, predvidimo meru kojom bi se dodatno doprinelo očuvanju zdravlja najstarije populacije, tako što bi imali mogućnost da odu ekspozituru banke da podignu penziju i da ne dolaze u kontakt s mlađim licima. Dodatno, verujemo da bi se time smanjile i nepotrebne gužve u pojedinim ekspoziturama, navodi NBS.\nKaže se da su banke dužne da omoguće posebne termine za isplatu penzija na sledeći način: danas 8. maja u periodu od 17 do 19 časova, u subotu 9. maja u periodu od 13 do 15 časova, a u periodu od ponedeljka 11. maja do petka 15. maja u periodu od 17 do 19 časova svakog dana.


Kafići će nastaviti uobičajeno da rade / Foto M. Anđela\nNi za ovu meru se ne zalažu svi u Štabu, ali je, kako je "Novostima" u utorak potvrdilo nekoliko članova ovog tela, većina - za.\nU ovakvoj epidemiološkoj situaciji sa čak 1.200 inficiranih više u utorak nego dan ranije, propusnice, uvereni su u medicinskom delu kriznog štaba, jesu poželjne, ali ne mogu da preseku lanac prenošenja virusa, bar ne neophodnom brzinom. Vakcinacija se, međutim, ne ubrzava dovoljno da bismo u dogledno vreme mogli da očekujemo da dosegnemo kolektivni imunitet. Medicinski deo štaba će danas, kako nam je potvrđeno, ponovo na dnevni red izneti i obaveznu vakcinaciju u zdravstvu i ustanovama socijalne zaštite. Prema poslednjim podacima u zdravstvu je vakcinisano 67 odsto zaposlenih.\nSa 7.664 nova slučaja infekcije i 57 preminulih za poslednja 24 sata, epidemija ne ide u željenom smeru. Pritisak na kovid-centre je ogroman, naročito što svi na hospitalizaciju dolaze već u jako teškom stanju. Iako svakodnevno gubimo po 50 života, na respiratorima je već tri nedelje broj obolelih gotovo nepromenjen - mašine dišu umesto 270 do 280 pacijenata.\nProfesor dr Tatjana Adžić Vukičević, direktor bolnice u Batajnici, kaže da je kapacitet ove ustanove popunjen do maksimuma.\n- Trenutno je hospitalizovano 800 pacijenata, od čega 700 u jedinicama poluintenzivne nege, a 100 u jedinicama intenzivne nege, od kojih je 70 u kritičnom stanju, na respiratorima i na ivici života - kaže doktorka Adžić Vukičević. - Ovde su i dve porodilje, od kojih je jedna porođena carskim rezom, dok najmlađi pacijent ima 22, a najstariji 96 godina. U odnosu na mart prošle godine, kada sam mislila da ne može ništa gore da nas zadesi, sada se desilo to gore sa ovim sojem virusa koji je opasan za pluća pre svega. Brzo se prenosi, a za lečenje ovih bolesnika su potrebne ogromne količine kiseonika, veće nego u prethodnim talasima.\nNAJSTROŽE MERE I VAKCINACIJA\n- Moja poruka lekarima i drugima u Kriznom štabu je da uvedu što strože mere, da zatvore, uvedu kovid-propusnice, ali i da ne kreću samo od kažnjavanja lekara, već i šire.\nDr Sanja Radojević Škodrić, direktorka RFZO i članica Kraznog štaba, ne deli taj stav, već smatra da zatvaranje ne bi dugoročno dovelo do poboljšanja situacije i da je jedini pravi lek - vakcina.\nkorona virus u Srbiji Krizni štab epidemiološke mere kovid propusnice


E2E Priča - Veštine komunikacije u fokusu - E2E Znanjem do posla\nE2E Priča - Veštine komunikacije u fokusu\n21.04.2022 Novi Pazar karijerno vođenje i savetovanje\nNovi Pazar: Kako se bliži kraj školske i akademske godine, osnovci, srednjoškolci i studenti spremaju se za odluke koje će im definisati budućnost, izbor škole ili fakulteta za nastavak obrazovanja, odnosno, izlazak na tržište rada i potragu za zaposlenjem.\nU cilju da im pomognu pri donošenju tih odluka, Udruženje psihologa Novi Pazar, u okviru programa “Znanjem do posla, organizuje brojne radionice na kojima se obrađuju teme koje učenici i studenti prepoznaju kao najvažnije za njih.\nZbog toga je u prethodnom periodu organizovano anketiranje više od 200 osmaka i srednjoškolaca (učenika treće i četvrte godine) u Ćupriji i oko 190 studenata Internacionalnog univerziteta u Novom Pazaru.\n“Rezultati pokazuju da je najveći broj malih maturanata zainteresovan za radionice profesionalne orijentacije, ali i za radionice za povećanje motivacije i samopouzdanja, kao i radionice za jačanje komunikacionih veština”, izjavila je predsednica Udruženja Zehra Hasanbegović za E2E.\nKada je reč o ćuprijskim srednjoškolcima, oni su u najvećoj meri zainteresovani za radionice namenjene povećanu motivacije i samopouzdanja, kao i komunikacionih veština. Zanimljivo je i da, iako pohađaju Medicinsku školu, što bi trebalo da znači da su izabrali svoje buduće zanimanje, znatan broj učenika te škole bi želeo da pohađa radionice profesionalne orijentacije.\n“Možemo zaključiti da bi učenici i učenice ćuprijskih škola želeli da budu spremniji za odlučivanje o daljem školovanju i budućem zanimanju. S tim u vezi, radionice koje će se organizovati u narednom periodu imaće za cilj informisanje učenika i trebalo bi da utiču na proširenje njihovih interesovanja za različita zanimanja”, najavila je Zehra.\nRezultati anektiranja studenata pokazuju da se i oni suočavaju sa izazovom, naročito pri kraju studiranja, odabira kuda će se dalje kretati njihova karijera, pogotovo jer nisu dovoljno upoznati sa tržištem rada.\n“Najveći broj studenata, oko dve trećine, pokazao je interesovanje za radionice kojima bi unapredili međuljudske odnose i to na prvom mestu timski rad. Veliki broj njih se opredelio i za radionice sa temom strah od javnog nastupa i motivacija. Iznenađujuće, veliki broj akademaca izrazio je interesovanje i za unapređenje veština komunikacije, ali i veština rešavanja problema i pregovaranja, kao i prezentovanja”, dodaje Zehra Hasanbegović.\nPolovini studenata neophodna je pomoć oko pisanja radne biografije i intervjua sa poslodavcem, dok su trećini potrebne usluge karijernog informisanja, sa dodatnim informacijama o zanimanjima, slobodnim radnim mestima, mogućnošću sticanja radnog iskustva, daljeg usavršavanja i sticanja kompetencija neophodnih za obavljanje određenog posla.


