Epidemiološke mjere prekršilo 16 trgovačkih objekata u Srpskoj - Kažnjeni sa 32.000 KM - infoBirač\nEpidemiološke mjere prekršilo 16 trgovačkih objekata u Srpskoj – Kažnjeni sa 32.000 KM\nZbog nepoštovanja preventivnih mjera zaštite od epidemije u zajednici i radnim sredinama, inspektori su u proteklih sedam dana subjektima izrekli kazne u iznosu od 32.000 KM.\nRepublički inspektori su u saradnji sa inspektorima jedinica lokalne samouprave protekle sedmice obavili 2.244 inspekcijske kontrole poštovanja preventivnih mjera zaštite od epidemije, koje je prekršilo 16 subjekata.\nInspektori su kontrolisali različite trgovačke objekte, odnosno, broj ljudi u tim objektima, te poštivanje epidemioloških mjera, odnosno, korištenje lične zaštitne opreme.\n– Imajući u vidu tešku epidemiološku situaciju, inspektori nastavljaju sa intenzivnim kontrolama, u skladu sa Zaključkom Republičkog štaba za vanredne situacije i preporukama Instituta za javno zdravstvo RS – poručuju iz Inspektorata RS.\nU okviru sprovođenja navedenih mjera, do sada je sprovedeno 54.159 inspekcijskih kontrola u kojima su izrečene kazne u iznosu od 1.087.200 KM, dok je za 71 objekat izrečena mjera privremene zabrane rada.\n– Pozivamo privredne subjekte da ostanu odgovorni u poštovanju preventivnih mjera i na taj način daju svoj doprinos u borbi protiv virusa korona. Takođe, apelujemo na građane da dosljedo poštuju mjere, da na ličnom primjeru pokažu odgovornost u ponašanju, da koriste ličnu zaštitinu opremu i poštuju potrebnu fizičku distancu. Navedene mjere predstavljaju minimalan i zanemariv napora za svakog pojedinca, a mogu dati veliki doprinos stabilizaciji cjelokupne situacije – naglašavaju u Inspektoratu RS.\nPoziv školama da se prijave – 100 laptopa osnovcima i srednjoškolcima iz BiH od „Partnera”


Dva srpska kluba među najvišima u Evropi! | MeridianBetSport\nNaslovna Fudbal Dva srpska kluba među najvišima u Evropi!\nVozdovac - Javor Srbije 14.8.2017. Beograd, Srbija, 14. Avgust 2017. (credit image & photo: Pedja Milosavljevic / STARSPORT)\nObjavljena je lista najviših i najnižih ekipa u 36 evropskih liga. Po očekivanju nema klubova iz regiona među najnižim ekipama, ali ih ima među najvišim.\nMeđu najvišim ekipama su dve ekipe iz Superlige Srbije – Voždovac i Borac iz Čačka. “Zmajevi” su 20. najviši tim u Evropi sa prosečnom visinom od 184,87 centimetara. Borac je nešto niže pozicioniran na 40. mestu sa prosečnom visinom od 184,17 centimetara.\nNAJBOLJI EVROPSKI FUDBAL, NAJBOLJE KVOTE\nOva lista je napravljena tako što se računala prosečna visina samo onih igrača koji su u dosadašnjem delu sezone istrčali na teren, tako da recimo u nju ne ulaze rezervni golmani, štoperi…\nNajviši tim Evrope je već nekoliko sezona danski Kopenhagen, a i ove sezone je redovni učesnik Lige šampiona je sa 186,21 centimetrom u proseku najviši tim u Evropi. Od timova iz Top 5 liga tu je VBA na petom mestu, Šalke je treći, Hanover deveti, a Atalanta 19.\nŠto se tiče najnižih, tu je na prvo mestu Ludogorec sa prosečnom visinom od 176,98 centimetara. Selta je peta, a niko se neće iznenaditi što je tu i Gvardiolin Mančester siti na 11 mestu!\nPrethodni tekstVitezovi bez mačeva: najvažnije titule za Viginsa, Marija i Faraha!\nSledeći tekstRatko Varda: Zvezda može u Top 8, Partizan ide uzlaznom putanjom\n„Liverpul još može da bude šampion, uživam dok ih gledam“


