Posteri u metrou u Sankt Petersburgu\nPripremili: Tatyana Voltskaya i Robert Coalson\nPutnici koji koriste metro u Sankt Petersburgu mogli su da vide početkom ovog meseca da su mnogi vagoni podzemne železnice bili nakratko oblepljeni posterima na kojima su pojedini zvaničnici prikazani kao deo “sramne kamarile”.\nOve postere, koje su ubrzo preneli društveni mediji, napravila je “Agit Rossija”, relativno novi politički pokret koji teži da pronađe nove metode izražavanja nezadovoljstva političkom situacijom u trenutku kada vlasti pojačavaju napore da suzbiju otvoreno iskazivanje opozicionog stava klasičnim metodama, kao što su protesti na ulicama.\nNa primer, uz sliku predsednika Rusije Vladimira Putina napisano je “lažov koji je podržavao podizanje starosne dobi za odlazak u penziju”. Ovim potezom se istovremeno ismejava vladina kampanja, nazvana “besmrtni puk”, kojom se od građana traži da marširaju sa fotografijama ljudi koji su poginuli u Drugom svetskom ratu.\nNa drugom posteru je prikazan general policije u Sankt Petersburgu Sergej Umnov, uz potpis: “Naredio brutalno rasterivanje demonstranata 9. septembra, uključujući žene i decu”. Reč je o akciji policije da otera sa ulica demonstrante, koji su protestovali širom zemlje protiv plana da se podigne starosna granica za odlazak u penziju. Tom prilikom samo u Sankt Petersburgu je uhapšeno najmanje 452 lica.\nPenzionerska pravda protiv ruskog režima\n“Naše akcije su veoma prirodna reakcija na političko okruženje koje stvaraju vlasti”, kazao je za RSE jedan aktivista “Agit Rossije”, koji je zatražio da bude identifkovan kao Danil.\nU poslednje dve godine, u Rusiji je održana serija protesta generalno protiv nastavka Putinove vladavine, kao i pojedinih mera vlasti, uključujući odluku o podizanju praga za odlazak u penziju.\nNekoliko hiljada demonstranata je tom prilikom bilo uhapšeno, često nakon što ih je maltretirala policija ili pristalice vlasti kao što su nacionalističke, kozačke formacije poznate po skraćenici “SERB”.\nIstovremeno, dominacija države nad medijima znači da obični Rusi ne mogu skoro ništa da čuju o ovakvim događajima.\nOsnivači “Agit Rossije” zbog toga nastoje da pronađu nove načine da proslede opozicione političke poruke do nove publike i dovedu u pitanje sliku nacionalnog jedinstva koju Putinova vlast projektuje.\nOva organizacija koristi geslo iz sovjetskih vremena “agitacija” (agitatsiya), u nastojanju da ojača političku svest i aktivizam.\n“Smatramo da je ulična agitacija veoma korisna jer je usmerena na ljude koji uglavnom ne prisustvuju skupovima koje organizuje opozicija niti prate njene medije, već se pre svega informišu preko televizijie (pod kontrolom vlasti). Preko ulične agitacije ovi ljudi mogu da nauče nešto novo i počnu da sumnjaju u sliku sveta koju obično vide na televiziji”, kaže Danil.\nTo je pristup koji “Agit Rossija” i slične organizacije nazivaju “akcionizam”, kojim se pozivaju simpatizeri da ojačaju protest deleći fotografije i druge sadržaje na društvenim mrežama.\nGrađani se pozivaju da štampaju postere iz kampanje “Sramna kamarila” sa vebsajta “Agit Rossiije” te da se uključe u protest tako što će ih ubacivati u poštanske sandučiće drugih građana.\n“Agit Rossija” je obeležila Putinov rođendan u oktobru postaviviši veliki transparent na jednom od mostova na reci Nevi na kome je pisalo “Petersburg je protiv Putina”.\n"Petersburg protiv Putina"\nOva organizacija je takođe protestovala početkom novembra protiv posete Sankt Petersburgu TV voditelja Vladimira Solovjova, koji zdušno podržava Kremlj.\nČlan “Agit Rossije” Pavel Ivankin bio je pritvoren 1o dana jer je, navodno, odbio da posluša instrukcije policajca tokom protesta u kome su aktivisti postavljali postere Solovjeva, kao dela “Sramne kamarile”, na svim mestima na kojima je ovaj pristalica Kremlja trebalo da govori.\n“Mi smo se pozicionirali kao distributeri opozicionih ideja i kampanje”, objašnjava Danil.\nDrugi aktivista, Grigorij, kazao je za RSE da je ohrabren generalno pozitivnim reakcijama građana do kojih su doprle poruke “Agit Rossije”.\n“U takvim okolnostima, lepo je zaključiti da naše protestne aktivnosti nisu uzaludne, te da se mišljenje koje izražavamo o određenim ličnostima, zvaničnicima i Vladi u celini, podudara sa stavovima javnosti”, ističe Grigorij.\n“Cinizam i falsifikati”\nDruge, poznatije opozicione grupe pozdravljaju inovativnost “Agit Rossije”.\n“Ako će ove aktivnosti da privuku pažnju relativno apolitičnih delova društva, onda je to dobro”, kaže Marija Lahina iz demokratskog pokreta “Vesna” (proleće)\n“Ljudi počinju da razmišljaju, da razmatraju kako i sami da se uključe uviđajući ključne probleme. ‘Akcionizam’ je veoma dobar i potrebno je dopreti do šireg auditorijuma”, dodaje Lahina.\nAndrej Pivovarov, predsedavajući pokreta “Otvorena Rusija”, takođe hvali ‘akcionizam’ kao način da se čuje glas mladih.\n“Mislim da pojavljivanje ovakvih struktura i velikih grupa mladih ljudi, koji ne doživljavaju sebe kao političari, veoma je prirodno. To je reakcija mislećih ljudi na to što se dešava u ovoj zemlji. Svako želi da iskaže svoj stav, neko organizuje nastupe, drugi okrugle stolove, treći učestvuju u direktnim protestima. Možemo videti da su mladi revoltirani i protestuju. Oni uviđaju da ne možemo više nastaviti na ovaj način i okreću se različitim formama protesta.\nNavalnji: Sprečen sam da otputujem iz Rusije za Strazbur\nVlasti u poslednjih nekoliko godina nastoje da obeshrabre iskazivanje javnog nezadovoljstva, preduzimajući mere poput hapšenja opozicionih lidera, kao što je Aleksej Navaljni. Istovremeno, pooštravaju se zakoni kako bi se ograničili javni skupovi te intenziviraju sudski postupci za širenje ili čak “lajkovanje” sadržaja na društvenim mrežama koji odudaraju od vladine linije.\n“To je reakcija mladih na cinizam i laži koje širi vlada. Uveren sam da će ove forme građanskog protesta biti sve učestalije”, kazao je Pivovarov.\nU stvari, kampanja “Sramna kamarila” nije smišljena u Sankt Petersburgu, već hiljadama kilometara dalje u gradu Komsomolsk na Amuru na Dalekom istoku. Naime, lokalni aktivisti su u avgustu marširali sa fotografijama političara koji su podržavali omražene reforme penzionog sistema.\nNa centralnom trgu u gradu Permu u nedelju se pojavila Putinova slika. Na njegovom čelu je pisalo “lažov”, a na grudima “ratni zločinac”. Ta slika je podeljena i na društvenim mrežama.\nJedna osoba je napisala na sajtu: “Bojim se za one koji su ovo uradili”. Drugi građanin je pak napisao: “Ljudi se bude”.\nRusija: Protest protiv promene starosne granice za penziju