RTS :: Sebaljos ide u Totenhem, Realu 50 miliona\nFudbal Sebaljos ide u Totenhem, Realu 50 miliona\nsreda, 10. jul 2019, 16:39 -> 16:43\nSebaljos ide u Totenhem, Realu 50 miliona\nVezni fudbaler Real Madrida Dani Sebaljos u pregovorima je sa Totenhemom oko transfera, prenosi Skaj Sport.\nSebaljos je oduševio igrama na Evropskom prvenstvu za mlade u Italiji i San Marinu, gde je Španija osvojila titulu, a pošto nije u planu kod Zinedina Zidana u Realu, vicešampion Evrope će pokušati da ga dovede.\nLondonski klub želi da se osigura u slučaju mogućeg odlaska Kristijana Eriksena i Sebaljos promoviše u njegovog naslednika.\nZa 22-godišnjeg vezistu zainteresovan je i Liverpul u transferu koji bi mogao da bude oko 50 miliona evra.\nSebaljos je 2017. godine, takođe posle prvenstva Evrope za igrače do 21 godine, kada je bio izabran za najobljeg fudbalera turnira, prešao u Real iz Betisa za 18 miliona evra, ali nije dobio previše šansi.\n(petak, 12. jul 2019, 08:26) - Boom [neregistrovani]\n"Đavoli" našli rešenje za probleme, Mandžukić stiže na Old Traford


SAD: Preispitaćemo program nadzora koji sprovodi NSA – Nadlanu.com\nSAD: Preispitaćemo program nadzora koji sprovodi NSA\nObjavljeno 26. okt 2013. / 08:22:02\nPsaki, i pored više pitanja novinara, nije želela da odgovori ko su drugi strani lideri koje je američka NSA prisluškivala, rekavši samo da se neće izjašnjavati o svakom pojedinačnom slučaju, već će sve što imaju američke vlasti reći direktno stranim vladama.\nOna je potvrdila da se mogu očekivati nove optužbe u medijima, s obzirom da je poznato da je Edvard Snouden izneo veliki broj dokumenata.\nPošto je u nekoliko navrata ustvrdila da su sve programe SAD samo sprovodile da bi došle do podataka u vezi sa terorizmom, dopisnik AP-a je zapitao kakve veze s terorizmom ima prikupljanje podataka o namerama Francuske u UN oko sankcija Iranu.\n“Da su UN kazino u Las Vegasu, SAD bi bile izbačene zbog varanja”, dodao je novinar.\nPsaki nije negirala da postoje tenzije u odnosu zvaničnog Vašingtona i saveznika, dodavši da će nemačka delegacija u narednih par nedelja posetiti Ameriku da bi sa predstavnicima obaveštajne zajednice razgovarali o optužbama da je kancelarka Angela Merkel prisluškivana.\nPortparolka Stejt departmenta nije mogla da odgovori da li se program nadzora stranih diplomata i zvaničnika sprovodi i dalje, dok traje njegovo preispitivanje, kazavši da ne može da priča o radu obaveštajnih službi.\nI “Ekonomist” potvrdio – Beč najbolji po kvalitetu života\nIZRAELSKA VLAST ODBILA DA PLATI 12 MILIONA EVRA ZA ORGANIZACIJU: Beč dogodine domaćin…\nDEČACI KOJIH VIŠE NEMA: Poslednji trenuci razdragane jemenske dece u raznetom…


Konica Minolta 240f – mali uređaj sa puno mogućnosti Konica Minolta 240f – mali uređaj sa puno mogućnosti – Personal magazin\nKonica Minolta 240f – mali uređaj sa puno mogućnosti\nKonačno se pojavio MFP A4 formata sa svim naprednim funkcijama koje su potrebne za kancelarijsko poslovanje. Konica Minolta 240f uređaj bilo da postavite direktno na radno mesto ili na centralnu…\nKonačno se pojavio MFP A4 formata sa svim naprednim funkcijama koje su potrebne za kancelarijsko poslovanje.\nKonica Minolta 240f uređaj bilo da postavite direktno na radno mesto ili na centralnu lokaciju u kancelariji, njegove prednosti su skeniranje u odredjeni direktorimum (scan to foleder, FTP, e-mail, user box, USB, scan to print) i to u različitim formatima i na različitim destinacijama, brzo slanje faksa, efikasno i komotno kopiranje kako za pojedinačne korisnike tako i za optimalne radne grupe.\nInovativna tehnologija Konica Minolta 240f čini ovaj uređaj efikasnim i ekonomičnim za upotrebu. Standardni višestranični skener, G3 faks, PCL štampač i A4 kopir. Konica Minolta 240f ima opciju redirekcije primljenih faksova prema brojevima telefona i prema vremenu prijema.\nOno šta ovaj uređaj čini posebno interesantnim za krajnjeg korisnika jeste niska cena izlaznog dokumenta i kapacitet tonera do 16.000 otisaka.\nUređaj u standardu dolazi sa dupleksom, standardnom kasetom u koju može biti smešteno 550 listova, automatskim uvlakačem papira koji popularno zovemo ADF, memorijom od 256MB proširivom do 1GB, touch screen ekran, mrežnom kartom i PCL emulacijom. Uređaj može da štampa sa USB-a i da skenira direktno na USB, 10/100NIC, gramaže papira do 120 gr. Podržava Windows, Mac, Linux, Citrix, SAP, AS/400. Od prednosti pored modernog dizajna ističemo i neverovatnu nisku cenu otiska, jednostavnost pri rukovanju, mogućnost bezbednog štampanja što svakako jeste zahtev današnjeg poslovnog okruženja.\nKonica Minolta 240f – mali uređaj sa puno mogućnosti was last modified: April 19th, 2010 by Redakcija\nA4 formatKonica Minolta 240f\nSkoro 2 milijarde dolara zarade za Google\nLapovo, Leskovac i Zaječar izgubili rezervisane .RS domene


Vreme - Portret savremenika – Nebojša Čović: Čovek brend, gradonačelnik\nVREME 1076, 18. avgust 2011. / LIčNOSTI\nPortret savremenika – Nebojša Čović:\nČovek brend, gradonačelnik\nNovi predsednik KK Crvena zvezda biće upamćen po osobini da se hrabro prihvata najtežih zadataka, ali da dalje od toga ne može "da dobaci" jer nikada nije imao kritičnu podršku onih koji su činili političku većinu\nNebojša Čović, star 53 godine, uspešni preduzetnik iz Beograda, doktor mašinstva i nekadašnji gradonačelnik Beograda, bio je najuspešniji u kreiranju slogana za kampanje. "Kad je teško Čović" iz 2004. kada je trčao predsedničku trku i "Svi smo mi malo socijalisti" iz devedesetih možda su najuspeliji slogani od početka višestranačja u Srbiji. Mogu da im pariraju samo onaj Demokratske stranke iz 1993. godine "Pošteno" i možda slogan koji je pratio kampanju Vojislava Koštunice za predsednika SRJ 2000. godine "Ko sme da vas pogleda u oči".\nIako se nikada formalno nije bavio "brendovima", "brendingom" i ne može se reći da je neko ko će osvojiti nagradu za najkomunikativnijeg političara (kao Rasim Ljajić, na primer), Čović se u poslove stvaranja i upravljanja proizvodima odlično razume. Iz te perspektive, logično izgleda povezivanje sa sadašnjim gradonačelnikom Draganom Đilasom, zvezdašem, mašincem i čovekom marketinga, na poslovima spasavanja KK Crvene zvezda. Ono što mu nije pošlo za rukom posle "oktobarskih promena" 2000. godine, kada mu očevidno Zoran Đinđić nije dozvolio da "preuzme" klub, ono što mu nije išlo sa tom garniturom Demokratske stranke, uspelo mu je ovog leta kada je nekako bilo neminovno – jer je Košarkaški klub Crvena zvezda toliko pao da mu je sledio prelazak u "beton" ligu.\nMožemo da zamislimo kako je izgledao razgovor Nebojše Čovića i Dragana Đilasa, ljudi sličnih osobina u načinu bavljenja politikom i razumevanju košarke, i odnosa biznisa sa politikom. Đilas ide stazom kojom je Čović gazio pre skoro dve decenije, bilo da govorimo o upravljanju Beogradom, bilo o "vođenju" košarkaške organizacije (i ako želi da ima dobrog savetnika, Čović bi verovatno bio jedna od boljih opcija).\nDakle, kada više nije moglo da se ide u pravcu propadanja, prihvaćen je Čovićev koncept koji mnogi nazivaju srozavanjem "nacionalnog brenda" na nivo beogradskog predgrađa. Ali, kao što je više puta demonstrirao, Čović zna sa "brendovima", naročito sa onim koji nose predznak "nacionalni", pa da je reč o Slobodanu Miloševiću, o SPS-u ili "svetoj srpskoj zemlji Kosovu". S brendovima on zna i ta veština je motor njegovog opstanka na javnoj sceni Srbije.