"Srba u Austriji ima oko 300.000, po brojnosti su drugi odmah iza Austrijanaca i više ih je od Slovenaca, Mađara i Gradištanskih Hrvata zajedno, koji po državnom ugovoru iz 1955. godine imaju status nacionalne manjine u Austriji", navodi se u saopštenju.\nDodaje se da je u Beču više od 40.000 srpskih državljana dobilo austrijsko državljanstvo i da su se oni dobro integrisali u austrijsko društvo.\n"Oko 6.000 malih i srednjih kompanija je u vlasništvu Srba koji imaju pravo glasa na opštinskim izborima i stvara se ambijent u kome zahtevi za sticanje statusa priznate manjine mogu dati povoljne rezultate, što bi veoma pomoglo našim ljudima u domenu prosvete, kulture i političkih prava", rekao je ministar za dijasporu Srđan Srećković.\nPodseća se da je život Srba u Austriji zabeležen još od 17. veka i da su tamo živeli i radili Vuk Karadžić, Dositej Obradović, Nikola Tesla, Ivo Andrić i mnogi drugi, a "Srpska pravoslavna crkva praktično ima priznat zvaničan status u Austriji gde je prisutna skoro dva veka".\nKako se navodi u saopštenju, ove godine se slavi 150 godina od osnivanja srpske pravoslavne crkvene opštine u Beču.\nAustrija Srbi Nacionalna manjina Dijaspora Ministarstvo za dijasporu


PREDLOG ZAKONA O JAVNOM OKUPLJANJU: ZAšTITNIK GRAđANA NAVODI DA PROSTORNA I VREMENSKA OGRANIčENJA SLOBODE OKUPLJANJA, SADRżANA U PREDLOGU ZAKONA, NISU U SKLADU SA USTAVOM RS\nDo ograničenja slobode okupljanja može doći samo ako je to neophodno radi zaštite neke od Ustavom Republike Srbije("Sl. glasnik RS", br. 98/2006 - dalje: Ustav)propisanih vrednosti, a koje je predlagač konkretizovao, stoji između ostalog u Mišljenju Zaštitnika građana na Predlog zakona o javnom okupljanju.\nProstorna i vremenska ograničenja slobode okupljanja u članovima 6. i 7. Predloga zakona nisu u skladu sa Ustavom jer se njima sloboda okupljanja ograničava na način in abstracto, dok bi mesto i/ili vreme (planiranog) okupljanja građana mogli biti razlog za ograničenje te slobode, ali samo ako je to in concreto neophodno radi zaštite javnog zdravlja, morala, prava drugih ili bezbednosti Republike Srbije.\nKako se navodi u Mišljenju Zaštitnika građana Članom 8. Predloga zakona propisano je da okupljanje nije dozvoljeno:\n1) kada postoji ugrožavanje bezbednosti ljudi i imovine, javnogzdravlja, morala, prava drugih ili bezbednosti Republike Srbije;\n2) kada su ciljevi okupljanja usmereni na pozivanje i podsticanje naoružani sukob ili upotrebu nasilja, na kršenje ljudskih imanjinskih sloboda i prava drugih, odnosno na izazivanje ilipodsticanje rasne, nacionalne, verske ili druge neravnopravnosti,mržnje i netrpeljivosti;\n3) kada nastupi opasnost od nasilja, uništavanja imovine ili drugihoblika narušavanja javnog reda u većem obimu; i\nČlan 6. Predloga zakona propisuje je da okupljanje nije dozvoljeno na mestu na kojem, zbog karakteristika samogmesta ili njegove posebne namene, preti opasnost od nastupanja ugrožavanjabezbednosti ljudi i imovine, javnog zdravlja, morala, prava drugih ilibezbednosti Republike Srbije, da se takvim mestom smatra prostor ispred zdravstvene ustanove, škole, predškolske ustanove, kao iprostor ispred objekata od strateškog i posebnog značaja za odbranu ibezbednost Republike Srbije, kao i da okupljanje nije dozvoljeno na mestima na kojima se održavanjemokupljanja krše ljudska i manjinska prava i slobode drugih, ugrožava moralili na mestima koja su zatvorena za javnost.