Vreme 538 - Strategija: Zastava: U raljama radnicke klase\nKakva je sličnost između Srba iz Kosovske Mitrovice i radnika kragujevačke Zastave? Velika. I jedni i drugi koriste srpsku vladu kao taoca svojih interesa i trenutno predstavljaju dva najjača konzervativna lobija koji prošlost nameću kao dominantnu temu u započetom procesu društvene tranzicije i ekonomskih reformi.\nKRAGUJEVAC: Na radničkoj kapiji\nSrbi sa severa Kosova preuzeli su (uz pomoć demokratskih nacionalista iz Beograda) na sebe ulogu čuvara tapije svete srpske zemlje i jedinih pravovernih tumača religije krvi i tla. A kragujevački mašinbravari i metalostrugari, koji kao da su prespavali promene u Srbiji, rezervisali su za sebe poziciju poslednjih branilaca muzeja propalih privrednih giganata i vulgarnog socijalizma u kome država (zarad lažnog socijalnog mira) ne pitajući za cenu plaća čuvenu srpsku poskočicu "radio ne radio, svira ti radio".\nSindrom severnog Kosova dugoročno će se rešavati prevashodno međunarodnim arbitriranjem i ponekom žalopojkom beogradskih patriotskih restlova. "Šumadijski čvor", međutim, biće ekskluzivna obaveza Đinđićevog kabineta na čijem će se razvezivanju testirati spremnost i nadasve sposobnost novih vlasti da srpsku privredu upristoje prema evropskim standardima.\nBOLEĆIVA VLADA: Na izazov istorije iz Kragujevca nije se dugo čekalo. Kao inicijalna kapisla "radničkog nezadovoljstva" poslužila je odluka rukovodećeg tima Zastave da privremeno zatvori fabriku pošto je računica pokazivala da je proizvodnja neisplativa. Svakog dana na radna mesta dolazilo je između 6500 i 7000 trudbenika, a stvarnog posla da sklepaju nekoliko "jugića" bilo je za 150 do 200 radnika. Takva ekonomija poslovanja u februaru je dala sledeći rezultat na nivou preduzeća – Fabrika automobila zaradila je 22 miliona dinara, a za plate je potrošeno 110 miliona dinara. U prošli četvrtak pred pobunjene radnike izašao je generalni direktor Fabrike Milisav Đorđević tek toliko da ih obavesti da je podneo ostavku pošto nije mogao da udovolji zahtevu Sindikata da pokrene proizvodne trake. Zbog sprečenosti da dođe u fabrički krug (iz zdravstvenih razloga), radnicima se pismom obratio i predsednik Upravnog odbora Milorad Savićević, obaveštavajući ih da on neće podneti ostavku na tu funkciju, da su dosadašnji pregovori sa mogućim strateškim partnerima (Folksvagen, Pežo, Reno, Fiat, Seat) za sada neuspešni i da svi strateški partneri čekaju bolje političke i ekonomske prilike u Srbiji. Na privremeno zatvaranje fabrike radnička klasa Kragujevca odgovorila je provalom kapija Zastave i zauzimanjem pogona. Kao i nebrojeno puta ranije, i sada je istaknut ultimatum da na noge "crvenom" Kragujevcu dođu ministri iz Beograda ili će u suprotnom "biti svašta". Nekadašnji Miloševićev upravitelj Zastave i formalni predsednik Upravnog odbora Milan Beko pričao je svojevremeno da su se predsedniku Jugoslavije bukvalo tresle gaće "kad je ustajao Kragujevac" i da je uvek bio spreman da napuni džakove para, uz rečenicu "nosi im, samo da ne izlaze na ulicu".\nTako je Milošević, zarad lične i dugovečne vlasti, pljačkajući sve građane države razmazio "krem" srpskog radništva i od Kragujevca napravio – najveći srpski buvljak. Nekadašnji "ponosni" majstori čiji je proizvod nekad davno bio dika srpske industrije (slikana čak i u američkim filmovima) svedeni su na švercere cigareta i najlon čarapa kojima je državna alimentacija bila sedativ za ponižavajući položaj u koji ih je Milošević uvalio. Niko se od te radničke elite pre deset godina u Zastavi i Kragujevcu nije pobunio kada je Miloševićevo militantno srbovanje oteralo strateškog partnera, italijanski Fiat, koji se baš u to vreme spremao da u Šumadiju preseli proizvodnju jednog od svojih najrentabilnijih proizvoda (model "tipo"). Umesto da gledaju svoj egzistencijalni, pa i klasni interes, majstori iz Zastave ostavili su strugove i prese, posedali u autobuse lokalnog Autosaobraćaja sa Voždovim slikama na šoferšajbni i krenuli po Srbiji da "šire" istinu o njenoj ugnjetenosti.\nNa poziv da prošle nedelje hitno dođe u Kragujevac, srpski premijer seo je u avion i otputovao u – Diseldorf, da još jednom preko nemačkih prijatelja pokuša da ubedi koncern Folksvagen kako je Zastava idealna "udavača". Po sopstvenom priznanju (subota 21. april, TV Beograd) ubeđivanje baš i nije uspelo, pa srpskom premijeru ostaje da žali što u decembru prošle godine nije poslušao (istina radikalan) savet jednog prijatelja da prvog dana po stupanju na dužnost ode u Kragujevac i pred TV kamerama javno ponudi Zastavu na prodaju za jedan dolar. Pomalo inficiran Miloševićevim virusom socijalne demagogije i naivno verujući da će ozdravljenjem propalih preduzeća uspeti da im podigne tržišnu cenu kad ih za nekoliko meseci bude prodavao, Đinđić je sada upao u klopku sopstvenog "levog skretanja". Posle neuspeha u Diseldorfu premijer se sprema na put u Pariz, gde ga prema nekim informacijama ponovo očekuju ne baš prijatni razgovori sa menadžerima Pežoa, koji su spremni da se upuste u strateško partnerstvo sa Zastavom, ali izgleda traže da u fabrici ostane samo 2500 radnika.\nAPRILSKI PROTEST: Radnici Zastave traže posao i plate\nUmesto premijera, kestenje iz vatre u noći između prošlonedeljnog četvrtka i petka morali su da vade ministri Đelić, Vlahović i Milovanović. Kao predstavnici vlasti koja je pobedila na izborima sa parolom "promene", ministri su buntovnim i uvređenim kragujevačkim šloserima obećavali isto ono što i Milošević – "samo se vi mirno bavite švercom, država će vam i dalje deliti plate". Postignutim kompromisom vlast u Beogradu zabila je sebi nepotreban autogol koji u bliskoj budućnosti može njena verbalna zaklinjanja u ekonomske reforme i tržišnu privredu učiniti "bogojavljenskom vodicom" i ozbiljno dovesti u pitanje njenu kredibilnost u sprovođenje promena. Dakle, ministarski trio B. Đelić – A. Vlahović – D. Milovanović (uz izvinjenje što Vlada ne može da obezbedi plate za svih 11.500 radnika Fabrike automobila) pristao je da iz ionako nategnutog budžeta izdvoji 400 miliona dinara na ime plata 7500 radnika, koji će naizmenično, u mesečnim smenama po 3500, primati platu od 4000 dinara, a oni koji ne dolaze na posao dobijaće po 1600 dinara. Za onih 4500 radnika koji su već deset godina tehnološki višak država je obećala po 600 dinara svakog meseca, ne zna se dokle. Tako su dvojica ključnih ministara (Đelić, Vlahović) zaduženih da u Srbiji izvedu ekonomske reforme ratifikovali sa bivšim radnicima propalog giganta sporazum čija je suština: "radio ne radio, svira ti radio". Pri tome je ministar finansija od nerada "zarđale" majstore morao da moljaka da mnogo ne štrajkuju jer će oterati sve potencijalne strateške partnere. Razmaženi krem srpske radničke klase sačekao je svoje sindikalne lidere i ministre u petak ujutru – zvižducima i uvredama. Jedna od grlatijih trudbenica besno je odbrusila: "Kako vas nije sramota. Šta je, bre, četiri 'iljade za ove ljude?" Pri tome niko nije imao da joj odgovori da 130 maraka uopšte nije mala plata koju država daje nekome ko je samo pun iluzija da proizvodi vrednu robu.\nKad je obilna kiša preko vikenda ohladila usijane glave i kad se trezveno sagledalo da Vlada i ne nudi tako lošu nagodbu, u ponedeljak je Samostalni sindikat sproveo anketu u kojoj se većina radnika Fabrike automobila pismeno izjasnila da prihvata program Vlade Srbije kojim se obezbeđuju sredstva za nastavak proizvodnje u narednih šest meseci do potpisivanja ugovora sa strateškim partnerom. Za program vlade izjasnilo se 5333 radnika, dok je 19 bilo protiv, pa je štrajk prekinut. Sa tog sindikalnog skupa, u najboljem maniru prošlih vremena, poručeno je da svi zaposleni fabrike moraju ravnomerno da podnesu teret krize, a sekretar Samostalnog sindikata fabrike Zoran Mihajlović još jednom je zatražio od Vlade i rukovodstva da stvore uslove za proizvodnju vozila. Ukoliko se za dva meseca ne stvore uslovi za nastavak proizvodnje, Sindikat je najavio da će ponovo organizovati proteste. Tako je Vlada Srbije privremeno skinula s vrata "kragujevačku bedu", koja će se ciklično javljati i narednih meseci. Jer, problem Zastave nisu samo pare koje neko treba da uliva u "bure bez dna", nego mnogo više svest tog radništva koje će, na sreću, jednom morati da se suoči sa nekim ko se zove – gazda, odnosno vlasnik fabrike.\nPELCER IZ ČAČKA: Upravo onog dana kad su majstori Zastave žestoko štrajkovali, jedan auto magazin kao udarnu reklamu za svoj novi broj istakao je vest "Škoda u Čačku", aludirajući valjda na mogućnost da će češka fabrika automobila (u sastavu koncerna VW) uskoro početi da sklapa (izgleda) "feliciju" u gradu ni stotinak kilometara udaljenom od Kragujevca, vekovnog središta srpske automobilske industrije. Ako se ta vest i ne pokaže tačnom, Čačak definitivno treba da bude pelcer koji bi nova vlast morala da presadi u čitavu Srbiju i time, fenomenološki, sahrani Kragujevac kao model (prevaziđenog koncepta) privrednog razvoja. Jer, u poslednjih deset godina i Kragujevac i Čačak "rasli" su u istim (dakle, lošim) uslovima Miloševićeve komandne ekonomije. Kragujevac je, kao sedište strateške industrije i razvojna uzdanica, voljom ondašnje vlasti izabran za državnog ljubimca koji ne sme propasti po cenu da najveći deo budžeta bude trošen za kupovinu socijalnog mira kraj Lepenice. Godinama je Milošević mazio i pazio buntovni Kragujevac koji se uljuljkivao snovima o lažnoj veličini svog giganta – proizvođača automobila. Kako su godine prolazile tako je Zastava pravila sve manje "stojadina" i "juga", da bi na kraju oni prestali i da silaze sa proizvodnih traka. U međuvremenu, svetska automobilska industrija ujedinjavala se oko nekoliko najvećih proizvođača i proizvodila sve modernije, kompjuterizovane tipove vozila prema kojima kragujevački "jugo" danas predstavlja muzejski eksponat.\nNajvažniji događaj za Čačak desio se onog trenutka kad je ondašnja vlada Srbije odlučila da fabriku Sloboda skine sa državne sise, što je značilo da novcem iz bužeta neće finansirati njen "rad", niti će obezbeđivati plate radnicima. Radnička klasa Čačka imala je dve mogućnosti – da počne da se ponaša kao kragujevačko radništvo (pretnje socijalnim nemirima) ili da pusti na volju svom preduzetničkom duhu. Srećom, ljudi su se opredelili za (u datim okolnostima) malo ekonomske slobode i za kratko vreme u Čačku je otvoreno više od pet hiljada privatnih firmi, najviše proizvodnih, i danas su rubni delovi ovog grada načičkani odlično dizajniranim i prijatno uređenim malim fabrikama. To je omogućilo zapošljavanje sve većeg broja radnika, tako da Čačak danas ne treba da se "pohvali" buvljakom kakav ima Kragujevac. Kao prvorazredna senzacija nedavno je objavljena vest da će vodeća svetska kompanija za proizvodnju telefona na kome se može i videti sagovornik sklopiti ugovor sa jednim čačanskim biznismenom za proizvodnju takvih spravica u Srbiji. A od video telefona do automobila "felicija" nije veliki korak, pa ne bi trebalo da čudi ako se ti automobili budu i sklapali na obalama Morave. Logično je da kapital i investitori preferiraju mesta gde nema štrajkova, klime besperspektivnosti i gde radnici ne očekuju da im država plaća nerad.\n"STRATIŠTE" ILI "HEROJ": Vlada Srbije učiniće državi, Kragujevcu ali i svom reformskom imidžu lošu uslugu ako, kao Milošević, bude držala Zastavu za svoje mezimče. Da se poslužimo jednom istorijsko-nacionalnom paralelom: Fabrika automobila u Kragujevcu isto je što i Republika Srpska Krajina – relikt ambiciozne prošlosti i neprijatna uspomena na nekadašnju izmišljenu veličinu Srbije koja je svoju poslednju šansu prokockala pre deset godina. Najnoviji štrajk u Fabrici automobila Zastava zato je idealna prilika radikalnim reformistima u Vladi Srbije da najzad i jednom za svagda sruše i sahrane mit o Srbiji kao privrednoj, pa i automobilskoj sili. Od reformske spretnosti i tržišne naklonjenosti nove vlasti zavisiće sudbina Kragujevca kao metafore svih gradova u Srbiji čiji su privredni giganti uživali režimsku podršku a u suštini proizvodili bedu i siromaštvo. Kragujevac može biti novo stratište (ovog puta ne đaka, nego radničke klase) i žrtva ukoliko sve ostane po starom. Dakle, ako nastavi da autohtono mimo sveta i novcem iz budžeta pravi "stojadina" i "jugo". Nema te države na svetu koja ima toliko para i znanja da se upusti u tržišnu konkurenciju sa Daimler-Krajslerom ili BMW-Roverom.\nKragujevac, međutim, može biti i "grad heroj" i paradigma nove Srbije u kojoj vladaju ekonomske zakonitosti i tržišna logika. Za to je potrebno samo da premijer Đinđić izađe pred metalostrugare, livce i mašinbravare i kaže "pucajte, ja držim čas (iz tržišne privrede)".\nŠta to konkretno znači? Kao prvo, Zastava se mora rastaviti (dekomponovati) na proste delove – fabrike automobila, kamiona i oružja i zatim na javnoj licitaciji prodati stranim kupcima. Onoliko koliko vredi po ceni koju je kupac (ili više njih) spreman da plati. Pri tome ne sme se biti bolećiv ni prema tako značajnoj industriji kakva je vojna. Srbija nema snage, novca i znanja da se sama bavi proizvodnjom oružja, i bilo bi joj pametno da u svetu nađe partnera spremnog da uloži kapital u tu vrstu biznisa. Vlada, kao jedan od pregovarača u prodaji, može da odigra značajnu ulogu u jednom segmentu te trgovine – da strateškom partneru postavi uslov oko broja radnika za koji proceni da može biti realan. U slučaju Zastavine fabrike automobila od trenutno 14.000 zaposlenih, od stranog kupca moglo bi (recimo) da se traži zadržavanje najviše pet hiljada radnika. Ostalih devet hiljada sigurno se ne bi automatski našlo na ulici, jer bi Vlada u dogovoru sa sindikatima mogla da sačini projekte i finansira osnivanje hiljada malih preduzeća-satelita čiji bi osnivači bili bivši radnici Zastave. Oni bi od svoje bivše firme, kao neki vid isplate vrednosti društvene imovine u čijem su stvaranju radnici učestvovali ranijih godina, besplatno dobili neki strug ili glodalicu. Od države bi dobili povoljne kredite koje ona u međuvremenu mora da traži (i dobije) od Evropske banke za obnovu i razvoj, Pakta za stabilnost Jugoistočne Evrope i mnogih drugih međunarodnih finansijskih institucija. Sa opremom i kapitalom bivši radnik Zastave mogao bi da postane njen kooperant, tako što će u svojoj šupi, radionici ili podrumu početi da proizvodi delove za automobile Pežoa, Renoa, Fiata, Folksvagena ili bilo kog drugog koncerna kome bude prodata Zastava. Na taj način posao (i svojinu) moglo bi da dobije bar četiri hiljade radnika.\nIzmeđu hiljadu i dve hiljade bivših radnika Zastave moglo bi trajno da reši svoju egzistenciju uz pomoć državnih kredita za otvaranje malog biznisa u poljoprivredi. Ti ljudi su u okolini Kragujevca svojevremno ostavili imanja zarad "sigurnog" posla u Zastavi, i sada bi mogli da ih ožive.\nNema sumnje da će tri do četiri hiljade sada zaposlenih radnika ostati bez posla, ali ne bi smeli ostati bez brige države koja će im pomoći programima prekvalifikacije da dobiju novo radno mesto. U toj grupi sigurno će biti i onih koji će ostati korisnici socijalne pomoći države na dug rok, i za njih će moći da se kaže da su najskuplje platili ekonomsku tranziciju Srbije. Ako takvih bude par stotina, ma koliko za njih to bilo strašno, onda se globalno posmatrano može reći da cena reformi nije visoka.\nOno s čime će se suočiti radnici koji ostanu u Zastavi pošto je kupi strateški partner biće prilično neprijatno. Godinama mažena i pažena radnička klasa dobiće pravog gazdu čiji je cilj isključivo da maksimizira profit. U takvim okolnostima radiće se – svirao radio ili ne.


Dodik: Kusturica treba da snimi film o Jasenovcu - Report.rs\nDodik: Kusturica treba da snimi film o Jasenovcu\nReditelj Emir Kusturica, kao neko ko razume istoriju srpskog nacionalnog stradanja, treba da snima film o Jasenovcu, izjavio je član Predsedništva BiH Milorad Dodik i dodao da je to ideja koja duže živi.\n“Kusturica već duže vremena ima ideju, želju i volju da to uradi i mislim da je vreme za to, za razliku od onih koji podržavaju da to neki drugi snimaju. Snimanje filma o Jasenovcu treba dati našem autentičnom srpskom reditelju Emiru Kusturici da to uradi”, rekao je Dodik za Srnu, preneo je RTRS.\nGovoreći o sastanku zvaničnika iz Republike Srpske sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u sredu, kojem će prisustvovati i Kusturica, Dodik je naglasio da na bazi razumevanja istorije i srpskog nacionalnog stradanja, kojeg Kusturica ima, to delo će na pravi način prikazati jasenovačko stradanje.\nOn je najavio da će Srbija i Republika Srpska o tim pitanjima razgovarati i zajedno učestvovati.\nEmir Kussturica Film Jasenovac Milorad Dodik