\nOno što Nebojšu Čovića muči, druge je prirode: kako da iskoči iz lika "onog što pravi limenke" koji mu čaršija neprestano pripisuje, kako da ga "krug dvojke" prizna da ima, a svakako ima, i neke druge dobre osobine koje je moguće iskoristiti za opšte dobro. Zbog tog obostranog nerazumevanja, zbog tog stalnog insistiranja da je KK FMP klub iz predgrađa, da je FMP kompanija iz predgrađa (kao da postoje kompanije u centru grada), stekao se utisak da Čović nije ličnost za velika dela i da jedino može da posluži u kriznim situacijama, ali – u lokalnim okvirima. Zbog toga je uvek imao ulogu nekoga ko gasi vatru, kad god se pomerio iz udobne pozicije jednog od vlasnika preduzeća FMP i najpoznatijeg navijača istoimenog košarkaškog kluba. On bi "obavio posao", a posle bi se pojavili drugi da žive na lovorikama, što je nekako bilo logično jer je Čović ličnost koja ne voli da glumi diplomatu i lako se odlučuje da u debati upotrebi "tešku verbalnu džebanu". On je stekao reputaciju kao čovek koji može da se nosi sa ljudima "nižeg profila" i uvek izgleda da najbolje razgovara sa nasilnicima ili onima koji misle da su nasilnici. Njegova tvrdoglavost i proklamovano insistiranje na "čistim računima" nisu mu bili dobar saveznik kada je trebalo da se prave koalicije.\n"Dosta razmišljam pre nego što postavim principe, ali kad ih definišem, ne menjam ih. Ne mislim da sam uvek u pravu, ali obično jesam. Kada sam siguran u svoj stav, jako sam tvrdoglav", jedna je od njegovih izjava.\nPočeo je 1958. godine u Beogradu. Osnovnu i srednju (mašinsku) školu završio je s odličnim uspehom. Diplomirao je na Mašinskom fakultetu 1982. magistrirao1986, a u martu 2000. godine doktorirao.\n"Nikad sebe nisam zamišljao kao političara. Imao sam averziju prema toj disciplini. Učio sam, igrao košarku, imao odlične ocene i bio neposlušan momak", govorio je o sebi.\nOženjen je Vesnom, imaju Tijanu i Filipa, žive u kući na Košutnjaku koju su dobili od FMP-a i otkupili je. Sin Filip je košarkaš i biće uzdanica KK Crvena zvezda Beograd u narednoj sezoni. Čović se u mladosti bavio košarkom, igrao je za Partizan i Železnik, gde je kasnije bio i trener.\nRadnu karijeru počeo je kao asistent na Mašinskom fakultetu u Beogradu. Potom je radio kao inženjer u beogradskoj fabrici alatnih mašina "ILR Železnik", a zatim i u rudarskom kompleksu "Kolubara". Godine 1990. postaje generalni direktor propalog preduzeća "Proleter". Menja mu ime u "FMP Trejd" i od tog trenutka, kada je napravio svoj prvi brend, počinje njegova politička karijera. Kao uspešnog "tehnokratu" prepoznao ga je vladajući SPS i regrutovao ga najpre za šefa mesnog odbora, a veoma brzo i za šefa gradskog odbora. O tome kako je postavljen na mesto šefa socijalista Beograda Čović je svojevremeno rekao: "Milošević je pozvao Radmilu Anđelković, tada glavnog kadrovika SPS-a, i upoznajući nas rekao joj kako sam ja novi predsednik Gradskog odbora. Istog popodneva sam postao najpre član, a onda i predsednik Gradskog odbora. Protivkandidat mi je bio Đoko Stojičić, a mnogi članovi su pitali mogu li uopšte da me vide pre glasanja."\nU julu 1992. godine izabran je za potpredsednika, a u februaru sledeće godine za predsednika gradske vlade. Kada su u decembru 1992. održani izbori, Čović je vodio izbornu kampanju SPS-a za Beograd koja je ostala upamćena po sloganu "Svi smo mi pomalo socijalisti". Socijalisti su na tim izborima pobedili i to su bili poslednji izbori na kojima je ova stranka pobedila u glavnom gradu Srbije. Čović je tih godina, koje su bile najteže za građane Srbije što zbog rata što zbog bede, važio za drugog čoveka i za nekog ko će naslediti Miloševića. Njegova biografija i uspesi na mestima na kojima je radio govorili su tome u prilog, a on sam je bio drugačiji od svoje partije jer je govorio otvorenije, jezikom koji je većina ljudi mogla da razume. Ostao je upamćen kao dobar gradonačelnik iako je ukinuo "nezavisni" Studio B, iako je slao policiju da rastura štrajk radnika GSP-a, iako su građani Beograda plaćali dodatni porez od tri odsto.\nDruga tačka njegove transformacije dogodila se na prelazu iz 1996 u 1997. godinu, kada je postao prvi čovek koji je rekao "Ne" Miloševiću, čime je na neki način najavio njegov politički sunovrat. U vreme "zimskih protesta" odbio je da zakaže konstitutivnu sednicu Skupštine grada jer mu je bilo jasno da su izborni rezultati lažni. Pojavio se na bini iza Miloševića na kontramitingu 24. decembra 1996. godine a iz SPS-a je isključen tri nedelje docnije. Iako je imao lepe ponude, nije se priključio nijednoj opozicionoj partiji, već je pokušao da uradi nešto više u političkom životu osnivajući Demokratsku alternativu vođen rezultatima na mestu gradonačelnika i pokušavajući da politički unovči hrabar potez odmicanja od Miloševića.\nČović je isključen iz SPS-a uz obrazloženje da je svojim istupanjima naneo štetu partiji. Mesec dana kasnije oduzet mu je mandat republičkog poslanika. Dok je bio u SPS-u obećavao je: "Ako izađem iz SPS-a, zaboraviću na politiku." Kada je izbačen, Čović je brzo objavio da će nastaviti da se bavi politikom, "jer to dugujem svim građanima koji veruju u političke principe i ciljeve za koje sam se oduvek zalagao".\nBio je koordinator Saveza za promene (1998/99) i kopredsednik koalicije DAN. Kao kandidat Demokratske alternative na izborima za predsednika Srbije u septembru 1997. godine osvojio 99.133 (2,25) glasa birača (šesto mesto).\nKao čovek koji je na vreme osetio da je Milošević potrošena priča, Čović je odigrao važnu ulogu u oktobru 2000. godine kao jedan od lidera koalicije DOS. On je, prema svedočenjima, bio izuzetno važan jer je obezbedio logističku podršku unutar postojećeg sistema, pomogao je u obezbeđivanju podrške navijačkih grupa i Jedinice za specijalne operacije. U javnosti je postojao utisak da je upravo Čović uz Zorana Đinđića bio najvažniji čovek u prevratu i da je svojim delovanjem pomogao da se izbegne krvoproliće na ulicama Beograda. U vladi Zorna Đinđića bio je jedan od potpredsednika koji se u najvećoj meri bavio najtežim problemima.\nDokazao se na jugu Srbije u kratkotrajnom ratu na teritoriji opština Bujanovac, Medveđa i Preševo, kada je uspeo da umiri situaciju ali i da spreči divljanje srpskih jedinica koje su u ranijim ratovima bile daleko bezobzirnije prema neprijatelju i lokalnom stanovništvu, što je bila značajna promena. Njegova logika za smirivanje sukoba bila je jedostavna: "Ne možemo da pobijemo sve Albance niti oni mogu da pobiju sve nas", opisivao je građanima Bujanovca svoj plan o suživotu na jugu Srbije.\nDeset godina nakon sukoba i dalje se mnoge stvari u toj oblasti rešavaju onako kako ih je "Čović postavio", a kada nešto ne ide kako treba govori se o tome da se ne sprovodi "Čovićev plan za tu regiju". Međutim, dok je on obilazio gudure po administrativnoj granici sa Kosovom, u Beogradu je trajao politički rat među članicama DOS-a. Čović je znao tih dana da komentariše kako bi svi trebalo malo više da rade, ali njegove reči nisu imale veliki uticaj. Posle angažmana na jugu Srbije bio je nekoliko godina šef Koordinacionog tela za Kosovo i Metohiju, pa ga se po toj liniji i danas neki novinar seti da ga pita za komentar ili stav o trenutnoj politici ili "situaciji" na Kosovu. U danu kada je ubijen Zoran Đinđić, Čović je bio taj koji je saopštio vest naciji, ali je ubrzo bio pomeren sa mesta za koje se mislilo da bi trebalo da mu pripadne i za premijera je bio izabran Zoran Živković. Čovićeva politička karijera se od tog trenutka urušavala i, čini se, potpuno okončala jalovom kandidaturom za predsednika Srbije 2004. Njegovo docnije spajanje Demokratske alternative sa Socijaldemokratskom partijom, pa pokušaj koalicije sa PUPS-om nisu mu doneli opipljiv politički rezultat. Čović je konačno otišao na krajnju političku marginu odustajanjem da se aktivno uključi u prikupljanje potpisa za registraciju stranke prošle godine, čime je ta njegova ideja okončala svoje postojanje.