\nČlanom 7. Predloga zakona propisano je da se okupljanja mogu održavati, po pravilu, u vremenu između 6 i24 časa.\nAnalizom članova 12, 14, 15 i 16 Predloga zakona,kojima se uređuje postupak prvostepenog organa po prijavi okupljanja i pravna sredstva protiv rešenja kojim se ne dozvoljava održavanje okupljanja, može se zaključiti:\n(1) da njima nisu propisani rokovi za dostavljanje odluka podnosiocu prijave;\n(2) da njima nije posebno uređena pravna zaštita u slučaju ćutanja drugostepenog organa, usled čega bi za pokretanje upravnog spora pred sudom bila relevantna odredba člana 19. Zakona o upravnim sporovima("Sl. glasnik RS", br. 111/2009)prema kojoj bi, nakon isteka roka za donošenje odluke po žalbi, podnosilac bio dužan da ponovi zahtev drugostepenom organu i čeka sedam dana;\n(3) da Predlogom zakona nije preciziran početak roka za odlučivanje po tužbi, niti propisan rok za dostavljanje tužbe kao ni dostavljanja odluke suda tužiocu.\nImajući sve ovo u vidu, Zaštitnik građana je mišljenja da Predlogom zakona nisu otklonjeni nedostaci u pogledu uređivanja delotvornog postupka po donošenju rešenja kojim se ne dozvoljava održavanje okupljanja.\nKada je reč o članovima 18. i 19. Predloga zakona, kojima se uređuju pitanja sprečavanja i prekida javnog skupa, Zaštitnik građana navodi da je imajući u vidu da je članom 23. Predloga zakona predviđena supsidijerna primena zakona kojim se uređuje opšti upravni postupak, primerenije da se u članu 19. Predloga zakona, umesto "usmenog i pisanog naređenja" predvidi donošenje usmenog rešenja i potonje donošenje njegovog pisanog otpravka.\nČlanovima 20 – 22. Predloga zakona propisani su prekršaji koji se sastoje u povredama pojedinih odredaba predloženog zakona, za koje su predviđene novčane kazne od 30.000 pa do 2.000.000 dinara.\nZaštitnik građana smatra da propisane visine kazni i mogućnost kumulativnog kažnjavanja pravnog lica, odgovornog lica u pravnom licu i organizatora, odnosno vođe okupljanja, mogu uticati odvraćujuće od organizovanja javnih okupljanja, a prekršajno sankcionisanje u pojedinim slučajevima može predstavljati neproporcionalno sredstvo reagovanja, naročito kada je reč o "manje značajnim" povredama odredaba predloženog zakona koje nisu dovele do štetnih posledica.\nČlanom 25. Predloga zakona predviđeno je da predloženi zakon stupi na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Sl. glasniku RS".\nZaštitnik građana smatra da postoje opravdani razlozi da predloženi zakon stupi na snagu i pre osmog dana od dana objavljivanja u službenom glasilu s obzirom na to da od 23. oktobra 2015. godine, tj. dana objavljivanja odluke Ustavnog suda kojom je bilo utvrđeno da Zakon o okupljanju građana ("Sl. glasnik RS", br. 51/92, 53/93, 67/93 i 48/94, "Sl. list SRJ", br. 21/2001 - odluka SUS i "Sl. glasnik RS", br. 101/2005 - dr. zakon)nije u saglasnosti sa Ustavom, u Republici Srbiji zakonom nije uređeno ostvarivanje Ustavom zajemčene slobode građana na okupljanje, a onemogućeno je i ostvarivanje javnog interesa na ograničenje slobode okupljanja kada je to neophodno iz Ustavom propisanih razloga.