Zaposleni u njihovim maloprodajnim objektima Maxi, Tempo i Shop&Go, koji su se školovali za trgovce, uplašili su se da će im plate biti smanjene. Pojedini sindikati su alarmirali javnost da je uoči Nove godine, prodavcima na potpis ponuđen aneks ugovora o radu, kojim im se zarada, od 1. januara, obračunava sa prvim stepenom obrazovanja.\nMeđutim, kako navode u Asocijaciji slobodnih i nezavisnih sindikata (ASNS), to tumačenje je pogrešno. Ovaj aneks ne utiče na njihove zarade, jer one zavise od vrste posla koje radnik obavlja. ASNS ističe da to jeste u skladu sa važećim propisima, ali je nemoralno i predstavlja ponižavanje i degradiranje zaposlenih trgovaca. U "Delezu" objašnjavaju da je jedini cilj izmene zahtevane stručne spreme za radno mesto prodavac da se omogući većem broju kandidata da se prijave za rad. Ranka Savić, predsednica ASNS, ističe da je ova promena neprihvatljiva i da niko nema pravo da menja kvalifikovanost ljudi koji su zavšili trgovačku školu i stekli znanje za to radno mesto.\n- To je ponižavanje i degradiranje trgovaca i obrazovnog sistema - kaže Savićeva.\n- NJihove plate, koje su oko 40.000 dinara, uz prekovremeni i rad za praznike, mizerne su i male. Rešenje za belgijskog poslodavca, koji se žali da ne može da nađe dovoljno prodavaca, jeste da poveća zarade. Kada bi bile 60.000, onda bi mogao da ih pronađe.\nOna ironično ocenjuje da se "Delez" ovako zahvalio svim tim trgovcima koji se u vreme pandemije besomučno žrtvuju, uz stalno izlaganje virusu, jer su neprestano u kontaktu sa ljudima. Umesto, kako ističe, da ih nagrade i da im daju 13. platu, promenili su im aneks ugovora. Savićeva objašnjava da to sada ne utiče na njihovu zaradu, ali ne znači da se tako nešto neće desiti u nekoj narednoj sistematizaciji, jer se pokazalo da lako može da se promeni. Sutra mogu da zaključe da, kako je za prodavca potrebna niskokvalifikovana radna snaga, može i koeficijent da se smanji. Sve ovo, kako zaključuje, stvara neizvesnost i nesigurnost kod trgovaca.\nU kompaniji "Delez" ističu da izmena zahtevane stručne spreme za prodavca ne dovodi do smanjenja ugovorenih plata zaposlenih, niti do smanjenja iznosa poreza i doprinosa koje poslodavac plaća.\n- Ni za jedno radno mesto u maloprodaji od 1. januara ove godine zarada nije smanjena - objašnjavaju u toj kompaniji.\n- Ugovorene zarade su uvećane za rast minimalne zarade u Republici Srbiji ili više od toga, u zavisnosti od radnog mesta. Na nivou pojedinca, nekim izvršiocima su, nakon procene potreba posla i radnog učinka, ponuđeni premeštaji na manje zahtevna radna mesta sa nižom osnovnom zaradom, ali takvi slučajevi su izuzetak i učestvuju sa manje od pet odsto u ukupnom broju zaposlenih u maloprodaji.\nOni smatraju da medijska eksploatacija ove teme nije motivisana dobrim namerama i upozoravaju da će "Delez Srbija" preduzeti sve raspoložive mere da zaštiti ugled i interese svojih zaposlenih i kompanije.\nTRGOVCI u "Delezu" kažu da su im sada zarade tako male da jedva sastavljaju kraj s krajem, a većina su porodični ljudi sa više dece. Sada je plata "prodavca 1", koji ima veća zaduženja, oko 41.000, a "prodavca 2" oko 38.000 dinara. U novim ugovorima se, i za jednog i za drugog, kao stručna sprema navodi završena osnovna škola, ali će "prodavac 1" imati značajnije višu platu od "prodavca 2". Ko će dobiti koji ugovor odlučuje kompanija u skladu sa svojim potrebama.\ndruštvene mreže Potrošač Deleze Srbija prodavac stručna sprema


Počelo pa prekinuto saslušanje Mladića : Nadlanu.com\nPočelo pa prekinuto saslušanje Mladića\nObjavljeno 27. maj 2011. / 00:50:48\nMladićev advokat Miloš Šaljić kaže da je istražni sudija Milan Dilparić pokušao da razgovara sa Mladićem, ali da nije uspeo jer bivši general nije mogao da komunicira, prenosi B92.\nPrema tvrdnjama advokata, Mladić je na saslušanju govorio nepovezano. Šaljić je rekao da će Mladića večeras pregledati lekari tvrdeći da taj pregled nije obavljen ranije danas kako je saopšteno. Advokat očekuje da će sutra istražni sudija ponovo pokušati da sasluša Mladića.\nŠaljić je dodao da Mladić, iako je prilikom današnjeg hapšenja, bio naoružan, nije želeo da upotrebi oružje. Mladić je, prema rečima njegovog advokata, pitao za svoju porodicu. Šaljić je rekao i da će porodica sutra da poseti Mladića.\nBivši general Vojske RS i haški optuženik Ratko Mladić sproveden u 16 sati u zgradu Specijalnog suda u Beogradu.\nZamenik tužioca je istakao da je bivši ratni vodja bosanskih Srba, koji je danas uhapšen, pod stalnim lekarskim nadzorom.\nMladića je saslušaoistražni sudija Odeljenja za ratne zločine Višeg suda u Beogradu Milan Diplarić u prisustvu zamenika tužioca za ratne zločine Dragoljuba Stankovića.\nMladiću je trebalo da bude pročitana optužnica, nakon čega bi Viši sud u Beogradu trerbalo da odluči o njegovom izručenju Haškom tribunalu. Na tu odluku Mladić ima pravo žalbe, a konačnu odluku o izručenju doneće Ministarstvo pravde.\nZamenik tužioca za ratne zločine Bruno Vekarić je rekao da bi procedura isporučenja Ratka Mladića Haškom tribunalu mogla da potraje oko nedelju dana.\nKako B92 saznaje, Ratko Mladić nije bio prerušen, nije imao bradu, veoma je ostario, a prilikom hapšenja je bio vrlo kooperativan.


Klima, klima, e pa šta je… - Progovori o pregovorima\nKlima, klima, e pa šta je…\nIstraživanja pokazuju da će se do kraja veka temperatura u regionu podići za 2°C ‒3°C, čak i ako se globalne emisije stabilizuju. U slučaju nastavka rasta globalnih emisija, region će se zagrejati i do 5°C do 2100. godine. Kako se većina ekonomija zemalja Zapadnog Balkana oslanja na privredne grane koje zavise od klimatskih uslova, poput poljoprivrede, šumarstva, turizma, proizvodnje energije, ove prognoze su alarmantne.\nKa tački bez povratka IPCC panel uspostavili su 1988. godine Svetska meteorološka organizacija i Program za okolinu UN sa ciljem da se proučavaju i procenjuju najnovija naučna, tehnička i društveno-ekonomska saznanja koja se odnose na naše razumevanje klime. IPCC ne vrši istraživanja klime već okupljeni naučnici vrše procene informacija i dostupnih rezultata naučnih istraživanja iz celog sveta. Njihovi izveštaji daju precizne i kvalitetne, naučno zasnovane, informacije donosiocima odluka poput predsednika država ili lidera međunarodnih organizacija. Upravo objavljen izveštaj nosi jasnu poruku da je čovečanstvo veoma blizu tačke bez povratka.\nMeđutim, ukupni napori za smanjenje emisija na koje su se sve države sveta obavezale ipak nisu dovoljni za ispunjenje ciljeva Pariskog sporazuma. Sadašnjim merama koje svet preduzima globalna temperatura će porasti za 3°C‒4°C do kraja ovog veka (1).\nIako možda deluje beznačajno, ovih 0,5°C čine razliku između nestanka i opstanka brojnih ključnih ekosistema, desetina miliona ljudi, kao i čitavih ostrvskih država. Na primer, rast od 2°C znači da će koralni grebeni, koji obezbeđuju hranu i resurse za preko milijardu ljudi na planeti i predstavljaju jedan od glavnih regulatornih okeanskih ekosistema, potpuno nestati. I uz rast temperature od 1,5°C koralni grebeni će najvećim delom izumreti, ali će između 10% i 30% ipak opstati.\nDalje, 2°C znače da će se potpuno topljenje leda u Severnom ledenom okeanu dešavati u svakih deset godina, dok će se s rastom od 1,5°C ovo dešavati samo jednom u 100 godina. Topljenje leda utiče na globalni rast nivoa mora, koji bi sa ograničenjem temperature na 1,5°C bio za 10 cm niži nego za 2°C. Ova razlika je od ključnog značaja za opstanak i funkcionisanje priobalnih gradova poput Londona, Šangaja, ali i Floride, i ostrvskih države poput Maldiva i Mauricijusa, koji bi mogli biti sasvim potopljene ili ugrožene porastom nivoa mora. Rast temperature od 2°C ili više znači da će mnogi predeli ostati bez vode i padavina, dok će u drugim poplave uništiti useve. Poplavama će biti izloženi priobalni delovi i nizije zbog povećanja nivoa mora.\nOčekuju se takođe zdravstveni problemi u mnogim oblastima, posebno u zemljama u razvoju (bolesti izazvane zaraženom vodom i hranom i čestim toplotnim talasima). Smanjenje obradivih površina zbog klimatskih promena, kao i uništavanje useva usled suša i poplava, direktno može da izazove i globalnu krizu u proizvodnji hrane i ugrozi stotine miliona ljudi. U ovim uslovima očekuje se pojava masovnih migracija klimatskih izbeglica iz najpogođenijih delova poput Afrike i oblasti Azije.\nDa bi se ovaj cilj postigao potrebno je da se emisije gasova sa efektom staklene bašte prepolovi do 2030. godine (u odnosu na 2010. godinu), a do 2050. godine ih treba svesti na neutralan nivo. Ovakvo smanjenje globalnih emisija podrazumeva da učešće obnovljivih izvora energije poraste na 70%‒85% (u odnosu na oko 20% danas), a da se ugalj praktično izbaci iz upotrebe. U svim scenarijima uključeno je korišćenje tehnologije za prikupljanje i skladištenje CO2 , koja danas još uvek nije ekonomična i nije primenjiva u velikim razmerama.\nMišljenje da na nas na Balkanu klimatske promene neće uticati u toj meri je više nego pogrešno. Zemlje Zapadnog Balkana su izuzetno osetljive na uticaj klimatskih promena. Istraživanja2 pokazuju da će se do kraja veka temperatura u regionu podići za 2°C‒3°C, čak i ako se globalne emisije stabilizuju. U slučaju nastavka rasta globalnih emisija, region će se zagrejati i do 5°C do 2100. godine. Kako se većina ekonomija zemalja Zapadnog Balkana oslanja na privredne grane koje zavise od klimatskih uslova, poput poljoprivrede, šumarstva, turizma, proizvodnje energije, ove prognoze su alarmantne. Severni delovi regiona (severna Srbija) biće izloženi povećanim količinama padavina i učestalim poplavama, dok će južniji delovi trpeti nestašicu padavina. Do sredine veka veći deo regiona biće izložen sušama. Učestalost i trajanje toplotnih talasa, kojima već danas svedočimo, povećaće se. U ovakvim uslovima doći će do pada u proizvodnji hrane, povećane potrošnje energije za potrebe hlađenja i nestašica pijaće vode u zemljama Zapadnog Balkana.\nZemlje Zapadnog Balkana već sada trpe posledice klimatskih promena. Podsetimo se poplava iz 2014. godine koje su uticale na više 1.600.000 ljudi u Srbiji i koštale 4,7% BDP (preko 1,5 milijardi evra(3)) dok su gubici u Bosni i Hercegovini procenjeni na čak 15%BDP (4) . Najpogođeniji su bili sektori energetike, rudarstva, poljoprivrede, stanovanja, trgovine i saobraćaja – dakle sektori koji imaju najveći udeo u ekonomiji zemalja regiona.\nMeđutim, štete koje izazivaju suše su još veće. U Srbiji je 2012. godine suša umanjila poljoprivrednu proizvodnju za 17% i smanjila rast BDP-a u većoj meri nego poplave iz 2014. godine (5). U poslednjih 100 godina se broj prirodnih katastrofa (poplava, požara, suša i slično) povećao sa 100 u periodu 1900‒1940. na 2.800 događaja u periodu 1990‒2000. godine.\nPišu za 43. broj Biltena "Progovori o pregovorima":\n1 The Emissions Gap Report 2017 - UN Environment: https://wedocs.unep.org/ bitstream/handle/20.500.11822/22070/EGR_2017.pdf\n2 Regional Cooperation Council: Study on climate change in the Western Balkans: https://www.rcc.int/news/383/rcc-publishes-study-on-climate-change-in-the- -western-balkans-alarming-increase-of-temperature-over-the-whole-territory\n3 Ekonomske štete od elementarnih nepogoda u Srbiji i Šumadijskom okrugu: https://scindeks-clanci.ceon.rs/data/pdf/1452-4457/2015/1452-44571502099P.pdf\n4 Klimatske promjene i njihov uticaj na zemlje regiona: http://www.ekof.bg.ac.rs/wp-content/uploads/2014/04/Rad-140-II.pdf\n5 Kvartalni monitor ekonomskih trendova i politika u Srbiji (jun 2014): http://www.fren.org.rs/sites/default/files/qm/QM36srpski_0.pdf


Murinjo dobar trener, ali istorija ga neće pamtiti – Nadlanu.com\nMurinjo dobar trener, ali istorija ga neće pamtiti\nBEOGRAD, 21. decembra 2010. (Beta) – Igrač sredine terena Barselone Ćavi Ernandez rekao je danas da trener Real Madrida Žoze Murinjo neće ostati upamćen u istoriji kao čovek koji je u fudbal doneo nove stvari.\n“Siguran sam da je Murinjo veliki trener, ali neće ući u fudbalsku istoriju. Da bi vam to pošlo za rukom morate u fudbal da donesete nešto novo. Naš trener Pep Gvardiola je uspeo u tome, on je redizajnirao fudbal. To su uradili i Arigo Saki, Aleks Ferguson i Johan Krojf”, izjavio je Ćavi španskim medijima.\nMurinjo je prošle sezone sa Interom osvojio Ligu šampiona, a letos je prešao u madridski Real, najvećeg rivala Barselone.\n“Murinjo beleži pobede, to je pokazao u Portu, Čelsiju i Interu, ali nije inovator“, dodao je reprezentativac Španije.\nPored uspeha u Interu, Morinjo je i sa Portom bio prvak Evrope, dok je sa Čelsijem osvojio dve šampionske titule u Engleskoj.\nU prvom “el klasiko” derbiju ove sezone Real je ubedljivo izgubio od Barselone sa 5:0 i ima dva boda manje od velikog rivala.


Sijev izaslanik putuje u SAD na sastanak sa Trampovim trgovinskim timom china radio international\nSijev izaslanik putuje u SAD na sastanak sa Trampovim trgovinskim timom\n2018-05-15 10:47:18 cri\nKineski vicepremijer Liu He, kao specijalni izaslanik predsednika Kine Si Đinpinga za ekonomske i trgovinske razgovore, posetiće Sjedinjene Države od utorka do subote, saopštilo je juče Kinesko ministarstvo spoljnih poslova.\nLiu će, na poziv američke vlade, predvoditi delegaciju za pregovore sa timom američke strane, na čijem je čelu ministar finansija SAD Stiven Mnučin, rekao je portparol ovog ministarstva Lu Kang.\nSve to će slediti za sastancima na visokom nivou, koji su održani 3. i 4. maja u Pekingu. Očekuje se da će dve strane nastaviti da diskutuju o pitanjima kao što su ekspanzija američkog izvoza u Kinu, trgovina uslugama, dvosmerne investicije, zaštita prava intelektualne svojine i rešenje za tarifne i netarifne mere, rekao je Du Sinćuen, profesor na Univerzitetu za međunarodni biznis i ekonomiju u Pekingu.\nPredsednik SAD Donald Tramp izjavio je u nedelju da je naložio Ministarstvu trgovine da pomogne kineskoj telekomunikacionoj kompaniji ZTE da se vrati u posao. Lu Kang je rekao da Kina pozdravlja najnoviji pozitivan komentar o kompaniji ZTE, dodajući da kineska strana održava tesnu komunikaciju sa SAD.\nZTE, veliki proizvođač telekomunikacione opreme, saopštio je prošle nedelje da će verovatno suspendovati glavne operacije nakon što je Vašington prošlog meseca američkim kompanijama zabranio prodaju određenih kompjuterskih čipova ovoj kineskom kompaniji sve do 2025.