\nZa sve te godine aktivnog bavljenja politikom i rada u javnoj upravi Čović nije zanemarivao svoje poslove u kompaniji FMP koja je vremenom postala preduzeće, u kojem on i njegova supruga imaju veliki vlasnički udeo, i nije zaboravio na svoj mali ali uspešni lokalni klub FMP, koji je zagorčavao život poznatijim klubovima širom bivše Jugoslavije i uspeo da izgradi status referentne tačke za obrazovanje i obuku mladih košarkaša i drugih sportista. Međutim, ni sjajni uspesi tima za koji će on reći da nije njegov niti njegove kompanije – ali da se on pita za sve, nisu ga pomerili dalje od margine jer je njegov uticaj bio slab. Njegove inicijative za prekompoziciju lige, bilo srpske bilo regionalne, nisu prolazile, njegovi predlozi za drugačiju organizaciju udruženja srpskih klubova bili su zanemareni, ništa što je dolazilo od Čovića a ticalo se većeg prostora od onog koji zahvataju kompanija, košarkaški klub i ostalo što ide uz njih nije moglo da se realizuje.\nNapokon, jedna je ideja prošla i tiče se pokušaja da se za ime Crvena zvezda i dalje čuje u košarkaškim krugovima. Čović je, što je iz ugla preduzetništva, pristao da poništi ime koje je stvarao zarad nesigurnog održavanja nečega što mnogi vole da nazovu "klubom od nacionalnog značaja". Nije jasno zašto je KK Crvena zvezda važan za Srbiju, ali je još manje jasno zašto se Čović bavi time osim ako nije procenio da mu je to nova ulaznica u estradni svet srpske visoke politike. Iako to demantuje i govori o "izazovu", teško je poverovati da se isplati stvoriti brend pa ga potom poništiti zbog želje da neko iz konkurentnog brenda napreduje, što bi trebalo da bude krajnji ishod oročenog petogodišnjeg braka Crvene zvezde i FMP-a. Ovako kako je čitava akcija izvedena teško je odoleti utisku da je akcija lične prirode i da spaja interese dva čoveka sličnih pogleda na svet i strasti, Dragana Đilasa i Nebojše Čovića. Prvom treba još jedna igračka jer takvu nije imao u svojoj karijeri, a drugom je potrebno da se još jednom bar okuša u ambijentu u kome se oseća odlično jer veruje da je mnogo bolji od konkurenata, ali mu neprestano nedostaje još malo soli da bi bio na vrhu.


Amazon obustavio prodaju BLU Android smart telefona zbog špijuniranja korisnika\nMobilni telefoni, 03.08.2017, 11:00 AM\nProizvođač pametnih telefona Blu Products, sa sedištem u Majamiju, na Floridi, ponovo se našao u nezgodnoj situaciji jer su bezbednosni istraživači po drugi put otkrili spyware na uređajima kompanije što je rezultiralo odlukom Amazona da obustavi prodaju telefona ovog proizvođača. Proizvođač smart telefona bio je prošle nedelje tema razgovora na konferenciji posvećenoj bezbednosti Black Hat USA 2017 kada su istraživači iz firme Kryptowire kritikovali kompaniju zbog prikupljanja informacija o korisnicima bez njihove saglasnosti.\n"S obzirom da je bezbednost i privatnost naših kupaca za nas od najveće važnosti, svi modeli telefona kompanije Blu Products više nisu dostupni za kupovinu na Amazon.com dok problem ne bude rešen", kaže se u saopštenju koje je izdao Amazon.\nTelefoni kompanije Blu se veoma dobro prodaju na Amazonu delom i zbog pristupačnih cena. Telefone ovog proizvođača prodaju i Best Buy i Walmart, ali nijedan od ovih sajtova se nije oglasio ovim povodom.\nU ponedeljak, Blu Products je uzvratio Amazonu i kritičarima nazvavši njihove tvrdnje neistinitim. Karmen Gonzales, direktor marketinga Blu Productsa je izjavila da na uređajima koje proizvodi Blu Products nema špijunskog softvera, malvera niti bilo kakvog drugog tajnog softvera, i da su takve tvrdnje netačne i lažne.\nProblem je nastao zbog toga što Blu na svojim telefonima koristi program za ažuriranje firmwarea Adups koji proizvodi Shanghai Adups Technology, koji je takođe kritikovan na Black Hat konferenciji zbog toga što nastavlja da koristi Adups na telefonima najmanje dva proizvođača mobilnih telefona. Istraživači su na konferenciji rekli da kompanija i dalje prikuplja informacije kojima je moguće identifikovati korisnike uprkos tome što je ta praksa kompanije bila predmet kritika prošle godine.\nRajan Džonson, suosnivač Kryptowirea, rekao je prisutnima na konferenciji da Adups i dalje šalje korisničke podatke serverima kompanije u Kini. Prošle godine Kryptowire je upozorio da Adups krišom prikuplja podatke korisnika, kompletan sadržaj poruka, istoriju poziva sa brojevima telefona, i jedinstvene identifikatore uređaja.\nI Shanghai Adups Technology je prošle nedelje odgovorio na kritike tvrdeći da je istraživanje Kryptowirea netačno i da se od novembra 2016. sve verzije FOTA (Firmware Over-the-Air) podnose Googleu zbog sertikata, te da njihovi kupci imaju potpuno bezbedne i pouzdane verzije softvera.\nIz Kryptowire tvrde da je u novembru Shanghai Adups Technology značajno smanjio količinu podataka koje Adups prikuplja od korisnika, ali da se još uvek prikupljaju podaci koje ne bi trebalo prikupljati. Džonson kaže da je Shanghai Adups Technology zadržao mogućnost da pošalje komande milionima telefona sa softverom kompanije. Na taj način, Shanghai Adups Technology može da instalira aplikacije, snima ekran ili obriše sadržaj uređaja bez potrebe da za to traži dozvolu korisnika.\nGonzales kaže da je u novembru Blu Products zajedno sa Shanghai Adups Technology radio na tome da smanji količinu podataka koje su prikupljali Blu telefoni.\n"Mali deo Blu telefona je imao verziju aplikacije koja je prikupljala kontakte i poruke. S obzirom da Blu nije znao za ovo prikupljanje podataka, korisnici nisu obavešteni o tome, što se i smatralo potencijalnim problemom za privatnost. Blu je brzo reagovao i rešio problem isključivanjem ove funkcionalnosti", rekla je Gonzales.\nSada je Blu priznao da i dalje prikuplja podatke korisnika, ali da to radi kao i drugi proizvođači smart telefona. "Nema ničeg neobičnog u tom prikupljanju podataka, i to sigurno ne utiče na privatnost ili bezbednost korisnika", rekla je Gonzales.\nZašto je Apple odlučio da sakrije od 128 miliona korisnika iPhonea da su im uređaji hakovani\nZahvaljujući činjenici da su dve kompanije, Apple i Epic Games u pravnom sporu, na internetu se pojavio šokantan materijal koji je otkrio kako je A... Dalje


Vesti online / Vesti / Srbija / Austrijanci u Srbiji traži radnike za poslove u EU\nAustrijanci u Srbiji traži radnike za poslove u EU\nJedna austrijska posrednička firma koja nudi mogućnost nalaženja posla isključivo u zemljama Evropske unije otvorila je kancelariju u Subotici, a interesovanje građana je ogromno, piše danas novosadski Mađar so.\nPrijavljuju se građani iz cele Srbije\nZa deset dana ovoj firmi se javilo više od 1.000 onih koji traže posao, i to iz različitih mesta Vojvodine, ali i iz Beograda, navodi list.\nPrema rečima savetnice za ljudske resurse u subotičkoj kancelariji Monike Čordaš, ova firma se za otvaranje predstavništva odlučila za Suboticu zbog blizine granice, odnosno Evropske unije, a i zbog činjenice da njeni brojni žitelji imaju dvojno državljanstvo, što uveliko olakšava zapošljavanje u inostranstvu. Ona je dodala da to ne znači da oni koji poseduju samo srpski pasoš ne mogu da dobiju posao u inostranstvu.\n"Među zainteresovanima za posao su i mladi i stariji, najrazličitije spreme. Vidi se da ljudi žele da rade, žele bolji život", kazala je Čordašova.\nObjasnila je da se zapošljavanje odnosi na period od najmanje godinu dana, a zainteresovanima se nudi širok izbor poslova, bez obzira na njihovu starost, pol ili stručnu spremu. Ipak, najviše se traže kvalifikovani radnici: stolari, tesari, električari, limari, zavarivači, vodoinstalateri, ali se mogu javiti svi zainteresovani za posao u inostranstvu.\nOva austrijska firma čije je sedište u Gracu nudi posredovanje s nemačkim, austrijskim, slovenačkim i mađarskim poslodavcima.\nNedelja 16.09.2012. 16:04\nPreporucujem oprez . Dobro procitajte ugovor koji eventualno sklopite i ako mozete pre puta kontaktirajte firmu za koju "cete raditi".