Bužim: 05. agusta otvor spomen-obilježja na Ćorkovači\nIzgradnja spomen-obilježja na Ćorkovači trajala je tri godine, a uloženo je preko 200 hiljada maraka. Radovi su završeni i spomenik će biti otkriven 5. augusta na dan pogibije heroja Izeta Nanića, kada i počinje manifestacija „Slobodarski dani viteškog grada Bužima“ August je mjesec kada se Bužimljani sa ponosom sjećaju Izeta Nanića i bužimskih vitezova.\nNa njihove principe pobjede, ratno umijeće i hrabrost, od ove godine vječno će podsjećati i spomen-obilježje na Ćorkovaći, na mjestu koje je svjedok burne prošlosti i slavne historije odbrane ovih krajeva od agresora.\nUpravo sa Ćorkovače, pod vodstvom legendarnog komandanta 505. bužimske brigade rahmetli Izeta Nanića, krenuo je ledgendarni oslobodilački pohod dolinom Une i Sane. Izgradnja svojevrsnog spomenika pobjede trajala je tri godine, uloženo je više od 200 hiljada KM, a bit će otkriven 5. augusta, na dan pogibije heroja Izeta Nanića, kada i počinje manifestacija „Slobodarski dani viteškog grada Bužima“


Mladi poljoprivrednici vole svoj posao i vide u njemu šansu\nTanjug 10. oktobra 2019. 18:17\nBEOGRAD – Većina mladih poljoprivrednika u Srbiji vidi sebe u ovom poslu i za pet godina, jer uživa u onome što radi, a od države očekuju da proizvodnju hrane smatra strateškim sektorom i garantuje otkup i cenu domaćih proizvoda, deo je rezultata studije „Mladi poljoprivrednici i prehrambeni suverenitet“ koja je danas predstavljena u Beogradu.\nStudija u sklopu projekta „Gajimo uzgajivače“ koji je finansirala Evropska komisija bavila se mladim poljoprivrednim proizvođačima u Srbiji i Hrvatskoj a sproveli su je AMA-Centar za negu čoveka i prirode iz Srbija i Zelena mreža aktivističkih grupa ZMAG iz Hrvatske.\nMladi poljoprivrednici u obe države najkorisnijim ulaganjem u njihovu proizvodnju smatraju novu mehanizaciju, uvećanje površina, pozicioniranje proizvoda na tržištu, a za mlade u Srbiji značajna je i bolja infrastruktura, rezultati su istraživanja.\nPredstavnik ZMAG-a Dražen Šimleša u izjavi za Tanjug rekao je da je optimistični deo studije izrazito natpolovični stav poljoprivrednika u obe zemlje da se bave tim poslom iz ljubavi i da će nastaviti da se bave i u sledećih pet godina.\n„Ono što je upozoravajuće za Srbiju koja se nalazi u pretpristupnim pregovorima za EU da je i dalje jako puno farmi i gazdinstava sa malim površinama, sa pet i manje hektara a iskustvo iz Hrvatske nam govori da ukoliko se mali posedi nisu na neki način udružili u klastere, zadruge, specifične proizvode gde bi zajedno nastupali onda će biti jako teško nositi se sa masovnom industrijskom konkurencijom“, rekao je Šimleša.\nU Hrvatskoj je migracija dovela do depopulacije na selu a sada se razvijaju rešenja, kaže Šimleša kroz kratke lance snabdevanja, ili modele solidarne kupovine hrane od strane samih građana, i to je ono što bi bilo korisno da se već sada radi u Srbiji.\n„Hrana u svetu postaje tema broj jedan a poljoprivrednici se osećaju nekako zakinuto kao građani drugog reda“, spomenuo je on rezultat istraživanja i dodao da tek posle dolaze svi uobičajeni problemi kao što su kašnjenja u isplati subvencija i neravnopravan status na tržištu.\nMladi poljoprivrednik iz Kovina inače diplomirani agroekonomista Aleksandar Anđelković pored ratarstva sa svojom porodicom bavi se i stočarstvom, a naglašava da se poljoprivrednici ne smeju izolovati i usamiti ako žele da opstanu.