Poziv na 34. likovni konkurs "Železnica očima dece" - Železnice Srbije ad\nPoziv na 34. likovni konkurs „Železnica očima dece“\n“Železnice Srbije” ad i Železnički muzej u Beogradu, organizatori tradicionalnog likovnog konkursa „Železnica očima dece“ , uputili su poziv osnovnim školama, likovnim radionicama, predškolskim ustanovama, vrtićima i zabavištima da učestvuju na ovogodišnjem, 34. dečjem likovnom konkursu.\nNa Konkursu učestvuju deca uzrasta do 14 godina, a škole i predškolske ustanove mogu da pošalju do 10 najboljih radova.\nRadovi trebaju da budu urađeni na papiru do veličine bloka broj 5. Na poleđini svakog rada je obavezno napisati ime i prezime autora, razred i odeljenje (godinu rođenja za predškolsku decu), naziv škole, mesto, adresu, telefon, e-mail škole, kao i ime i prezime likovnog pedagoga.\nDečje radove trebalo bi dostaviti najkasnije do 20. novembra 2017. godine na adresu: Železnički muzej, Nemanjina br 6, 11 000 Beograd.\nŽiri 34. likovnog konkursa nagradiće najbolje učsnike, a nagrađeni i najuspešniji radovi biće izloženi u Galeriji Železničkog muzeja u Beogradu, od 15. decembra 2017. godine.\nSve Informacije zainteresovani mogu dobiti u Železničkom muzeju u Beogradu, Nemanjina 6, na telefon: 011/3610-334, na našoj veb strani: www.zeleznicesrbije.com/zeleznica-ocima-dece/, i e-mail adresi: aleksandar.pficer@srbrail.rs\n17.05.2019Izložba „Tajne beogradske železničke stanice“ u medijima (VIDEO)\n08.05.2019Železnički sektor na 2. Sajmu transportnih tehnologija „SEE Mobility 2019“\n07.05.2019Mihajlovićeva sa Svetskom bankom: Strateški smo opredeljeni za razvoj infrastrukture\n25.04.2019Konstituisan Odbor direktora „Železnica Srbije“ ad\n25.04.2019Mihajlovićeva: Srbija ponosna što je deo inicijative “Jedan pojas, jedan put”


Rusija ne želi BiH u Evropskoj uniji? – Magazin Plus\nHome/Rusija ne želi BiH u Evropskoj uniji?\nRusija ne želi BiH u Evropskoj uniji?\nRusija je bila uzdržana prilikom glasanja u Vijeću sigurnosti o produženju mandata misiji EUFOR-a u BiH. Pažnju javnosti privukle su i riječi ruskog ambasadora da je “neprihvatljivo da se BiH izvana gura u pravcu EU”.\nKako prenosi Deutsche Welle, u njemačkom Ministarstvu vanjskih poslova navode kako je za pozdraviti što je mandat evropske vojne misije EUFOR u BiH produžen za još godinu dana.\n– Za žaljenje je što ovoga puta sve članice Vijeća sigurnosti nisu aktivno podržale ovu misiju – izjavio je za Deutsche Welle jedan glasnogovornik ministarstva u Berlinu.\n– Velika Britanija i Njemačka su nedavno pokrenule novu inicijativu za redefiniciju procesa približavanja BiH Evropskoj uniji. Ova inicijativa je ponuda građanima BiH koja je vezana za konkretne reformske procese. Odgovornost za budući kurs te države leži isključivo u rukama lidera te države- dodao je on aludirajući na izjavu ruskog ambasadora pri UN-uVitalija Čurkina.\n– Rusija je i dosada, čak uzevši u obzir i ovu uzdržanost prilikom glasanja, podržavala put BiH ka EU. Nove izjave Vitalija Čurkina povod su za zabrinutost jer se između redova može pročitati da to više nije tako. Ipak, uvjerljiva većina građana BiH, njene vlasti, stranke koje sada pregovaraju o formiranju nove vlade, pa čak i predsjednik RS Milorad Dodik podržavaju proces evropskih integracija, tako da ne vidim razloga za dramatizaciju – kaže on.\nIstinska promjena strategije Rusije u BiH bilo bi da ona bude protiv nastavka misije EUFOR-a u BiH, što je vlada u Moskvi mogla i postići da je htjela, ulaganjem veta u Vijeću sigurnosti, dodao je.\nTobias Flessenkemper u svakom slučaju vjeruje da će izjave Vitalija Čurkina imati kontraefekat. Ministri vanjskih poslova EU će već tokom naredne sedmice na jednom sastanku razgovarati o britansko-njemačkoj inicijativi za novi pristup procesu integracije BiH u Uniju. On kaže da je potrebno da na snagu stupi Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, potrebna je i sprovedba privrednih i socijalnih reformi u BiH.\n– Mislim da će Čurkinove izjave samo dati krila spomenutoj inicijativi jer sada postoji pritisak na evropske šefove diplomatija da djeluju i jer je postalo još jasnije da je BiH potrebna veća podrška na putu ka EU – zaključio je.\nSkandalozan projekt: Meka postaje shopping destinacija s hotelima, uništava se svetište!


Uslovi korišćenja - Mini figure\nUslovi korišćenja i pravila sadržana u ovom dokumentu se odnose na sve posetioce i korisnike sajta Mini figure (minifigure.shopmania.biz).\nAdministratori sajta Mini figure (minifigure.shopmania.biz) konstantno rade na održavanju tačnosti informacija prikazanim na sajtu. Međutim, sajt ne može da garantuje da su svi opisi ili drugi sadržaji sajta potpuno tačni, kompletni, i bez grešaka. Imajte u vidu da su fotografije postavljene u informacione svrhe i da one mogu prikazivati određene dodatke proizvoda koji nisu uključeni u standardni paket prodaje.\nKorišćenjem sajta ili određenih delova sajta zahteva kreiranje korisničkog naloga. Ukoliko koristite ovaj sajt, Vi ste odgovorni za održavanje zaštite i privatnosti Vašeg naloga i lozinke i pristupa Vašem računaru, i prihvatate odgovornost za sve aktivnosti koje se vrše pod Vašim nalogom i lozinkom. Ukoliko posumnjate u sigurnost Vašeg naloga, molimo da obavestite administratore sajta što pre moguće. Mini figure (minifigure.shopmania.biz) nije odgovoran za bilo koju štetu koja može da se desi od neautorizovanog pristupa Vašem nalogu.\nMini figure (minifigure.shopmania.biz) zadržava pravo da prekine, obustavi, izmeni ili suspenduje, privremeno ili zauvek, bilo koji aspekat sajta, uključujući dostupnost funkcija sajta, u bilo koje vreme bez prethodnog obaveštenja. Slažete se da Mini figure (minifigure.shopmania.biz) nije odgovoran Vama ili nekoj trećoj strani za bilo koju modifikaciju, suspendovanje ili prekid sajta.


Prava Crna Gora: Puna podrška protestima, nemamo pravo na grešku – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Prava Crna Gora: Puna podrška protestima, nemamo pravo na grešku\nPrava Crna Gora: Puna podrška protestima, nemamo pravo na grešku\nPredsjedništvo Prave Crne Gore jednoglasno je donijelo odluku o podršci građanskim protestima u svim raspoloživim partijskim kapacitetima.\nSjednici, kojom je predsjedavao predsjednik Marko Milačić, prisustvovali su predstavnici svih inicijativnih opštinskih odbora na nivou cijele Crne Gore.\nU glavnom zaključku sjednice Predsjedništva se navodi:\n‘’Imajući u vidu kontinuirano loše socio-ekonomsko, ali moralno stanje u kom se naše društvo nalazi, a znajući i svjedočeći svim nepočinstvima vlasti prethodnih trideset godina, smatramo da su crnogorske institucije odavno pale na testu pravde i pravičnosti, te da nemaju ni kredibilitet ni povjerenje na čijoj bazi bi se uhvatile u koštac sa aferama ‘’Atlas’’ i ‘’Koverat’’. S tim u vezi, smatramo da je jedini valjani odgovor na pomenute afere koje su do kosti ogolile ionako ogoljeni i truli sistem stvoren od strane vladajuće partije, jeste puna podrška građanskim protestima i rad na omasovljavanju građanskog bunta. Prava Crna Gora smatra da je ovaj trenutak odlučujući iz mnoštva razloga, te samim tim cjelokupna opozicija nema pravo na grešku, a ponajmanje na liderske sujete.”\nPredsjedništvo Prave Crne Gore poziva sve aktere opozicione političke scene da se na najiskreniji mogući način sažive sa protestima i organizatorima pruže punu infrastrukturnu, logističku i svaku drugu podršku.\n“Osim odluke o podršci protestima, donesena je odluka o imenovanju novih članova Predsjedništva, i to: Milica Bakrač, kao predsjednica inicijativnog odbora Prave u Nikšiću, Dragan Radović kao predsjdenik inicijativnog odbora u Bijelom Polju i dr Milovan Živković kao predsjednik inicijativnog odbora u Beranama. U okviru istih odluka, za savjetnike u kabinetu predsjednika Prave Crne Gora imenovani su Radoš Radenović za pitanje bezbjednosti, Aleksandar Saša Franeta za pitanje međunarodne saradnje i Bato Đurišić za pitanja kordinacije sjevernih opština.”\nU Podgorici i Nikšiću uhapšene dvije osobe zbog ilegalnog posjedovanja oružja - https://t.co/ENgCz45DES https://t.co/uY7sXo3hoN40 minuta ago\nNOVI ZAKON: Pušenje će biti dozvoljeno samo u kazinima - https://t.co/Xg9d8JaGsz https://t.co/YvchwdpPNv50 minuta ago\nDječak Mirko koji boluje od leukemije pisao Mihajloviću - https://t.co/Ucvylpr8nu https://t.co/TyuI5dn3CP52 minute ago


Zastupnicima u Parlamentu FBiH smanjeni mjesečni paušali i naknade za 1.000 KM\nNaslovnica VIJESTI BiH Zastupnicima u Parlamentu FBiH smanjeni mjesečni paušali i naknade za 1.000 KM\nAdministrativna komisija Zastupničkog doma Parlamenta FBiH na današnjoj sjednici usvojila je odluku o smanjenju iznosa paušala sa 600 na jednu marku mjesečno te naknade za odvojeni život sa 300 na jednu marku.\nOvu informaciju zvanično je potvrdila potpredsjednica Federacije BiH Melika Mahmutbegović koja je i inicirala ovakav prijedlog.\nTakođer, Administrativna komisija je donijela je i novu odluku o utvrđivanju naknade za odvojeni život za zakup stana za službene potrebe i troškove smještaja, čime je smanjena i ova naknada.\nSveukupno su za zastupnike ovog doma paušali i naknade mjesečno smanjeni za oko 1.000 KM.\nMahmutbegović je jučer uputila zahtjeve prema Vladi FBiH i administrativnim komisijama oba doma Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine da sve naknade koje nemaju karakter plaće budu svedene na simboličan iznos od jedne KM.\nNavedene inicijative su pokrenute u cilju doprinošenja borbi protiv pandemije koronavirusa (COVID-19) te posebno saniranju ekonomskih posljedica aktuelne krize.\nMahmutbegović je uputila i prijedlog prema kojem bi bio određen maksimalan iznos plaće, naknade i drugih materijalnih prava u organima vlasti Federacije BiH, organima upravljanja institucija Federacije BiH i javnim preduzećima u većinskom vlasništvu Federacije BiH, kao i njihovim uposlenicima.\nTaj iznos ne može biti veći od dvije prosječne plate u Federaciji BiH do završetka krize izazvane pandemijom COVID-19. Od ovog ograničenja se izuzimaju oni organi, institucije i javna preduzeća, kao i njihovi uposlenici koji su direktno uključeni u rješavanje problema vanrednog stanja ili stanja prirodne nesreće (zdravstvo, policija, inspekcije …).\nPrethodni članakU masovnoj tučnjavi u migrantskom centru Blažuj teško povrijeđena tri migranta\nSljedeći članakSaopštenje za javnost Opštine Jezer


Noćno letenje u SAA – SAA\nHome Vesti Noćno letenje u SAA\nNoćno letenje u SAA\n21 јуна, 2016 10 марта, 2017\nU SMATSA vazduhoplovnoj akademiji u Vršcu, u utorak 21.06.2016. godine počela je realizacija časova noćnog letenja.\nViše od 30 studenata SAA , koji su stekli uslove za ovaj način nastavka obuke, počelo je sa letenjem već u 21 sat. Sve do dva časa iz ponoći, sa svih 20 aviona iz flote iz SAA, realizovana je nastava letenja školskih krugova i pilotažnih zona van grada.\nTom prilikom, studenti su imali priliku i u praksi da vide kako iz vazduha izgledaju noćna svetla aviona i aerodroma, nova prilazna rasveta, na koji način i kojim bojama su obeleženi pragovi pista…\nPrema rečima načelnika SAA, Mirka Vranića, ovo je „ veoma bitan čas u obuci svakog pilota zato što prvi put lete u noćnim uslovima bez jasnih vizuelnih orjentira na koje su do sada navikli. Sve je proteklo u najboljem redu, studenti su veoma srećni jer su savladali još jednu veoma važnu lekciju u praksi. Veliko olakšanje su na nam nova svetla na aerodromu i VOR-DMI, novo radio-navigaciono sredstvo,koje podiže kvalitet obuke i bezbednosti“.\nNoćno letenje realizuje se 12 letečkih dana.\nSAA Plus : Kad vozači postanu piloti


Fejsbuk upozorava da bi mogao da napusti Evropu: 'U tim okolnostima pružanje usluge bi bilo nemoguće'\nFejsbuk upozorava da bi mogao da napusti Evropu: 'U tim okolnostima pružanje usluge bi bilo nemoguće'\nAutor: Glas javnosti 24.09.2020. u 13:32\nAmerički Fejsbuk upozorio je da bi mogao da se povuče iz Evrope, ako irski poverenik za zaštitu podataka sprovede zabranu razmene podataka sa SAD.\nIrski poverenik je najavio mogućnost donošenja takve odluke nakon što je u julu Evropski sud pravde utvrdio da nema dovoljne zaštite od pristupa američkih obaveštajnih agencija podacima na Fejsbuku.\nGlavni saradnik Fejsbuka napisao je u sudskom spisu u Dablinu da bi sprovodenje zabrane kompaniju onesposobilo za rad, prenosi britanski "Gardijan".\n-U slučaju da Fejsbuk podleže potpunoj obustavi prenosa podataka korisnika u SAD, nije jasno kako bi u tim okolnostima mogao da nastavi da pruža usluge Instagrama u EU-, saopštila je predstavnica Fejsbuka Ivon Kanan.\nFejsbuk, kako je istakla, ne preti povlačenjem iz Evrope, već jednostavno iznosi mišljenja na osnovu realne situacije.\nPravni dokumenti podneti irskom Visokom sudu pokazuju samo jasnu realnost o tome da se Fejsbuk i mnoga druga preduzeca, organizacije i pružaoci usluga, oslanjaju na prenos podataka između EU i SAD, navela je Kanan.\n-Nedostatak sigurnog i legalnog međunarodnog prenosa podataka, štetiće ekonomiji i kočiti rast preduzeća zasnovanog na podacima u EU-, dodaje se u saopštenju.