Rusija pokrenula proizvodnju 20 aviona Tu-214 | Avio Press\nRusija pokrenula proizvodnju 20 aviona Tu-214\nRuska UAC je pokrenula proizvodnju 20 aviona Tu-214.\nU razgovoru za rusku novinsku agenciju TASS 6. aprila 2022. godine, izvršni direktor UAC-a Jurij Sljusar potvrdio je da će domaći avioni Tu-214 zameniti putničke avione Boeing i Airbus . Kompanija takođe planira da ubrza tempo serijske proizvodnje u bliskoj budućnosti.\nAndrej Jelčaninov, član Odbora Vojno-industrijske komisije Rusije, otkrio je da bi Rusija mogla da uspostavi dodatni centar za proizvodnju aviona u Kazanju, glavnom gradu Republike Tatarstan, kako bi izbegla nedostatak rezervnih delova jer nastavlja da oseća posledice međunarodnih sankcija usred ruske invazije na Ukrajinu.\nOčekuje se da će novo postrojenje, koje bi moglo da počne sa radom 2023. godine, proizvoditi delove za različite tipove aviona, ali će se uglavnom fokusirati na nabavku rezervnih delova za avione domaće proizvodnje.\nBoeing 757 izleteo sa piste na Kostarici\nAir Montenegro poleće za Cirih


Sabor srpskih velikana - Petar Žebeljan - Serbian Bookstore Australia-Srpska Knjizara\nHome / Publishers / Laguna / Sabor srpskih velikana – Petar Žebeljan\nSabor srpskih velikana – Petar Žebeljan\nSabor srpskih velikana - Petar Žebeljan quantity\nSKU: 978-86-521-4143-2 Categories: Ćirilića-Azbuka, Domaći Autori, Istorijski, Laguna, Petar Žebeljan\nGraditelji modernog srpskog identiteta od 1848. do 1918. godine.\nKnjiga Sabor srpskih velikana na popularan način predstavlja mnoge interesantne i manje poznate podatke o znamenitim ličnostima koje su delale od 1848. do okončanja Velikog rata 1918. godine. Uz Srbe, u ovom izuzetno važnom periodu naše istorije istakli su se i pripadnici drugih naroda koji su ugrađivali svoje znanje, emocije i energiju u preobražaj srpskog društva i pomogli mu da izgradi svoj nacionalni i kulturni identitet.\n„O najznačajnijim ličnostima novovekovne srpske istorije često se nedovoljno zna čak i u našoj naučnoj javnosti. Sabor srpskih velikana predstavlja delo kojim se nadoknađuju mnogobrojni propusti naše novije leksikografije, istorije književnosti i savremene srpske istoriografije i u 463 odrednice podseća na stvaralaštvo, kulturna, politička i naučna pregnuća onih Srba bez kojih je nemoguće zamisliti razvoj srpske novovekovne državnosti i istrajnu, uzvišenu i iznad svega, požrtvovanu borbu srpskog naroda za očuvanje nacionalnog identiteta: od stvaranja nezavisne države, preko učvršćenja i odbrane njene autonomije do sticanja međunarodnog priznanja državne nezavisnosti i svih pobeda u ratovima koje je Srbija vodila za ostvarenje nacionalnog oslobođenja i državnog ujedinjenja. Sabor srpskih velikana Petra Žebeljana daje višestruko dragocen doprinos obnovi i učvršćenju našeg istorijskog sećanja na ličnosti koje su svojim delima trajno zadužile našu istoriju.“\n– Prof. dr Dejan Mikavica\nSABOR JUNAKA – Petar Žebeljan


Pentagon sprema novo oružje za borbu protiv raketa sa ivice svemira – Otisci.net\nHome/Vojska & Naoružanje/Pentagon sprema novo oružje za borbu protiv raketa sa ivice svemira\nU tekstu za „Foks njuz“, on je podsjetio na mogućnost hiperzvučnih letjelica da krstare gornjim slojevima atmosfere i potom koriste trajektoriju i ubrzanje usljed sile gravitacije kako bi sa nevjerovatnom snagom eliminisale ciljeve.\nOdbrana od takvih napada je i dalje problem, podvukao je Ozborn, citirajući Majkla Vajta, direktora za hiperzvučno oružje u Pentagonu, koji je nedavno na konferenciji za štampu rekao kako su protivvazdušna odbrana SAD i presretači raketa spremni da dejstvuju „na svim stranama operativne zone koja se nalazi na granici svemira“.\n„Izazov kada je u pitanju hiperzvučno oružje je da ono leti na visini koju mnogi zovu „granica svemira“, odnosno između 24.000 i 45.000 metara. Bez hiperzvučne brzine, ne postoji mogućnost podizanja na tu visinu niti leta u tako maloj gustini atmosfere. Zbog toga nadzvučna brzina omogućava održiv let na takvoj visini“, rekao je Vajt i dodao kako američka PVO dejstvuje do 21.000 metara visine.\nVajtove riječi dolaze samo nekoliko nedelja pošto je savjetnik za nacionalnu bezbjednost Robert O’Brajen rekao kako američka mornarica namjerava da naoruža svoje podmornice tipa „Virdžinija“ i više od 60 brodova hiperzvučnim oružjem.\nZatim je viši zvaničnik američke avijacije izjavio kako će dolazeće hiperzvučne rakete AGM-183A letjeti brzinom od 8.000 do 9.600 kilometara na sat.\nRanije su SAD intenzivirale napore da razviju rakete koje će letjeti pet do dvadeset puta brže od zvuka kako bi mogle da pariraju uspješnoj tehnologiji tog tipa Rusije i Kine.\nI američki predsjednik Donald Tramp izjavio je ranije kako SAD imaju „oružje koje je 17 puta brže nego ono koje imaju Moskva i Peking“.\nRuski predsjednik Vladimir Putin je u septembru rekao kako Moskva nema drugi izbor nego da razvija hiperzvučno oružje koje je sposobno da nosi nuklearnu bojevu glavu nakon izlaska SAD iz Sporazuma o protivraketnoj odbrani 2002. godine, prenosi .\n„Mi smo morali da napravimo to oružje kao odgovor na raspoređivanje američkog sistema PRO koji bi u perspektivi mogao, faktički, da neutrališe naš nuklearni potencijal“, rekao je Putin, prenosi Sputnik.\nPukni od smijeha: Perica ne bi u školu...