\n„Perspektivu vidim pored bavljenja poljoprivredom i drugim delatnostima, veoma je važno da mladi poljoprivrednik bude socijalno uključen, da se udružuje, da razmenjuje mišljenja, iskustva, ideje – mislim da upravo tu leži tajna uspeha“, kaže on i dodaje da ako se socijalno isključi gazdinstvo je osuđeno na propast.\nOn je naveo i da je problem u Srbiji što su nosioci poljoprivrednih gazdinstava prosečno stari preko 60 godina i dodaje da bi trebalo ranije glavnu reč u poljoprivrednim porodicama trebalo da preuzimaju mlađi članovi.\nKako je ocenio mladi poljoprivrednici mogu da uspeju spajajući tradiciju i inovaciju, odnosno „iskustva predaka i porodice, i savremenih sredstava komunikacije – pre svega digitalnih tehnologija“.\n„Tako će uspeti da pronađu svoju tržišnu nišu, uski kanal marketinga, možda to neće svi uspeti ali ta šansa postoji“, zaključio je on.\nStudija „Mladi poljoprivrednici i prehrambeni suverenitet“ predstavljena je na panelu u okviru Belgrade food showa koji je u toku.


Povratak Donalda Trampa - SAD: Godišnjica upada u Kongres - Nedeljnik Vreme\nNESLAVNA GODIŠNJICA: Upad u Kongres 6. januara 2020...\nNe samo da Tramp nije nestao, već će, po svemu sudeći, ponovo biti kandidat republikanaca na narednim predsedničkim izborima, jer i dalje drži ključne ljude ove partije pod svojom kontrolom gradeći strategiju za svoj povratak u politički život\nDok su žitelji Vašingtona iščekivali godišnjicu upada u Kongres sa nekom vrstom zebnje, budući da su pristalice Donalda Trampa nedeljama pre toga najavljivale protestna okupljanja i paljenje sveća u znak sećanja na “američki Tjen-an-men”, za stanovnike država duž zapadne obale Amerike, inače tradicionalnog uporišta demokrata, bio je to samo običan radni dan. Ulice Los Anđelesa nisu bile ništa praznije od onih oko Kongresa, ali ne zbog jedinica Nacionalne garde pod punom ratnom opremom na raskrsnicama. Bilo je to zbog kraja sezone praznika i straha od omikrona, koji je opustošio sva ona mesta na kojima su žitelji ovog grada tumarali zajedno sa gomilama turista iz čitavog sveta kupujući voće i povrće sa trotoara ispred prodavnica duž Nort hil strita.\nBez obzira na to što sledbenici bivšeg predsednika nemaju tu vrstu zazora od kovida, njihovi skupovi posvećeni “mučenicima i herojima 6. januara” nisu se razlikovali od onoga što se ovih dana može videti u nekad krcatom Čajna taunu, koji se razvukao duž ove prometne trase najvećeg grada Kalifornije: par ljudi na praznim trotoarima, nekoliko znatiželjnika koji to posmatraju sa strane i slučajni prolaznici koji ih zaobilaze u širokom luku.\nLAJKOVI KAO MERILO SVEGA\n…i bivši predsednik Donald Trampfoto: ap photo\nNišta drugo se nije ni moglo očekivati nakon što su najave okupljanja nekadašnjeg stratega kampanje Donalda Trampa, Meta Brejnarda, dobile svega par desetina lajkova na društvenim mrežama, s obzirom da je pre godinu dana bilo stotine hiljada onih koji su na ovaj način iskazivali svoju lojalnost trampizmu.\nUsput, Amerikanci umeju da budu bolno iskreni u svojoj otvorenosti da kažu ono što misle. Društvene mreže koje su se, inače, začele u ovoj zemlji, samo su preko podignutog palca ili broja zvezdica dale vizuelne simbole potrebi da se ocenjuje učinak onoga što neko radi, bilo da je to sadašnji ili bivši predsednik, prodavac u Ejplu, neko od zaposlenih kod vašeg mobilnog provajdera ili službenik u banci gde imate račun. Nakon bilo kog kontakta sa njima, obično stiže na mejl upitnik o tome koliko ste zadovoljni uslugom, u tome nema razlike između Istočne i Zapadne obale.