VELIKI USPEH: Srpski studenti pomažu "Mercedesu" i "Svarovskom"\nMilanović i Živković sa svojim timom, Foto: Kurir.rs\nNaši akademaci u Sent Galenu\nJelena Pronić 08.05.2018. 15:32h 15:57h\nNemanja Živković (22) i Stanislav Milanović (22), studenti četvrte godine Fakulteta organizacionih nauka u Beogradu, napravili su ogroman uspeh i osvojili treće mestu na prestižnom takmičenju "Poslovne igre" u Sent Galenu u Švajcarskoj.\nUčesnici na ovom takmičenju bili su studenti završne godine osnovnih kao i master studija sa vodećih evropskih i svetskih biznis škola, a srpski akademci su pravili strategije i rešavali poslovne problema za kompanije poput "Mercedesa" i "Svarovskog". - Za kratko vreme, od četiri sata koliko nam je bilo dato, na nama je bilo da osmislimo kreativnu strategiju i napravimo PPT prezentaciju. Nakon toga smo prezentovali svoja rešenja predstavnicima kompanija, među kojima su bili izvršna potpredsednica kompanije "Svarovski", kao i izvršni direktor kompanije "Dajmler", u čijem je vlasništvu "Mercedes", kao i profesori sa Univerziteta Sent Galen - kaže Nemanja Živković za Kurir.\nKako kaže, poseban izazov je bilo to što su im dodeljena dva stranca u tim, pa je trebalo za kratko vreme napraviti timsku atmosferu sa nepoznatim ljudima. - Konkretno, za kompaniju "Svarovski" imali smo zadatak da napravimo strategiju za povećanje prodaje i popularnosti njihove nove kolekcije "Remiks". Žiri je naše rešenje prepoznao kao veoma profesionalno i inovativno, ali i kao rešenje koje bi mogli da koriste u budućnosti, zbog čega su nas nagradili trećim mestom - objašnjava Živković i dodaje da su ovakvi uspesi veoma dobri i za imidž FON, ali i Univerziteta u Beogradu:\n- Svojim rezultatom pokazali smo da nastava i način učenja na FON ne zaostaju u odnosu na vodeće biznis fakultete u Evropi i svetu, kao i da je znanje koje stičemo tokom studija moguće primeniti u praksi. U pripremi za takmičenje imali smo podršku profesora Dejana Petrovića, Miloša Milosavljevića i Mladen Đurića, kao i asistenata Milice Pavićević. Na takmičenju je učestvovalo 100 studenata, odnosno 25 timova od po četiri osobe.\nuspehFONSent GalenPoslove igreNemanja Živkovićsrpski studenti


Vučić sa studentima (Foto Tanjug)\nPredsednik Srbije je u razgovoru poručio studentima da su oni budućnost Srbije i da država ulaže dosta novca u Univerzitet u Prištini, sa sedištem u Kosovskoj Mitrovici.\n"Molim vas da, osim tetošenja i dodvoravanja, koje ćete da čujete od političara, budete dovoljno ozbiljni i odgovorni, jer broj godina nije po sebi kvalitet, već vaša marljivost, posvećenost, odgovornost, delovanje i rad u budućnosti, jesu ono što će da vas razlikuje i čini većim i boljim od moje, i starijih generacija, koji nismo uspeli da uredimo odnose Srba i Albanaca", rekao je Vučić.\n"Možda za to još ima nade, ali nije lako", primetio je predsednik i zahvalio studentima što vole i poštuju Srbiju.\nPoželevši im dobrodošlicu u Beograd, predsednik se interesovao šta im se najviše svidelo od institucija koje su obišli u glavnom gradu.\nIzdvojili su Vojno-tehnički instistut, što je posebno obradovalo predsednika, kao i Muzej automobila i Muzej Srpske pravoslavne crkve.\n"Sva naša pamet i znanje ide kroz Vojno-tehnički institut. Nažalost, ne možemo inženjerima i stručnjacima da damo dobre i velike plate kakve zaslužuju, ali ćemo na tome raditi", najavio je Vučić.\nStudenti sa KiM: Studiramo na zavidnom nivou\nGrupu najuspešnijih studenata Prištinskog univerziteta generalni sekretar predsednika Nikola Selaković proveo je kroz zdanje na Andrićevom vencu, a tokom svog boravka u glavnom gradu imali su prilike da se upoznaju sa kulturno-istorijskim spomenicima...\nNisu prvi put u Beogradu, dolazili su i ranije, jer ovo je, kažu, njihova prestonica, uz zahvalnost domaćinima koji su se potrudili da im bude lepo i pokazali im gotovo ceo grad.\n"Imali smo malo jači “tempo”, jer su hteli da nas provedu svuda i sve nam pokažu, neke kulturne ćoškove za koje nismo znali da postoje. Prestonica nam je pokazana u najboljem svetlu", rekao je novinarima Aleksandar Arsenijević.\nArsenijević, student hemije na Prirodno-matematičkom fakultetu u Kosovskoj Mitrovici, ističe da je studiranje u tom gradu na zavidnom niovu.\n"Kao što smo preneli i predsedniku, širimo se, imamo jedan od najboljih studentskih centara u Srbiji, koji prati evropske trendove, a ima oko 10.000 studenata", rekao je on.\nKada je reč o nepriznavanju diploma to je velika prepreka, "jer ceo svet priznaje naše diplome, a Albanci se prave pametni i neće da priznaju naše diplome", kaže Arsenijević navodeći da postoje "velike prepreke i ucene što se tiče uzimanja njihovih dokumenata, da bi nam kroz razne njihove sisteme, komisije, oni davali neke njihove diplome...".\n"Nažalost, u takvoj smo situaciji, ali ne želimo da dižemo tenzije, a rekli smo i predsedniku da ne damo naš univerzitet", rekao je Arsenijević.\nOni sami, dodaje, nisu politički angažovani niti žele da se mešaju u "visoku" politiku i poštuju naše institucije.\n"Uvek ću pre reći da mi je predsednik Aleksandar Vučić nego Hašim Tači ili Haradinaj", rekao je Arsenijević.\nJedna od najuspešnijih studentkinja je i Ana Premović sa Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje sa privremenim sedištem u Leposaviću, koja kaže da je u tom mestu situacija sasvim normalna i bez problema.\nNa pitanje gde vidi sebe kada završi fakultet, odgovara: "Idem ka nekim daljim idejama, nešto više, policija, vojska... u srpskom sistemu, naravno".\nStudent pete godine medicine u Kosovskoj Mitrovici Nikola Miljković rekao je da je i predsedniku preneo da je Medicinski fakultet doživeo veliki preobražaj poslednjih godina, dobio zgradu od nekoliko hiljada kvadrata, koja pruža mogućnost za školovanje velikog broja studenata.\nTokom boravka u Beogradu posetili su i Naučno-tehnološki park na Zvezdari gde su se upoznali sa istorijatom te ustanove i konceptom "fabrike ideja", u koju se ova institucija pretvorila nakon dolaska velikog broja kompanija i mladih ljudi spremnih da izađu na tržište.\nPrema rečima Filipa Janaćkovića sa Fakulteta tehničkih nauka, u Kosovskoj Mitrovici ima fakulteta gde studenti mogu da nauče programiranje, ali je problem nedostatak prakse.\n"Grad Beograd je, sa Kancelarijom za KiM, našao ljude iz privatnog sektora koji bi došli dole i omogućili nam praksu, odnosno kurs, i to nam puno znači", rekao je on.\nU razgovoru sa Vučićem kao mesta u Beogradu koja su im se najviše svidela izdvojili su Vojno-tehnički institut, kao i Muzej automobila i Muzej Srpske pravoslavne crkve.


Prvi rezultati zvaničnih merenja PM čestica u Leskovcu - Tim 42\nPočetkom 2022. godine grad Leskovac i nadležno Odeljenje za zaštitu životne sredine je izvršilo indikativna merenja PM10 čestica po prvi put otkad se merenja kvaliteta vazduha vrše na ovoj teritoriji.\nPrvi rezultati u januaru i februaru pokazuju da su ove čestice u 11 od 14 dana kada su merenja vršena bile iznad propisanih vrednosti (50 mikrograma po kubnom metru). U dva slučaja su ovi rezultati bili i tri puta veći (24. i 26. februara 2022. godine). Ali lokalna samouprava nije obavestila o tome javnost već je na svojoj internet stranici navela da je vazduh prihvatljiv i dobar.\nOvo samo pokazuje da se u oblasti kvaliteta vazduha ništa značajno nije preduzimalo od strane lokalne samouprave kako bi se stanje poboljšalo, a da informisanje javnosti o tome kada je kvalitet vazduha veoma loš ne fukcioniše adekvatno.\nStručnjaci su odavno identifikovali da PM čestice narušavaju zdravlje i u malim koncentracijama, a pogotovo kada su vrednosti ovako visoke. Infarkt, oboljenja srca, rak pluća samo su neke od bolesti koje su povezane sa zagađenim vazduhom.\nZbog toga je važno što hitnije preduzeti odgovarajuće mere na rešavanju problema jer problem neće nestati. Tim 42 će i u narednom periodu podsećati gradsku upravu na to da svako ima pravo na zdravu životnu sredinu i na blagovremeno i potpuno obaveštavanje o njenom stanju.


Početkom decembra pregovori o isporuci gasa Srpskoj\n21. nov. 2011. 19:25 Objavljeno u ENERGETIKA\nBEOGRAD, Predsjednik Republike Srpske /RS/ Milorad Dodik i predsjednik Upravnog odbora “Gasproma” Aleksej Miler najavili su danas da će početkom decembra u Moskvi početi pregovori u vezi sa isporukom gasa za Srpsku, koja bi trebalo da se vrši krakom gasovoda Južni tok.\nDodik je nakon sastanka održanog u Beogradu rekao da će razgovori u Moskvi biti o konkretnom projektu, kako bi bili definisani svi detalji.\n“Mi smo spremni da ponudimo sve mogućnosti RS za dobre poslovne operacije ‘Gasproma’. Spremni smo da razgovaramo o izgradnji elektrane na gas, koja bi u saradnji sa ‘Gaspromom’ mogla da bude locirana u RS, kao i drugim aktivnostima u vezi toplifikacije gradova na gas”, rekao je Dodik medijima iz Srpske .\nOn je naveo da je sa Milerom razgovarao i o dosadašnjim aktivnostima na geološkim istraživanjima. “Gospodina Milera sam uvjerio da će bez oklijevanja, čim sa stanovišta njihove poslovne politike bude za njih interesantno da se ukuljuče u neku eksploataciju, oni dobiti pravo za eksploataciju na tim prostorima”, istakao je predsjednik Dodik.\nMiler je rekao da je za Srbiju završena studija izvodljivosti za gasovod Južni tok i dodao da će postojati i krak za RS. On je potvrdio da je na sastanku sa predsjednikom Dodikom razgovaro i o geološkim istraživanjima, te saradnji u vezi sa preradom nafte.\n“Ja sam objasnio kako se odigravaju poslovi u vezi Rafinerije nafte u Pančevu, a predsjednik me je informisao o mogućnostima koje postoje u RS. Nadam se da ćemo moći da nađemo nove mogućnosti za saradnju”, istakao je Miler.\nKljučne riječi: aleksej miler, gas, gasprom, milorad dodik, vazno\nRekordna proizvodnja u Gaspromu\nGasprom njeft uvećava eksploataciju\nOsniva se “Južni tok Slovenija”\nPlanirano povećanje potrošnje prirodnog gasa za 20 puta\nGasprom povećao isporuke Turskoj\nŠkundrić: Neće biti problema u snabdijevanju gasom