Kratka priča o Trampu i republikancima (2): kuda dalje za partiju? - Američki izbori\nU prvom delu ove kratke priče, spomenuo sam dve istine o ovogodišnjim izborima o kojima se malo priča i više sam govorio o onoj prvoj koja kaže da Donald Tramp nije izgubio ovogodišnje izbore tako ubedljivo, već za tek oko 50,000 glasova u Džordžiji, Viskonsinu i Arizoni. Zanimljivo je da su ove tri države jako simbolički značajne za republikance.\nU gradu Ripon, Viskonsin 1854. godine grupa abolicionista predvođena Abrahamom Linkolnom osnovala je novu partiju sa ciljem ukidanja ropstva – Republikansku partiju. Linkoln je, kao što znamo, 1860. pobedio na predsedničkim izborima i nakon Građanskog rata je ropstvo ukinuto. Država Viskonsin je kasnije dala i neke značajne republikance, od progresivnih kao što je bio guverner i senator Robert „Borbeni Bob“ La Folet početkom XX veka, pa sve do izrazito konzervativnih kao što je bio senator Džozef Makarti, poznat po optuživanju delova američke elite da su komunisti, početkom Hladnog rata. U novije vreme su tu i Pol Rajan i Rajns Pribus.\nNa predsedničkim izborima 1964. kandidat je bio republikanski senator iz Arizone, Beri Goldvoter. Uprkos ubedljivom porazu od Lindona Džonsona, Goldvoter je ostvario značajan uticaj na partiju i smatra se jednim od osnivača modernog konzervativnog pokreta. Uzgred, na njegovoj konvenciji 1964. svojim govorom pod nazivom Vreme za biranje (Time for choosing) istakao se jedan ne toliko poznat holivudski glumac, izvesni Ronald Regan. Goldvotera je kasnije na mestu senatora nasledio još jedan značajan republikanac – Džon Mekejn.\nNa izborima za Kongres 1994, zahvaljujući nezadovoljstvu novim predsednikom Bilom Klintonom, republikanci su prvi put osvojili većinu u Predstavničkom domu posle 40 godina. Tada je spiker Predstavničkog doma postao Njut Gingrič iz Džordžije. Od tada su republikanci preuzeli primat u južnim državama i sve više počeli da skreću u pravcu populizma čiji je krajnji rezultat, može se slobodno reći, Donald Tramp.\nIpak, Tramp je tesno izgubio u sve tri pomenute države. Da li to simbolički označava rađanje nove partije? Možda, ali ono što je sigurno jeste da sve tri predstavljaju tip države koje će republikanci morati da dobijaju u budućnosti ako žele povratak u Belu kuću. Viskonsin je jedna od država Srednjeg zapada u kojoj je nekada bila razvijena industrija koja poslednjih decenija propada i koja je dugo glasala za demokrate sve do Trampove tesne pobede 2016. koja je došla na talasu razočarenja radnika koji su se osetili zapostavljeno. Arizona je pogranična brzorastuća država sa stanovništvom koje postaje sve etnički raznovrsnije i koja ide u smeru u kojem su već otišli susedni Kolorado, Nevada i Nju Meksiko – države koje su 2004. glasale za Džordža Buša, a koje su sada manje ili više ubedljivo pripale demokratama. Džordžija je takođe brzorastuća država koja se nalazi u takozvanom „dubokom Jugu“, delu zemlje poznatom po svojoj konzervativnoj kulturi. Ipak, Džordžija se demografski menja, kao i susedne Severna i Južna Karolina, u šta velike nade za budućnost polažu demokrate, a deluje da bi i mogli da imaju uspeha ako pogledamo rezultate ovih izbora. Zanimljivo je da je Džou Bajdenu u pohodu na Džordžiju pomogao okrug Kob koji se nalazi u predgrađu Atlante i koji je nekada predstavljao spomenuti Njut Gingrič.\nOkrug Kob bi upravo i trebalo da predstavlja lekciju za republikance. Oni su dugo vremena dominirali u predgrađima među dobrostojećim belim stanovništvom. Osim što ta populacija nije bila naročito zadovoljna Donaldom Trampom i njegovim populističkim pristupom, važan trend jeste to da su i predgrađa danas drugačija. Oko trećine okruga Kob predstavljaju Afroamerikanci, čiji je broj sve veći na svakom popisu, a koji su tradicionalno glasači demokrata. Sve veća rasna raznovrsnost karakteristika je mnogih predgrađa u SAD i republikanci ukoliko žele da ih povrate moraju da nađu način da dopru do tih glasača. Predgrađa i jesu mesta gde se „lome koplja“ s obzirom da su urbani centri uglavnom „plavi“ dok su manji gradovi i ruralna područja najčešće „crveni“.\nIma li tu ohrabrujućih zankova za republikance? Ima, i oni dolaze iz druge malopominjane činjenice odnosno istine koju sam naveo u prvom tekstu, a to je da su birači na ovim izborima odbili Trampov karakter, ali su dali podršku republikanskim idejama, ili su bar odbili demokratske, pre svih one progresivne. Tu postoji mala kontradiktornost sa prvom navedenom činjenicom da je Tramp izgubio tesno, ali je stvar u tome da su ovi izbori doneli ogromnu izlaznost i da je veliki broj birača izašao da glasa protiv Trampa, ali ne i protiv njegove partije. Uprkos očekivanjima da će izgubiti još mesta u Predstavničkom domu, republikanci su iznenađujuće dobili dodatna mesta i značajno smanjili demokratsku većinu tako da će im faliti svega 5 ili 7 mesta do magične brojke od 218 koja donosi većinu. Još važnije, svi novoizabrani republikanci su žene ili pripadnici rasnih manjina što je Kevin Makarti, lider republikanaca u Predstavničkom domu, ponosno istakao na Tviteru. I na izborima za Sent su prošli bolje od očekivanog. Izgubili su u Koloradu i Arizoni, ali su dobili nekoliko trka u kojima se očekivala neizvesna borba ili poraz tako da se došlo u situaciju da dve izborne trke u Džordžiji koje su ušle u drugi krug odlučuju o većini u Senatu. I na vrlo važnim izborima za zakonodavna tela saveznih država, republikanci su ostvarili dobitke iako se očekivalo suprotno što će im biti mnogo značajno jer će nakon ovogodišnjeg popisa upravo ta zakonodavna tela crtati nove kongresne distrikte.\n12 Democrat incumbents lost their re-election to the House.\nEvery one of them lost to a Republican woman, minority, and/or veteran.\nThe Republican Party is stronger because of our diversity.\n— Kevin McCarthy (@GOPLeader) November 16, 2020\nOvi dobici naravno nisu slučajni. Proširivanje biračkog tela kroz drugačiji pristup prema manjinama je cilj koji su republikanci postavili i u svojoj strategiji izrađenoj nakon poraza na izborima 2012. neformalno nazvana „Autopsija“ (dokument dostupan ovde, najvažniji delovi izdvojeni ovde). Tada je Republikanski nacionalni komitet predvođen Rajnsom Pribusom zaključio da je jedan od načina da se dođe do većeg broja manjinskih glasača, pre svih Latinoamerikanaca, podržati imigracionu reformu. Ipak, nakon dolaska Trampa, to je napušteno i pre ovih izbora, strategija je proglašavana neuspelom.