\nTako će, na primer, svako ko ispunjava formalne uslove lako dobiti vozačku dozvolu, nema časova, nema predavanja, test se polaže na kompjuteru, nakon čega treba da pokažete elementarno znanje o skretanju levo, desno i parkiranju automobila. Sa tom vozačkom dozvolom istog trenutka se može otvoriti nalog na Liftu, američkom pandanu Ubera, i početi sa zarađivanjem novca razvozeći građane Los Anđelesa ili Vašingtona, sasvim je svejedno. Kao što novopečeni vozač ima mogućnost da ocenjuje mušterije, tako mu oni koji su koristili njegove usluge ostavljaju ocene od jedan do pet. Ukoliko ono što radi, bez obzira da li je to nedovoljna umešnost u vožnji, nesnalaženje na zamršenim autoputevima koji presecaju američke gradove, prljav automobil ili grubo ophođenje sa mušterijama, izaziva nezadovoljstvo putnika, Lift će ga prvo opomenuti na te zamerke šaljući linkove sa objašnjenjima kako se to može popraviti. Ukoliko se ništa ne promeni, on će vrlo brzo videti da je njihov vozački nalog suspendovan.\nBilo da predajete na univerzitetu ili razvozite Domino pice na biciklu, nema razlike. Svaki rad je jednako vredan, ali nema tolerancije prema jednom: da ne umete da prenesete svoje znanje studentima ili ako niste u stanju da dopremite picu do vrata onoga ko je naručio i platio. Na sličan način, Trampove pristalice nisu visoko ocenile svog vođu, koji je zbog slabog odziva pristalica otkazao najavljeno obraćanje iz svoje rezidencije Mar-a-Lago na Floridi. Ili ga je, možda, neko u poslednjem trenutku upozorio kako bi mu bilo bolje da se ne vezuje sa onima koji slave napad na Kongres, s obzirom da je već uveliko u toku istraga Anketnog odbora Predstavničkog doma o upadu na Kapitol hil, u okviru koje je već saslušano desetine svedoka.\nNe samo da će taj Odbor u jednom trenutku okončati razgovore sa svedocima i javno objaviti zaključke o nasilnom pokušaju da se ospore rezultati izbora, nego i sam predsednik Džozef Bajden, koji je godinu dana upadljivo izbegavao da govori o tome, u obraćanju naciji na godišnjicu pokušaja državnog udara nije previše birao reči. Bez obzira na, često, oštra neslaganja između onih koji se bave politikom, retko se mogu čuti tvrdnje tipa da je neko sa svojim pristalicama držao “bodež pod grlom demokratije”, kako je to ustvrdio aktuelni šef Bele kuće u holu zgrade gde su prošle godine divljale Trampove pristalice.\n“Prvi put u istoriji jedan predsednik ne samo da je izgubio izbore, već je pokušao da uz pomoć rulje spreči miran prenos vlasti”, rekao je Bajden dodajući kako je “bivši predsednik Sjedinjenih Država stvorio i širio mrežu laži o izborima jer mu je moć bila važnija od principa”, a njegov “pogođeni ego bitniji od demokratije”. Izbegavajući da pomene Trampovo ime, kako mu ne bi davao preveliki značaj i pretvarao ga u simboličnog vođu svih onih koji se ne slažu sa politikom Bele kuće, Bajden se u jednom trenutku osvrnuo na najsporniju tačku trampističkog narativa: bivši predsednik i njegove pristalice nisu osporavali nijedan drugi rezultat sa birališta iz 2020, na kojima su izabrani i brojni republikanski predstavnici. Umesto pukog oponiranja koje ne daje nikakve rezultate, Bajden je posegao za onim što je davno nazvano “igranjem rata na neprijateljskoj teritoriji”, primećujući da Trampove pristalice “nikada nisu objasnile kako su to prihvatile rezultate drugih izbora, sa istih glasačkih listića, koje su popunjavali isti ljudi”.