Sprečavaju ulazak BAKTERIJA i ekonomičniji su: Ovo su prednosti proizvoda koji imaju PUMPICU\nNanošenje proizvoda za negu pomoću pumpice ima velike prednosti za zdravlje i dobrobit kože.\nOvakva pakovanja sprečavaju ulazak bakterija i kiseonika, nećete uzeti preveliku količinu proizvoda, a uz to su potpuno sigurna da ih delite sa nekim. Pogledajte koje su prednosti ovakvih pakovanja proizvoda za negu.\nU otvorenom obliku, rok upotrebe kozmetike ističe brže, što se dešava zbog interakcije sastojaka sa kiseonikom. Uz vazduh, mnoge komponente prestaju da budu aktivne ili brže oksidiraju. Zato se mnogi proizvodi sa vitaminom C prave u kesicama za jednokratnu upotrebu, što sprečava da kiseonik uđe u pakovanje. Naravno, krema u klasičnoj kutiji neće loše proći u jednoj upotrebi, ali se trudite da je držite otvorenom što je manje moguće.\nSprečavaju ulazak bakterija.\nPročitajte još: Kako da se rešite ZANOKTICA tokom hladnijeg vremena?\nKupovina akovanja sa pumpicom u ovom smislu je obično pametnija. Kada se pritisnu, oni daju potrebnu količinu odjednom. Jednostavno, nanošenje debelog sloja kreme na lice nema smisla: koža uzima onoliko kreme koliko joj treba, a višak će jednostavno ostati na površini lica.\nKao što smo već rekli, kiseonik i bakterije praktično ne dospevaju u pumpu. To im omogućava da duže sačuvaju rok trajanja i početna svojstva, pa proizvođači obično dodaju manje konzervansa u takvu kozmetiku, što znači da je u ovakvom obliku lakše naći kremu ili serum sa čistijim sastavom. Usput, ovo se odnosi i na toniranje - uvek dajemo plus šminkerima koji biraju kozmetiku za šminkanje sa pumpicama za posao.\nproizvodi sa pumpicom\nulazak bakterija u šminku


KFOR: Hapšenja nije bilo, nastavljamo da nadgledamo situaciju - Sputnjik Srbija\n08:14 24 Avgust 2019\n17:24 29.09.2018 Preuzmite kraći link\nKFOR je danas u saopštenju pozvao na mir i uzdržanost posle, kako se navodi, različitih izveštaja o događanjima u oblasti jezera Gazivode, ističući da patrole i helikopteri KFOR-a nastavljaju da nadgledaju situaciju.\nPortparol KFOR-a Vičenco Graso naglasio je u saopštenju i da hapšenja u Zubinom Potoku nije bilo, a da patrole i helikopteri KFOR-a i dalje nadgledaju situaciju na terenu.\n„KFOR ispituje navodno prisustvo specijalne jedinice ROSU. Štaviše, patrole i helikopteri KFOR-a nastavljaju da nadgledaju situaciju“, naveo je pukovnik Graso u saopštenju.\nPortparol KFOR-a je u svom saopštenju zvanično potvrdio prisustvo Kosovske policije tokom dana na Gazivodama.\n„KFOR poziva na mir i uzdržanost posle različitih izveštaja u oblasti jezera Gazivode. Potvrđeno je prisustvo Kosovske policije u oblasti Gazivoda ranije tokom dana. Policija je bila zadužena za obezbeđenje gospodina Tačija, koji je posetio region Zubinog Potoka“, objasnio je Graso, preneo je Tanjug.\nPortparol KFOR-a Vičenco Graso odbacio je kao neistinite navode o hapšenjima u Zubinom Potoku.\n„Posle provere činjenica, mogu da odbacim sve navodne informacije o mogućim policijskim operacijama i hapšenju ljudi u Zubinom Potoku. Ti navodi definitivno nisu istiniti“, zaključio je Graso.


Zamrzava se 7,0 mlrd $ imovine Romna Abramovica na DZerziju\nTanjug 13. aprila 2022. 16:12\nLONDON – Kraljevski sud Džerzija zvanično je izdao nalog da se zamrzne imovina vredna 7,0 milijardi dolara koja se povezuje sa ruskim milijarderom Romanom Abramovičem, saopštilo je tužilaštvo britanskih Kanalskih ostrva.\nAbramovič je među nekolicinom bogatih Rusa koji su prošlog meseca dodati na listu sankcija Britanije i Evropske unije zbog ruskog napada na Ukrajinu, nakon kojega su mnoge zemlje pokrenule mere zaplene njihovih jahti i druge luksuzne imovine.\nU saopštenju tužilastva Kanalskih ostrva, koja imaju samoupravu kao krunski posed britanske kraljevske kuće, navodi se da je policija DŽerzija u utorak izvršila pretres prostorija za koje se sumnja da su povezane sa Abramovičevim poslovnim aktivnostima, prenosi Rojters.\n„Kraljevski sud je takođe 12. aprila izrekao formalnu naredbu o zamrzavanju imovine koja se procenjuje na više od 7,0 milijardi američkih dolara, a za koju se sumnja da je povezana sa Abramovičem i koja se nalazi ili na ostrvu DŽerzi ili je u vlasništvu entiteta registrovanih na DŽeržiju“, piše u saopštenju.\nPosao za deo radnika Fijata u novoj nemackoj kompaniji u KG\nPKS: Firme iz Srbije ponovo na Sajmu robnih marki u…


Ministarstvo za zajednice i povratak - CEREMONIJA POTPISIVANjA AKCIONOG PLANA ZA MEĐUOPŠTINSKE RADNE GRUPE\n%PM, %03 %964 %2015 %22:%dec\nMinistarstvo za zajednice i povratak u saradnji sa nemačkom organizacijom CSSP, Berlinski centar za integraciju i posredovanje, sa sedištem u Prištini, organizovala je ceremoniju potpisivanja Akcionog plana u okviru nastavka međuopštinske saradnje četiri opština na jugu Kosova. Ceremonija potpisivanja održana je u opštini Suva Reka, domaćin sastanka, kao četvrta opština koje je ušla u saradnji međuopštinskoj radnoj grupi još u 2014 godine, u međuopštinskoj radnoj grupi za povratak i reintegraciju, i radna grupa za ekonomsku saradnju, poljoprivredu i turizam. Ova aktivnost je finalizacija mnogih aktivnosti koje su obavljene u okviru saradnje koju je ministarstvo za zajednice i povratak, zajedno sa organizacijom CSSP počelo 2009 godune, do sada, počevši od međuopštinske saradnje Uroševac i Štrpce azatim su se pridružile opštine Prizren i nedavno Suva Reka.\nOvaj akcioni plan je dokument koji sadrži niz aktivnosti i planova za četiri opštine u budućnosti, i njihove saradnje, kao oblast saradnje u ekonomskom razvoju, poljoprivrede i turizma, sa fokusom na podršku i uključivanje svih zajednica, a posebno uključivanje interno raseljenih lica ili povratnika, osiguravajući stabilan povratak i njihova reintegracija u opštini, putem ekonomskog razvoja i podrške koja će biti ponuđena od ministarstva, opštine, državnih institucija, međunarodnih i lokalnih organizacija.\nOvom povodom zamenik ministra za zajednice i povratak je pozdravio prisutne jednim govorom.\nPoštovani gradonačelnici opština,\nPoštovani predstavnici CSSP-a, poštovani članovi radne grupe za povratak i reintegraciju, ekonomski razvoj, poljoprivredu i turizam, poštovani učesnici.\nMoje je zadovoljstvo da vas pozdravim sve u ime ministarstva za zajednice i povratak.\nInicijativa od strane CSSP-a koja je počela zajedno sa opštinama Uroševac, Štrpce i nakon toga Prizren i Suva Reka, uz podršku našeg ministarstva je dobar primer saradnje između opština, ne samo u oblasti povratka i reintegracije, već i u ekonomskom razvoju, poljoprivrede i turizma. Iz tog razloga, ministarstvo od samog početka podržava ovu inicijativu, jer to doprinosi boljim uslovima života za povratnike iz svih zajednica koje žive u ovim opštinama. Svi znamo da je ekonomski problem teret svih zajednica na Kosovu. Takve inicijative gde se opštine obavezuju za ekonomski razvoj, za razvoj poljoprivrede i turizma, kao i bolju budućnost za sve njene građane, doprinose boljem životu i povoljnijoj klimi za povratnike i njihovu integraciju kao i održivi povratak.\nTo je razlog zašto naše ministarstvo podržava takve inicijative i očekujemo druge institucije da podržu slične inicijative koje su dobar primer saradnje između opština. Ovaj dokument je važno da sadrži u sebi ne samo planirane aktivnosti za međuopštinsku saradnju, već da postoji poruka o tome kako da međusobno sarađuju opštine i zajednice, bez obzira na to ko je u većini, a ko nije većinska zajednica.\nŽeleo bih da se zahvalim CSSP organizaciji, Prof. Dr. Kristijan Švarc-Šiling počasni predsednik organizacije, gospođi Angelika Maser, menadžer projekta i gospodinu Bekim Ismaili šef CSSP-a na Kosovu, za njihov veliki doprinos, od 2005 godine, kada je osnovana organizacija, a zatim sa mnogim aktivnostima od 2009 godine, do danas, mnogo je pomogla u izgradnji poverenja, međuopštinskih i međuetničkih, nacionalnih kapaciteta u različitim oblastima rada, zajedno sa našim ministarstvom. Osim toga, želim da se zahvalim svim članovime radnih grupa, kao i gradonačelnicima za podršku članova u njihovom radu i posvećenosti, kao i članovima našeg ministarstva koji su aktivno učestvovali u ovoj inicijativi, i ističem rad i doprinos ministra Jevtića koji je u jednom trenutku bio čak i član ove radne grupe.\nPozdravljam vas sve i pozdravljam potpisivanje ovog zajedničkog dokumenta, kontinuiranu saradnju i realizaciju, rekao je gospodin Ćauš Balaj, zamenik ministra za zajednice i povratak.