\nMeđutim, na iznenađenje mnogih, i republikanci i Tramp su ove godine proširili svoju bazu među manjinskim glasačima, barem po poređenju izlaznih anketa iz 2016. i 2020. Tramp je pravio greške u kampanji, ali su se greške ticale pre svega odnosu prema pandemiji kovida-19 bez čega bi, smatra bivši menadžer Trampove kampanje Bred Parskejl, predsednik bio ubedljivo reizabran. S druge strane, kampanja je uspešno ciljala Kubance na Floridi, svojom kampanjom da su demokrate socijalisti, i Latinoamerikance na jugu Teksasa (Tehanose) koji su do sada glasali demokrate, ali su društveno konzervativni. Takođe, republikancima su u izborima za Kongres pomogli i demokrate koji su svoju kampanju koncentrisali na Trampa i pokušali da sve republikance poistovete sa njim. Dobar primer neuspeha jesu izbori za Senat u Mejnu gde su umerenu senatorku Suzan Kolins pokušali da poistovete sa Trampom (iako često nije glasala za njegove politike) i da „nacionalizuju“ politiku u Mejnu dok je Kolins više polagala na neke lokalne probleme i na kraju pobedila uprkos manjoj količini novca uloženog u kampanju. Na sličan način su demokrate pokušali da preuzmu i legislative saveznih država, ali su glasači u predgađima, iako protiv Trampa, glasali i dalje za republikance sa kojima se više identifikuju. Pametna kampanja je republikance dovela i do neočekivanih uspeha u izborima za Predstavnički dom gde su, između ostalih, uspeli da povrate i neke kongresne distrikte u velikim gradovima. Među njima jedno mesto u Njujorku i dva u predgrađima Los Anđelesa u okrugu Orindž, domu Diznilenda, a nekada i Ričarda Niksona i Ronalda Regana koji je okrug Orindž nazivao „utočištem kalifornijskih republikanaca“. Još je zanimljivije ko su nove članice Predstavničkog doma. U Los Anđelesu su oba mesta dobile dve Korejke, a u Njujorku će jug Bruklina i Staten Ajlend predstavljati Nikol Maliotakis, ćerka Kubanke i Grka.\nOvogodišnji rezultati, uprkos porazu Trampa, su dobri za republikance i predstavljaju dobru osnovu za budućnost. Ipak, postoje neka pitanja koja ostaju otvorena. Ovde će biti reči o ideološkom pozicioniranju partije, a naredne nedelje o pitanju budućeg odnosa partije sa Trampom.\nIdeološko pozicioniranje partije\nIdeološko pozicioniranje se sastoji iz više delova: tu su pitanja imidža, birača koje će partija ciljati i stava partije po nekim važnim političkim pitanjima. Kada govorimo o imidžu, partija mora da odluči da li će nastaviti da ide u smeru populizma ili će se vratiti nekom umerenijem tonu uz implementiranje nekih popularnih Trampovih politika. Najvažnije pitanje tu jeste pitanje „trampizma“ bez Trampa i toga koliko bi umereniji pristup otuđio Trampove glasače i koliko bi novih glasača mogao da privuče koji su bili protiv Trampa, pre svih onih iz predgrađa. Rezultati izbora za Kongres pokazuju da su stanovnici predgrađa još uvek republikanski glasači, ali da Trampov stil možda nije nešto što žele i da bi možda neki umereniji kandidat dobio njihovu podršku. S druge strane, bivši strateg Džordža Buša mlađeg (zbog uspešnosti znan i kao „Arhitekta“) Karl Rouv rekao za Njujorker da su birači 2016. glasali za nekoga ko je protiv elite, iz nekog svog revolta, ali je ipak i on davao veće šanse Džou Bajdenu zbog njegove mogućnosti da bude „ujedinitelj“. Kako to u britanskom Dejli Telegrafu primećuje bivši lider britanske Konzervativne partije, Vilijam Hejg, konzervativci moraju imati odgovor na pitanja pokrenuta od strane Trampa i, iako treba da napuste populizam, treba i da izbegnu povratak u zonu komfora misleći da će sve biti u redu u globalizovanoj ekonomiji. U tom smislu možda Trampov poraz i nije loš za partiju s obzirom na to da je negativna reakcija njegovih protivnika gurala i drugu stranu prema nekim ekstremnim pozicijama koje su u poslednje četiri godine sve više uzele maha među demokratama. Možda se rešenje krije u predlogu bivšeg Trampovog savetnika za nacionalnu bezednost, a sada njegovog velikog kritičara Džona Boltona koji predlaže usvajanje malo optimističnijeg tona u kampanji, poput Reganovog „Jutra u Americi“ umesto Trampovog narativa o zaustavljanju „rušenja Amerike“. Ono što je sigurno je da će dilema na klackalici umerenost-populizam biti jedna od tema buduće republikanske unutarpartijske debate.\nPostavlja se i pitanje koalicije glasača koja bi mogla u budućnosti da predstavlja partijsku bazu. Decenijama su republikanci bili koalicija socijalnih konzervativaca, pristalica slobodnog tržišta i pristalica agresivnije spoljne politike. Trampova više izolacionistička spoljna politika već je otuđila mnoge intervencioniste, a njegova ekonomska i trgovinska politika je dovela u pitanje privrženost slobodnom tržištu tako da se nameće dilema o daljem ideološkom pravcu partije. Socijalni konzervatizam i manji vojni intervencionizam će verovatno opstati, ali što se ekonomije tiče, postoje dva moguća smera. Bivša guvernerka Južne Karoline i američka ambasadorka u UN, Niki Hejli, osnovala je svoju organizaciju Stand For America koja se, između ostalog, protivi socijalizmu i stavlja fokus na slobodno tržište. Pored Hejli, jedan od pristalica ovakvog pristupa je i senator Ted Kruz iz Teksasa i oni bi mogli da predstavljaju lidere onog dela partije koji više vuče ka slobodnom tržištu. Sa druge strane, bivši savetnik Mita Romnija, Oren Kas, pokrenuo je organizaciju American Compass koja ima za cilj da smanji fokus na slobodno tržište i da ispravi manjkavosti koje ono donosi i tako eventualno donese republikancima veću podršku među siromašnijim stanovništvom. Kao pristalice ovog pristupa vide se mlađi senatori poput Marka Rubija (Florida), Džoša Houlija (Mizuri) i Toma Kotona (Arkanzas). Okretanje ovakvom pristupu bi možda moglo da donese podršku među onima koji su videli mane slobodnog tržišta kao što je Reganov pristup doneo podršku onih koji su videli manu prevelike uloge države. Pored imidža partije, ovo je još jedna od debata koju će republikanci imati među sobom.\nTakođe, republikanci moraju imati i jasniji stav po nekim važnim pitanjima gde primat imaju demokrate. To je pre svega zdravstvena zaštita koju Tramp, uprkos obećanjima, nije uspeo da reformiše tokom 4 godine. Bivši guverner Luizijane Bobi Džidal je stoga nedavno u Vol Strit Žurnalu izložio nekoliko važnih pitanja vezanih za zdravstvenu zaštitu oko kojih republikanci moraju da se slože u narednih nekoliko godina kako bi imali sa čime da izađu pred birače, izuzev nezadovoljstva Obamakerom koje više ne daje rezultate kao ranijih godina. Pored zdravstva, potrebni su im i odgovori na pitanja klimatskih promena i rasne nejednakosti, koja su sve važnija mladima, a oko kojih republikanci nemaju jasan stav što demokratama omogućava da kontrolišu narativ o ovim temama i republikance otuđuje od jednog dela birača koji možda ne podržavaju demokratske pozicije, ali su im ova pitanja važna. Ipak, možda i najvažnije od svega jeste da se republikanci usredsrede na reformisanje vlade, nešto u čemu su konzervativne partije mnogo bolje od liberalnih. Zalaganje za manje mešanje je u redu, ali ne bi smelo da pređe u dogmu i zalaganje za ukidanje nekih delova vlade. Umesto toga, konzervativci moraju da imaju plan kako da vladu reformišu i da je učine efikasnom i kompetentnom tokom kriza jer je upravo to bila karakteristika konzervativnih vlada poslednjih nekoliko decenija koja je donosila veliki uspeh američkim republikancima.