\nPraktični i pragmatični, kako ih ovo društvo formira od rođenja, Amerikanci nemaju previše sklonosti za intelektualističke zavrzlame, ali je velika većina razumela da predsednik države, bez obzira da li dolazi iz redova demokrata ili republikanaca, ne govori tako direktno i odlučno o pretnjama za demokratiju ukoliko za to nema dobrog razloga; tim pre što iz dana u dan stižu potvrde da oni koji su učestvovali u pokušaju državnog udara već snose posledice zbog toga.\nDo sada je uhapšeno i saslušano više od sedam stotina onih koji su jurišali na Kongres, a neki od njih, poput Roberta Palmera iz Floride, već su dobili i višegodišnje zatvorske kazne. Nešto malo bolje od njega prošli su “Kjuanon šaman” Džejkobi Čensliju, ili Skot Ferlembu koji je napao policajca, ali većini onih koji su slušali na vestima o ovim suđenjima nisu promakle Palmerove pokajničke reči, kako je danima pre tog događaja slušao od bivšeg predsednika priče da su izbori pokradeni, te da je dužnost građana Amerike da se “suprotstave tiraniji”. Njegova opaska na kraju procesa da nije fer što je strogo kažnjen kada vođe nisu u zatvoru, dočekana je uz odobravanje sudije rečima kako ljudi koji su ih ohrabrivali i podsticali zaista nisu optuženi. Ono što sudija nije smeo da kaže – ne samo da oni nisu procesuirani, već i dalje predstavljaju pretnju. Da nije tako, ne bi predsednik države, godinu dana kasnije, pominjao “bodež pod grlom demokratije”, uz obećanje kako će učiniti sve što može da se to više nikada ne ponovi.\nNade Bajdenovog tima, ali i velikog broja demokrata, da će Donald Tramp iščeznuti nakon što su građani Amerike videli sa kim imaju posla, pokazale su se krajnje naivnim. Ne samo da Tramp nije nestao, već će, po svemu sudeći, biti ponovo kandidat republikanaca na narednim predsedničkim izborima, jer i dalje drži ključne ljude ove partije pod svojom kontrolom gradeći strategiju za svoj povratak u politički život.\nBez obzira da li građani Amerike ovih dana hodaju po snegom zatrpanoj Istočnoj obali ili se izležavaju na sunčanim plažama losanđeleske Santa Monike, na njihove mobilne telefone stižu iste poruke o tome da je došao “kraj čekanju” i da se Donald Tramp vraća, uz pomoć svoje društvene mreže WinRed, pozivajući ih da ga slede na toj platformi “gde neće biti cenzure”. Demokratama bi sigurno bilo mnogo lakše da Trampa nema, ali je građanima Amerike bolje sa pretnjom njegovog prisustva, koje one koji su trenutno na vlasti tera da budu bolji nego što su to bili spremni da budu.\nDivlja pobuna ili obračun elita


Barikada – World Of Music – JOKO ONO – Joko Ono\nDragutin Matosevic 08.July 2015 19:15 Comments Off on JOKO ONO – Joko Ono\nJOKO ONO – Joko Ono / (ZARŠ) 2014. / EP CD / Hardcore, punk – SLOVENIA\nLjubljanski sastav intrigrantnog imena – Joko Ono – nastao je na pepelu grupe Intimn Frizurn, a njihovci počeci datiraju od 2010-e godine. U postavi su kvartet i imaju interesantnu i ubedljivu vokalnu solistkinju – Živu Zidar Borju.\n“Založba Radio Študent” im objavljuje EP CD na kojem se našlo 7 songova. Joko Ono izvode energičnu i delimično agresivnu varijantu hardcore / punka, gde u izražajnom smislu centralno mesto ima vokaliziranje pomenute pevačice. Više naginju ka, uslovno rečeno, starijoj školi, mada način tretiranja aranžmanskih i sviračkih rešenja pokazuje da prihvataju ovovremenske izazove.