Srbija daruje neprofitnom sektoru: kako su građani i kompanije podržavali neprofitne organizacije u 2019. godini? | Giving Balkans\nSrbija daruje neprofitnom sektoru: kako su građani i kompanije podržavali neprofitne organizacije u 2019. godini?\nSrbija daruje neprofitnom sektoru blog.png\nNeprofitne organizacije svakodnevno rade važan posao kroz koji podržavaju razvoj svojih zajednica, rešavaju važna društvena pitanja i pomažu onima kojima je pomoć najpotrebnija – bez obzira na to da li su u pitanju ugrožene i marginalizovane grupe, napuštene životinje ili različita društvena pitanja i oblasti u kojima je potrebna dodatna podrška ili intervencija.\nSa druge strane, rad neprofitnih organizacija moguć je upravo zahvaljujući podršci zajednica u kojima deluju i donacijama građana, kompanija i institucionalnih donatora.\nCatalyst Balkans i Trag fondacija već treću godinu za redom rade na istraživanju o davanjima za neprofitni sektor u Srbiji. Rezultat toga je izveštaj „Srbija daruje neprofitnom sektoru“, iz koga možete saznati sve o donacijama, darovanim iznosima, darodavcima, oblastima za koje se darovalo i različitim vidovima podrške udruženjima, fondacijama i neformalnim grupama tokom godine.\nKo su darodavci neprofitnih organizacija?\nU 2019, kao i prethodnih godina, za neprofitne organizacije najviše su darovali građani, kroz masovna davanja, čije donacije čine čak 51% zabeleženih akcija. Slede kompanije, sa 23% zabeleženih akcija i mešoviti darodavci (kombinacija davanja građana, poslovnog sektora i fondacija) sa 20,7% i pojedinci, koji su neprofitni sektor podržali u 2,2% zabeleženih akcija davanja.\nJedan od primera za mešovita davanja je kampanja „Škola dobrih ljudi“, koju je povodom 9. oktobra, Nacionalnog dana davanja pokrenuo Srpski filantropski forum, sa ciljem unapređenja osnovnoškolskog obrazovanja u Srbiji. Zahvaljujući donacijama građana i kompanija, u okviru ove kampanje prikupljeno je 70.690 evra za kupovinu novih pametnih tabli, računara, „bee-bot” robota i druge inovativne opreme koju će koristiti đaci u više od 60 škola širom Srbije.\nPrimer za davanje poslovnog sektora svakako je donacija kompanije Mastercard, u iznosu od 250.000 evra, za podršku izgradnji NURDOR Roditeljske kuće u Beogradu. Za ovu inicijativu kompanija Mastercard dobila je VIRTUS glavnu nagradu za doprinos filantropiji na nacionalnom nivou u 2019. godini, koju dodeljuje Trag fondacija.\nZa koje oblasti se najviše donira neprofitnim organizacijama?\nČetiri najzastupljenije teme koje su kroz rad neprofitnih organizacija podržane u 2019. godini ostaju zdravstvo (44,7%), podrška marginalizovanim grupama (25,3%), smanjenje siromaštva (6,6%) i obrazovanje (6,6%).\nU okviru zdravstva, najveći procenat zabeleženih akcija je zapravo bio realizovan u okviru kampanja i događaja za potrebe prikupljanja sredstava za lečenje dece i odraslih sa zdravstvenim problemima. Podrška marginalizovanim grupama uzima oko jedne četvrtine svih akcija, dok smanjenje siromaštva i obrazovanje imaju znatno manji procenat.\nMeđu ostalim temama najprisutnije su sport, briga o životinjama i ekonomski razvoj.\nJedan od primera je akcija „Reci NE nasilju nad ženama”, u okviru koje je kompanija Avon, dobitnica specijalne VIRTUS nagrade za rodnu ravnopravnost, prošle godine podržala projekat Autonomnog ženskog centra „Mogu da neću. Ljubav nije nasilje”, čiji je cilj da podrži edukaciju mladih o tipovima nasilja. Pored radionica u školama, zahvaljujući ovoj donaciji, organizovan je i „Prolećni susret” na Fruškoj Gori za 60 učesnica iz 14 gradova Srbije, gde su se kroz vršnjačku edukaciju i građenje prijateljstva one osnažile i upoznale sa temama važnim za njihov individualni i društveni razvoj.\nUkupna vrednost ove podrške je preko 22.000 evra.\nKo su krajnji korisnici donacija?\nNajčešće podržane korisničke grupe kojima su donacije namenjene neprofitnim organizacijama koristile u 2019. godini bile su osobe sa zdravstvenim problemima (36,%), osobe sa invaliditetom (24,4%), ekonomski ugroženi građani i građanke (13,5%) i populacija lokalnih zajednica (11,3%).\nOstale korisničke grupe za koje su neprofitne organizacije dobile podršku u manjoj meri su ljudi iz drugih zemalja, deca bez roditeljskog staranja, žene i deca žrtve nasilja, životinje i drugi.\nJedan od primera akcija prikupljanja sredstava za realizaciju sedmodnevnog kampa za mlade bez roditeljskog staranja, koju je, u okviru Tragovog programa „Akademija održivosti“ i u saradnji sa Centrom za porodični smeštaj i usvojenje Niš pokrenuo Džedajski pokret iz Niša.\nProjekat je osmišljen tako da motiviše mlade koji su odrasli bez roditeljskog staranja da po završetku škole nastave svoje obrazovanje. U okviru projekta „Sila prati hrabre” niški džedaji organizovali su humanitarni „Pab Kviz POP Kulture” u Leskovcu u kafiću „Murphy’s pub”. Još neki od događaja koji su organizovani jesu „PES Turnir”, „Humanitarna kafa” i „Filantropsko finale” u saradnji sa moto-klubom „MC Road Guardians”.\nUz pomoć platforme Donacije.rs prikupljeno je ukupno 2.843 evra za smeštaj i ishranu, transport, opremu za radionice, majice i ketering za sedmodnevni kamp.\nKada je u pitanju upotreba donacija, najveći broj (59,3%) čine kratkoročna ulaganja, dok su donacije sa dugoročnim efektom zastupljene u 26,4% slučajeva.\nGrađani u najvećoj meri doniraju neprofitnim organizacijama za svrhe nabavke opreme, a zatim za finansiranje socijalnih usluga. Poslovni sektor je drugi po redu najaktivniji donator kada je reč o potencijalnim dugoročnim efektima, i u ovom slučaju najčešća ulaganja su u opremu i socijalne usluge. Nakon poslovnog sektora, aktivni su i mešoviti darodavci, koji najčešće daju donacije u vidu opreme.\nI kada je reč o jednokratnim ulaganjima, a u odnosu na druge primaoce, građani su takođe najviše zastupljeni u podršci neprofitnim organizacijama.\nUkoliko pogledamo davanja namenjena neprofitnim organizacijama u odnosu na sve donacije u Srbiji u 2019, videćemo da je njima bilo namenjeno 30,6% od ukupnog broja svih akcija davanja, odnosno da su podržane kroz 928 akcija.\nNajveću podršku primila su udruženja građana (53,4%), a zatim privatne fondacije (41%). Nešto manji broj akcija bio je namenjen za organizacije iz dijaspore (3,7%), strane organizacije (1,3%) i korporativne fondacije (0,6%).\nDetaljne podatke o davanjima za neprofitni sektor u 2019. pogledajte u izveštaju Srbija daruje neprofitnom sektoru 2019 – glavni nalazi, a ako vas zanima dublja analiza i još detaljnije informacije, registrujte se u Giving Balkans bazi podataka i imajte svakodnevni pristup, kako informacijama o davanjima za neprofitni sektor, tako i podacima o donaijama za druge oblasti.\nSrbija daruje neprofitnom sektoru from Catalyst Balkans\nIzveštaj „Srbija daruje neprofitnom sektoru“ deo je Projekta za unapređenje okvira za davanje, koji sprovodi Koalicija za dobročinstvo, a finansira USAID Serbia. Koaliciju za dobročinstvo predvodi Fondacija Ana i Vlade Divac, a dodatno čine Trag fondacija, Srpski Filantropski Forum, SMart Kolektiv, Forum za odgovorno poslovanje, Privredna komora Srbije i Catalyst Balkans.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Hrvati ukidaju RTS, možda će i BiH\nVISOKA PRETPLATA 15. 05. 2018. 10:10 >> 10:15 14\nPoslije zahtjeva RTS-a distributerima u regionu za višestruko povećanje naknada za emitovanje programa u inostranstvu, jedan broj distributera u Hrvatskoj počeo je sa ukidanjem emitovanja programa nacionalnog Javnog servisa Srbije. Slično bi mogli da urade i distributeri u Bosni i Hercegovini.\nU Klubu novinara u Banjaluci smatraju da javni servisi u osnovi ne treba da budu usmjereni na komercijalno djelovanje, već da zastupaju javne interese građana.\nInformativni i zabavni program, domaće serije, te sport na RTS-u prate i građani Bosne i Hercegovine.\nDa bi građani BiH i u Crnoj Gori mogli gledati Javni servis Srbije, RTS od operatora traži 0,09 eura po korisniku. U ostalim zemljama čak pola eura, što je 27 puta veća cijena od one koju javni servisi prosječno naplaćuju za emitovanje svojih programa u inostranstvu.\nUnited Group, koja distribuira programe RTS-a u zemljama regiona i širom svijeta, saopštava da je novi cjenovnik ovog javnog servisa neprihvatljiv.\n"Naše razumijevanje je da su naknade za javne medijske servise koncipirane po principu najveće moguće dostupnosti kako bi što veći broj pripadnika konkretne nacionalne zajednice‚ na koje je usmjeren Javni servis, imao mogućnost da se informiše o najbitnijim događajima matičnih država svog porijekla. Isto tako, mišljenja smo da naknade koje naplaćuje RTS treba da budu koncipirane po istom principu", kaže potpredsjednica United Group Dragica Pilipović Chaffey.\nZa emitovanje BBC-a United Group plaća 0,0052 eura po pretplatniku, što je 96 puta manje od cijene koju traži RTS.\n"Nadam se da će se to prevazići jer mislim da zbog nekog našeg dobrog života na ovim prostorima bi bilo dobro da imamo mogućnosti da gledamo sve programe iz svih djelova nekadašnje Jugoslavije jer možda samo tako možemo doći do neke objektivne priče, do istine", smatra Dejan Garić iz SPKD "Prosveta" Sarajevo.\n"RTS je Vučićev razglas"\n05. 02. 2018. 4\nSjutra protest opozicije ispred RTS-a\n03. 02. 2018. 5\n"Tukle su nas dvije grupe policajaca"\n17. 09. 2015. 3\nDragan Bujošević direktor RTS-a


Službi za poslove sa strancima u prvom kvartalu ove godine prijavljena su ukupno 2.644 ilegalna migranta, što je za 41 odsto manje nego u istom periodu 2020. godine, kada ih je prijavljeno 4.444, navedeno je u informaciji Ministarstva bezbjednosti o stanju u oblasti migracija u BiH za mart, koju je usvojilo Vijeće ministara BiH.\nUsvojena informacija Ministarstva bezbjednosti o stanju u oblasti migracija biće dostavljena Predsjedništvu BiH i Parlamentarnoj skupštini BiH, saopšteno je iz Vijeća ministara BiH.\nAfganistanci sa 35,8 odsto i Pakistanci 32,2 odsto su dominatni u strukturi ilegalnih migranata i zajedno čine 68 odsto svih prijavljenih migranata u prvom tromjesečju ove godine.\n“U ovoj godini je na dnevnoj osnovi angažovano 212 službenika Granične policije BiH, dok je taj broj u istom periodu prošle godine iznosio 187”, navedeno je u saopštenju.\nTags\t#bih\t#ilegalni migranti\nHrvatska: Prepucavanja Radmana i Milanovića\nSarajevo: Otvorena izložba Salke Zuke “Reljefi i slike”\nPretresi u Banjaluci zbog skrivanja dokaza u slučaju Davida Dragičevića\nDnevnik 2 [17.06.2021.]\nUsvojen Poslovnik o POSP-u


ponedeljak, 08 februar 2021 10:18\nU cilju očuvanja kulturnog nasleđa Srbije i razvoja znanja u tradicionalnim tehnikama izrade rukotvorina održaće se prva po redu kolonija pustovanja od 8. do 11. februara 2021. godine u Loznici, u Naučno-obrazovnom kulturnom centru „Vuk Karadžić“ u Tršiću. Kolonija se organizuje u saradnji Etno mreže iz Beograda i Grada Loznice, a uz podršku NALED-a i ambasada SAD, Kanade i Belgije.\nGrad Loznica je izabran za mesto održavanja ove kolonije sa ciljem da ona preraste u tradicionalnu, na osnovu dugogodišnje partnerske saradnje sa Etno mrežom i vrednim članicama udruženja žena iz Loznice (Udruženje poslovnih žena „Kreativna vizija“, Udruženje „Mina Karadžić“ i Udruženje „Riznica“).\nKolonija je odgovor na veliku zainteresovanost da se organizuje program usavršavanja žena iz zanatskih udruženja koja se bave pustovanjem, a upravo Loznica nudi jedinstvene mogućnosti za razvoj veština, razmenu znanja i afirmaciju za sve proizvođače i udruženja koja se posvećeno bave pustovanjem.\nKolonija nastoji da animira lokalnu zajednicu, republičke institucije, medije i međunarodne partnere da se aktivno uključe u promociju i očuvanje tradicionalnog nasleđa i rukotvorina. Kolonija u Loznici će pre svega okupiti odabrane članove reprezentativnih udruženja i zadruga iz cele Srbije koji će prisustvovati stručnim predavanjima od strane etnologa i arheologa Centra za kulturu „Vuk Karadžić“ Loznica o zadatom jadarskom motivu koji će biti primenjen u radovima ove kolonije, a u praktičnom delu programa učesnice će tehnikom pustovanja stvarati podmetače od kojih će najbolji biti nagrađeni priznanjima. Praktičan rad se obavlja uz nadzor članica Udruženja poslovnih žena „Kreativna vizija“. Program će obuhvatiti i radionicu psihološkog osnaživanja žena „Preduzimljiva i svoja“ sa ciljem ličnog razvoja koji treba da podstakne njihovo ekonomsko napredovanje i društvenu afirmaciju.\nUčesnice će imati priliku da upoznaju običaje i znamenitosti ove sredine kroz kulturni program i boravak u Loznici, a takođe će imati priliku i da se upoznaju sa turističkim potencijalima i proizvodima Loznice kroz obilazak grada u organizaciji Turističke organizacije grada Loznice.\nPlanirana je diplomatska poseta od strane ambasada međunarodnih partnera na ovom projektu ili njihovo onlajn uključivanje.\nKolonija će biti organizovana u skladu sa važećim epidemiološkim merama.\ndirektor TOG Loznica


Dodik: Ne bi bilo auto-puteva da nije bilo Republike Srpske\n14/06/2019 | 21:10 ⇒ 22:25 | Izvor: SRNA\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik poručio je večeras u Banjaluci da su auto-putevi važni za privredni i svaki drugi razvoj Republike Srpske, ali da auto-puteva ne bi bilo da nije bilo Republike Srpske.\nObilježeno 10 godina Autoputeva SrpskeFoto: SRNA\n- Da nije bilo Republike Srpske ne bi bilo ni preduzeća Autoputevi Republike Srpske, a da nije bilo toga ne bi bilo ni auto-puteva. Potpuno sam uvjeren da ne bi bilo auto-puteva da nije bilo Republike Srpske. Zato nam je važna činjenica da je Republika Srpska tu - poručio je Dodik u obraćanju na obilježavanju 10 godina rada i postojanja preduzeća Autoputevi Republike Srpske.\nDodik je rekao da je ponosan što je svih ovih godina bio zajedno sa ovom kompanijom i što su radili zajedno na veoma važnim pitanjima.\n- Danas, nakon 10 godina u kojima je bilo potrebno donijeti sve planove i ući u njihovu realizaciju, iza nas i ove kompanije ostaje 100 kilometara izgrađenih auto-puteva kao dio mreže auto-puteva koji treba da preporode Republiku Srpsku i da je učine komunikacijski sređenijom, da poveže i ubrza komunikaciju između naših gradova i našeg regiona i da budu osnova za privredni i svaki drugi razvoj - istakao je Dodik.\nOn je rekao da predstoji izgradnja puta od Rače prema Bijeljini, ali i drugih puteva koji su zacrtani na pravcu od Banjaluke preko Doboja, Modriče do Bijeljine, ali i na povezivanje od Višegrada prema Istočnom Sarajevu, kao i ceste od Zvornika preko Milića, Sokoca i Han Pijeska.\n- Tu je i put Banjaluka-Prijedor za koji su ranije dogovoreni određeni aranžmani, a dio ove mreže treba da bude Banjaluka-Kupres - istakao je Dodik.\nDodik je podsjetio da je u vrijeme odluke o formiranju preduzeća "Autoputevi Republike Srpske", to izgledalo skoro kao nevjerovatna misija i za mnoge neostvaren san.\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović poručio je da izgradnja auto-puteva nije samo za saobraćaj.\n- To je put u razvoj, put za dolazak investicija, to je put u industrijsku izgradnju Republike Srpske - istakao je Čubrilović.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković rekao je da Republika Srpska danas ima izgrađenih 106 kilometara auto-puteva.\n- U planovima Vlade Republike Srpske je izgradnja 420 kilometara brzih puteva i auto-puteva i nadam se da će i to biti ostvariv cilj u narednih 10 godina - istakao je Višković na obilježavanju 10 godina rada i postojanja preduzeća Autoputevi Republike Srpske.\nVišković je izjavio da će tada svi dijelovi Republike Srpske biti povezani auto-putevima i brzim cestama uz rehabilitaciju magistralnih puteva čime će se ostvariti ravnomjeran razvoj Republike Srpske.\nDirektor Autoputeva Republike Srpske Dušan Topić rekao je da je tokom deset godina rada ovog javnog preduzeća izgrađeno 106 kilometara auto-puteva i pripremljeni novi projekti čiji će rezultat biti savremena saobraćajna infrastruktura u funkciji razvoja Srpske.\nGovoreći o novim projektima, Topić je naglasio da je akcenat na izgradnji auto-puta od Bijeljine do granice sa Srbijom na Rači, koji je odranije u prvoj grupi prioriteta.\n- Auto-put Banjaluka-Doboj je već izgrađen, a počinje izgradnja dionice na Koridoru "Pet ce" od Doboja do Vukosavlja. Izgradnja jednog dijela počinje u ponedjeljak, a za drugi dio pregovori sa potencijalnim partnerima su u završnoj fazi - naveo je Topić.\nOn je istakao da je veoma značajna odluka o izradi plana parcelizacije za dionice Vukosavlje-Brčko i Brčko-Bijeljina-Rača koja je usvojena na posljednjoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske, jer time Srpska ide u susret aktivnostima koje su potekle iz Srbije.\nЈavno preduzeće Autoputevi Republike Srpske počelo je sa radom 1. juna 2009. godine.\nVlada Republike Srpske je 10. novembra 2006. godine donijela odluku kojom je osnovano ovo preduzeće sa ciljem upravljanja auto-putevima i brzim putevima u Republici Srpskoj.\nSrpska se bori za pravo da njeni građani žive u pravnoj državi\nVisoki predstavnik utiče na političku situaciju putem stranaca u Ustavnom sudu\n21:38 > Višković: Srpska poziva ambasadore da sve u BiH tretiraju na isti način\n21:10 > Јednomjesečni pritvor inspektorima uhapšenim u akciji "Sirano"\n19:45 > Јednoglasna poruka: Odoljeti pritiscima međunarodne zajednice\n19:27 > Veći dio članstva DNS-a iz MZ Јelićka pristupio SNSD-u