06.01.2021. 22:51 07.01.2021.\nPristalice američkog predsednika Donalda Trampa probile su policijske barikade, kordon ispred zgrade Kongresa i ušle u kongresno zdanje\nSi-En-En izveštava da je država Virdžinija poslala 200 pripadnika svoje policije, a iz kabineta guvernera te države Ralfa Nortama potvrđeno je i da je u toku mobilizacija pripadnika Nacionalne garde.\n„Nasilje i destrukcija na Kapitol hilu moraju prestati i to moraju prestati odmah. Svako ko učestvuje u protestima mora poštovati naredbe policije i momentalno napustiti zgradu Kongresa”, objavio je američki potpredsednik na svom Tviter nalogu, prenosi Tanjug.\nŽena ranjena ispred sale Senata\nNakon što su pristalice Donalda Trampa nasilno upale u zgradu američkog Kongresa i prekinule zasedanje na kojem je trebalo da bude potvrđena pobeda Džo Bajdena na predsedničkim izborima, jedna žena je pogođena hicem iz vatrenog oružja ispred sale Senata i u kritičnom stanju prebačena je kolima hitne pomoći u urgentni centar Ronald Regan u Vašingtonu.\nGradonačelnica Vašingtona Mjurijel Bouzer naredila je uvođenje policijskog časa od večeras u 18:00 časova do 06:00 sutra ujutru po lokalnom vremenu i apelovala na građane da ne dolaze u centar prestonice, prenosi Tanjug.\nPrekinuto zasedanje Kongresa SAD\n„Nećemo im dozvoliti da ućutkaju vaše glasove”, rekao je Tramp pristalicama ispred Kongresa.\nDebata o prigovoru na glasove elektora u jednoj saveznoj državi može da traje najviše dva sata, a potom sledi glasanje. Da bi prigovor bio usvojen, a glasovi elektora u toj državi poništeni, potrebno je da za to glasa većina u oba doma, prenosi Beta.\nPristalice američkog predsednika Donalda Trampa probile su večeras policijske barikade, kordon ispred zgrade Kongresa i ušle u kongresno zdanje.\nSi-En-En izveštava da se predsednik Tramp oglasio na svom Tviter nalogu jedan sat od eskalacije protesta svojih pristalica i upada u Kongres.\n„Molim vas, podržite policiju i službe bezbednosti. Oni su istinski na strani naše zemlje. Ostanite mirni”, poručio je aktuelni američki predsednik, prenosi Tanjug.\nIzvor Politika, 06. januar 2021.\nTrenutak upada u Kapitol (VIDEO)\nNa društvenim mrežama pojavio se video-snimak sukoba organa reda koji obezbeđuju zgradu i demonstranata. Na snimku se čuju građani koji skandiraju „SAD, SAD“, prenose Novosti.\nTramp naredio: Vojska kreće na Kapitol\nVojska je aktivirala čitavu Nacionalnu gardu 1.100 vojnika, rekao je jedan vojni zvaničnik za Njujork tajms, a guverner Virdžinije poslao je članove Virdžinijske garde zajedno sa 200 vojnika iz Virdžinije da uguše nasilje u glavnom gradu.\nPredstavnica za štampu Bele kuće Kajli Mekenani saopštila je na svom nalogu na Tviteru da je predsednik Tramp pozvao na prekid nasilja i na mir.\n„Ovo se graniči se sa pobunom i mora se završiti odmah. Pozivam ovu rulju da se povuče i dozvoli da demokratija ide napred“, rekao je Bajden obraćajući se naciji.\n„U ovom trenutku naša demokratija je pod napadom bez presedana, za razliku od svega što smo videli u moderno doba. Napadom na bastion slobode: sam glavni grad“, dodao je, pozivajući američkog predsednika Donalda Trampa da se suoči sa nacijom i „zahteva kraj ovaj opsadi“.\nSenat nastavio zasedanje\nSednica Senata nastavljena u Vašingtonu nakon što su pristalice Donalda Trampa pokušale da preokrenu rezultate predsedničkih izbora. Četiri osobe su poginule, a 52 su uhapšene. Povređeno je i 14 policajaca. Tviter, Fejsbuk i Snepčet privremeno blokirali Trampove naloge.\nZasedaju oba doma Senata, potvrđuje se jedna po jedna država. Očekuje se da će rasprava trajati još sat ili dva, nakon čega će Džozef Bajden i zvanično postati 46. predsednik SAD.\nU Vašingtonu je policijski čas koji će trajati do 6 ujutru po lokalnom vremenu. Na ulicama se nalazi više od 60.000 policajaca, kao i 1.100 pripadnika Nacionalne garde. U ovom trenutku je sve mirno, javlja dopisnik RTS-a iz Vašingtona.\nVećina analitičara i stručne javnosti direktno krivi za dešavanja u Vašingtonu Donalda Trampa, odnosno njegov govor pristalicama ispred Bele kuće u kome je ponovio da su izbori pokradeni i pozvao ih da krenu ka Kapitolu.\nZameraju mu da je skoro dva sata odbijao da uputi Nacionalnu gardu ispred Kongresa. On to praktično nije uradio, već je potredsednik Majk Pens nakon evakuacije pozvao sekretara za odbranu i zamolio da se Nacionalna garda uputi.\nMnogi analitičari, pre svega liberalni, pozivaju rukovodstvo republikanaca da se pozove 25. amandmankoji podrazumeva da članovi kabineta proglase Trampa nesposobnim za vršenje dužnosti i da kao privremeni predsednik bude proglašen Majk Pens.\nDo inauguracije Džozefa Bajdena ostalo je 13 dana.\nŠef policijske uprave Metropoliten Robert Konti naveo je da su četiri osobe poginule, a da su 52 uhapšene.\nPrema njegovim rečima, nekoliko osoba je uhapšeno zbog optužbi za nošenje oružja. Naveo je da su pronađene i dve eksplozivne naprave kod sedišta republikanskog i demokratskog nacionalnog odbora, kao i hladnjak vozila na Kapitolu u kome su se nalazili molotovljevi kokteli.\nKonti je istakao da je povređeno 14 policajaca.\nTviter, Snepčet i Fejsbuk privremeno su zaključali naloge predsednika SAD Donalda Trampa zbog neutemeljenih tvrdnji.\nTviter je naložio uklanjanje tri Trampove objave zbog „nasilja“, prenosi Rojters.\nOsuda nasilja na Kapitol hilu\nNa dešavanja u Vašingtonu reagovali su brojni svetski zvaničnici na društvenim mrežama, koji su iznenađeni, zabrinuti i šokirani aktuelnim zbivanjima i dali podršku izabranom predsedniku Džozefu Bajdenu.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg rekao je da je šokiran scenama u Vašingtonu i da se ishod izbora mora poštovati.\nPredsednik Evropskog parlamenta Dejvid Sasoli rekao je da ga zabrinjavaju scene koje vidi. Španski premijer Pedro Sančes rekao je da veruje da će izabrani predsednik Džozef Bajden prevazići ovo vreme tenzija i ujediniti američki narod.\nPremijer Velike Britanije Boris Džonson kaže sramni prizori na Kapitol hilu. Austrijski kancelar Sebastijan Kurc istakao je da je šokiran scenama koje se događaju u Vašingtonu. I OEBS je osudio nasilje u Vašingtonu.\nBivši predsednik SAD, republikanac Džordž Buš, ocenio je da su dešavanja u Kongresu poput dešavanja u nekoj „banana republici“.\nIzvor RTS, 7. januar 2020.\nPreporučujemoDonald TrampKapitolKongres SADnerediprotestiSADDžo Bajden