Mali: Arapske investicije u Srbiju povećane za 600 puta u poslednjih nekoliko godina | N1 Srbija\nMali: Arapske investicije povećane za 600 puta u poslednjih nekoliko godina\n09.04.2019. |13.06 >14.58 |\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je da je vrednost arapskih investicija u Srbiju u poslednjih nekoliko godina povećana za 600 puta, a da su za to zaslužni predsednik Srbije Aleksandar Vučić i princ Abu Dabija Muhamed Nin Zajed Al Nahjan.\nMali je to rekao na sednici prvog Mešovitog komiteta Vlade Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE), a, kako se navodi u saopštenju Ministarstva finansija, on je ocenio da odnosi dve države nisu samo partnerski, već i prijateljski.\n"Posebno mi je drago što su na ovom događaju prisutni i predstavnici kompanija iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, sa kojima imamo priliku da razgovaramo o daljim investicijama u našu zemlju i o budućoj saradnji", kazao je Mali.\nU Beogradu su potpisani Protokol sa zasedanja Mešovitog komiteta, Memorandum o razumevanju između Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srbije i Ministarstva za klimatske promene i životnu sredinu UAE o saradnji u oblasti veterine i Sporazuma o saradnji između Federacije privrednih komora UAE i Privredne komore Srbije.\nU saopštenju se dodaje da su održani sastanci o saradnji u oblasti poljoprivrede (sertifikati za izvoz hrane), turizma, kulture i kulturnog nasleđa, energetike (obnovljivi izvori, energetska efikasnost, izgradnja i upravljanje branama), obrazovanja, sporta, izgradnje infrastrukture (transportne i logističke), avio saobraćaja, zdravstva, obrazovanja i proizvodnje lekova.\nPrema rečima Malog, odluka Vlade Srbije iz 2013. godine da se ukinu vize za državljane UAE bila ključna za dolazak brojnih investicija poput kompanija "Al Dahra", "Elit agro", "Mirabank", (prva banka iz UAE u regionu), "Beograd na vodi", "Etihad ervejz" (Er Srbija – Sporazum o strateškom partnerstvu), "Al Ravafed" i "Port Dubai".\nOn je kazao da je imao priliku da lično učestvuje u projektu "Beograd na vodi", za koji je rekao da je već promenio "lice grada".\n"Cela Srbija se pretvorila u jedno veliko gradilište. Kao nikada do sada se grade novi mostovi, novi tuneli, rekonstruišu se pruge, a sve u cilju razvoja naše infratruktre, koja je osnov za razvoj domaće privrede, ekonomije i društva u celini", rekao je Mali.\nMali je kazao da je trgovinska razmena dve zemlje u 2018. godini bila nešto više od 184 miliona dolara, a da je suficit na srpskoj strani.\n"Naša obaveza za dalje je da nastavimo sa održavanjem fiskalne stabilnosti, kao i da nastavimo strukturne ekonomske reforme koje našu zemlju treba da učine još atraktivnijom za investicije i da nam omoguće još brži privredni rast", rekao je Mali.\nDržavni ministar UAE Ahmed Al Džaber pohvalio je ekonomske reforme koje je Vlada Srbije preduzela tokom proteklih godina i podsetio da su ulaganja UAE u Srbiji dostigla iznos od oko četiri milijarde dolara kroz direktne investicije i strateška partnerstva.\n"Emirati nastoje da istraže više mogućnosti za investiranje u Srbiji, uključujući investicije nastale kao rezultat ekonomskih reformi, kao i mogućnosti u obećavajućim izvoznim sektorima kao što su rudarstvo, industrija i informacione tehnologije, što bi na taj način doprinelo nastojanjima Vlade Srbije da smanji koncentraciju stranih investicija i diversifikaciju njihovih izvora", rekao je on.\nDogovoreni biznis forumi Srbije i UAE\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić je u Beogradu razgovarao sa državnim ministrom Ujedinjenih Arapskih Emirata, Ahmedom Al Džaberom, o unapređenju ukupnih ekonomskih odnosa dve zemlje, saopšteno je posle sastanka.\nDogovoreno je da se u narednom periodu organizuju biznis forumi Srbije i UAE u privrednim oblastima u kojima postoje najveće mogućnosti za razvoj saradnje, kao što su poljoprivreda, prehrambena industrija, turizam, aviosaobraćaj, građevinarstvo i energetika.\nLjajić je izrazio zainteresovanost Srbije za potpisivanje međudržavnog sporazuma o saradnji u oblasti informaciono – komunikacionih tehnologija, koji bi stvorio uslove za bolje povezivanje preduzeća iz IT sektora.\nOn je zahvalio Al Džaberu na pomoći koju su Ujedinjeni Arapski Emirati pružili u realizaciji razvojnih i donatorskih projekata u više gradova i opština u Srbiji.\nSiniša Mali Ujedinjeni Arapski Emirati ministar finansija abu dabi Rasim Ljajić Biznis forum\nLuksemburg nam zavidi!!!\nSta ste im sve dali za tako velike investicije!? Koliko znam nista nisu kupili niti sam cuo da prave neke fabrike!!! ... Izgleda da nas opet lazes Mali ministre!\nDanas ja i moje društvo proslavljamo ovu vest uz jelo i piće. Do sada sam zahvaljujući Arapima, ( čiju istoriju i kulturu izuzetno poštujem), imao prihode 100 puta veće a sada se nadam i boljem. Da li neko ima informaciju kako ide rentiremje stanova u Bugarskoj?


BALKANSKA MAFIJA PALA U NJEMAČKOJ | Hayat.ba\nNjemačka policija pokrenula je rano jutros u Berlinu akciju protiv međunarodne kriminalne bande koja se specijalizovala za krijumčarenje ljudi.\nPolicija je pretresla ukupno 11 objekata i izvršila nalog za hapšenje jednog Albanca, prenio je portparol policije.\nTakođer su otkrili niz dokumenata, među kojima pasoše, koji će biti provjeravani.\nU potrazi smo za dokazima, kako bi uhapsili grupu osumnjičenih – istakla je policija.\nPrema pisanju Bilda banda se sastoji od članova porijeklom iz Grčke, Sjeverne Makedonije, Albanije, južne srpske pokrajine Kosova i Metohije ali i Njemačke.\nOni su pretežno putovali autobusima i avionima kao turisti u Njemačku, gdje im je banda davala lažne grčke ili italijanske dozvole za rad.\nOd kvaliteta falsifikovanih dokumenata zavisila je i cijena, a poznato je da su morali plaćati između 5.000 i 9.000 evra po osobi.\nUspostavljanje kontakta sa bandom teklo je preko lokalne turističke agencije, a banda je u Berlinu čak i privremeno stavljanja na raspolaganje stanove svojim “klijentima”.


Istovremeno, pozvao je članove DS, simpatizere i iskrene borce za demokratiju da prekinu s jalovim raspravama, verbalnim nadmudrivanjima i javnim istupima koji nas, kako kaže, udaljavaju od primarnog cilja, a to su slobodno društvo i država koja počiva na principima vladavine prava, slobode i jednakosti.\nPoruku da niko sa strane ne može da kadrira u stranci Lutovac je precizirao rečima "pa ni uvažene kolege iz SzS", aludirajući na lidera Dveri Boška Obradovića koji je izjavio da bivše rukovodstvo DS-a svaki dan zabija klipove u točkove opozicije koja bojkotuje izbore.\nObradoviću su na to već odgovorili bivši predsednik DS Dragan Šutanovac, koji tvrdi da DS nema gazdu koji im komanduje, i Aleksandra Jerkov, koja je, kao i Lutovac, poručila da DS neće dozvoliti da predsednik nekog drugog pokreta disciplinuje njihove članove.\nJer, kako je primetio Lutovac, upravo insistitranje na razlikama u Savezu za Srbiju umesto na zajednilčkom interesu svih građana koristi Vučićevom režimu.\n"Ne zatvaramo oči pred razlikama, no ne dopuštamo da te razlike prerastu naš zajednički zadatak i da se energija za suštinske promene usmeri u pogrešnom smeru i na pogrešnu adresu", poručio je Lutovac.


Derbi Severa – Kad udari "panter" na "zmaja" - Sportske.net\nJasno, teško je govoriti o rivalstvu, kada je jedan klub dominantan, ne samo u gradu, regiji već i u državi u ovom veku, ali kada igraju „Zmajevi“ sa Boavistom, temperatura u gradu poraste.\nJer, crno-beli su jedini rival na severu države koji koliko toliko izaziva respekt kod navijača Portoa. U šampionatu su odigrali blizu 110 mečeva, samo 33 puta Boavista je uspela da ostane neporažena.\nPortugalci ovaj derbi zovu „Invicta“ odnosno utakmica „Nepobedivih“ kao aluzija na ponos severnog dela države.\nU praksi, Boavista nije nepobediva, ali ima jedna stvar, osvojili su titulu. Naime, klub sa stadiona „Do Besa“poznat i kao „Panteri“ je na početku veka osvojio titulu.\nKako, to nikome nije jasno.\nNaime, te 2001. godine je završen projekat koji je otpočeo sin dugogodišnjeg predsednika Valentina Loreira. Žoao Loreiro je, iako tek 34-godišnjak i daleko najmlađi predsednik u ligi sproveo revoluciju sa trenerom Pašekom, bivšim reprezentativcem. Ovaj trener je klub doveo do vicešampionske titule 1999. godine, sledeće sezone su bili četvrti, a onda je usledila titula. Oni su u tom šampionatu tukli Porto u drugom delu sezone i posle pobede nad Avešom osvojili krunu.\nTako je Boavista postala tek drugi klub, izvan „velike trojke“ koji se okitio naslovom prvaka, pre toga to je učinio Belenenses davne 1946. godine.\nSećanje na tu generaciju živi, portugalski reprezentativac Petit koji se kasnije vraćao i kao trener bio je motor tima, branio je Rikardo koga se sećate kasnije iz Sportinga i Betisa, bolivijski „Platini“, Ervin Sančez, majstor slobodnjaka je bio mozak ekipe, a napadač Epidio Silva najbolji strelac sa 11 golova. I on je kasnije otišao u Sporting, pa se ta generacija raspala, jasno nije bilo novca da ih klub zadrži.\nPetit je otišao u Benfiku, a Pedro Emanuel u redove Porta, postao je kapiten „Zmajeva“.\nPre toga generacija je završila kao druga naredne sezone, tada su igrali polufinale Kupa UEFA, srušio ih je Seltik golom Henrika Larsena. Pašeko je otišao u Sporting, došlo je do finansijskih problema, posle nekoliko godina otkriveno je da su nameštali utakmice, pa su izbačeni iz lige i čak kasnije završili među amaterima.\nZanimljivo oborili su odluku federacije na sudu, pa su sa timom iz treće lige 2014. (Petit je tada bio trener) zaigrali u eliti, i od tada uspevaju da opstanu, mada su daleko od vrha.\nOnaj nesrećni poraz od Škota u proleće 2003. je ostao i poslednje učešće za Boavistu u Evropi.\nU prvoj godini posle novog rađanja, 2014. su uspeli da na opšte iznenađenje odigraju bez golova sa Portom na svom stadionu, bilo je to pre gotovo tačno šest godina. Od tada, Boavista je izgubila 12 mečeva u nizu, i ne, nije greška, postigli su samo jedan gol.\nŠampionat su otvorili efikasno, 3:3 protiv Nasionala na Madeiri, Porto je u derbiju tukao Bragu.\nTribine „Do Bese“ neće pomoći, mada nema ni navijača Portoa koji su neuporedivo brojniji, a mogli bismo da vidimo pobedu gostiju sa malim brojem golova što podrazumeva da Boavista neće zatresti mrežu mnogo kvalitetnijeg rivala.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Žalim zbog neotvaranja pregovora s Tiranom i Skopljem\nPLENKOVIĆ PRIZNAO 20. 10. 2019. 09:21 >> 09:21 0\nPremijer Hrvatske Andrej Plenković u razgovoru za kanal France 24 rekao je kako žali zbog odluke Evropskog savjeta da se ne otvore pregovori o članstvu Sjeverne Makedonije i Albanije, ali i da će te države kadtad ući u EU.\nEvropski čelnici ranije nijesu uspjeli da dođu do potrebne jednoglasne odluke o otvaranju pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, usprkos preporuci Evropske komisije da se to učini.\nPlenković je ponovio razočaranje tom odlukom, istakavši kako su dvije zemlje to zaslužile zbog reformi koje su sprovele i zbog kriterijuma koje je Evropska komisija postavila i koje su zadovoljile.\nPosebno žali što je to bio slučaj kod Sjeverne Makedonije koja je "promijenila ime i ustav i dotakla pitanje nacionalnog identiteta", a "15 mjeseci kasnije nema odluke o otvaranju pregovora".\n"Moramo razlikovati početak tog procesa od njegovog kraja. To je veoma dug, težak i strukturiran proces", poručio je Plenković, prenosi HRT.\nMediji su pisali kako se otvaranju pregovora usprotivila Francuska, a novinarka France 24 je ustvrdila kako je Pariz poručio da u tome nije bio sam, pa ju je zanimalo koje države dijele njeno mišljenje.\n"Nije na meni da to otkrivam", odgovorio je Plenković, ali i istakao da su njihovi argumenti bili "globalniji" te su bili vezani za opšte funkcionisanje EU, poput "budžetskih ograničenja" ili "procesa donošenja odluka".\nNo poručio je kako su Sjeverna Makedonija i Albanija okružene EU te da će prije ili kasnije ući u taj savez, a da će neodlučnost Evrope pružiti priliku drugim svjetskim silama da budu uticajnije u tim zemljama.\nAlbanija Andrej Plenković Sjeverna Makedonija