\nDeluje da su “realističniji” u koncertnoj nego u studijskoj formi, ali njihovo autorsko viđenje zaslužuje slušalačku pažnju. Videćemo kakvi će biti njihovi sledeći koraci, prvo u samoj Sloveniji, jer za sada još uvek nije vidljiva, nazovimo to, neka regionalna ili šire posmatrana internacionalna promotivna akcija…\nYouTube – Joko Ono – Joko Ono on Gustaf, Radio Marš, Maribor, 08.02.2011.\nYouTube – Joko Ono – Višje, hitreje, močneje\nTagovi » Branimir Bane Lokner, Joko Ono, Založba Radio Študent\nThis Month 22,315\nAll Days 3,898,746


Na osnovu novog Evropskog sistema za informacije i odobravanje putovanja (ETIAS) od 2021. godine biće potrebna viza za ulazak u bilo koju od 26 članica Šengenskog sporazuma.\nU saopštenju se ističe da se nove regulative uvode kako bi se izbegli novi problemi sa ilegalnom migracijom i terorizmom, te da nakon dobijanje vize ETIAS, njen rok važi tri godine.\n"ETIAS viza za Amerikance omogućava više ulazaka uz malo restrikcija kako bi se unapredio turizam, a pritom se održava visok nivo međunarodne bezbednosti", napominje se u saopštenju.\nZa većinu državljana EU koji putuju u SAD ne treba viza, ali to ne važi za stanovnike Poljske, Kipra, Rumunije, Hrvatske i Bugarske.\nŠengensku oblast čini 26 država među kojima ne postoji interna granica, što ljudima omogućava slobodno putovanje.\nTrenutno, američkim državljanima ne treba viza za ulazak u Evropu ako ostaju manje od 90 dana.


Naučnici testiraju robote za servisiranje satelita\nU zemljinoj orbiti se nalazi više od 2 hiljade satelita koji prenose telefonske, radio, televizijske i internet signale za sakupljanje podataka o vremenskim uslovima, za navigaciju, naučna merenja, vojnu kontrolu i drugo. Ako se satelit pokvari bilo mehanički ili elektronski ili ako ostane bez goriva, on ostaje napušten jer ni jedna svemirska agencija nema mogućnosti da servisira satelite u orbiti. Naučnici iz Centra za robotičku tehnologiju Univerziteta Zapadne Virdžinije pokušavaju da reše taj problem.\nDa bi uspešno obavljao svoje funkcije, satelit mora da bude u određenoj poziciji u svemiru, što zahteva periodično aktiviranje upravljačkih raketnih motora malog kapaciteta. Čak i ako su svi sistemi i dalje u pogonu, satelit postaje svemirski otpad ukoliko ostane bez goriva.\nZato bi slanje robota da dopune gorivo u satelitu bilo daleko bezbednije i jeftinije nego slanje astronauta za obavljanje istog posla. Međutim prilazak i usporavanje satelita teških jednu tonu, koji se okreću velikom brzinom je ogroman zadatak za jednog robota.\nNaučnici na Univerzitetu Zapadne Virdžinije sada testiraju servisiranje velikih satelita robotima koristeći kopiju donjeg dela tipičnog satelita, koji su dobili od NASA-inog svemirskog centra Godar.\n“Pokušavamo da iskopiramo kretanje satelita u svemiru tako da bude realistično, i kako bi se kretao u odnosu na robotičku ruku i onda dobijamo vizuelni sistem ovog robota i alatku za komunikaciju sa satelitom”, kaže direktor Centra za robotičku tehnologiju Univerziteta Zapadne Virdžinije Tomas Evans.\nKopija satelita može simultano da se okreće na platformi sličnoj onoj koja se koristi za simulacije letenja. Roboti za servisiranje moraju da prilagode svoje pokrete pokretima satelita tako da bi kontakt bio bez greške. Geometrijski marker koji su postavljeni na satelit pomažu pri toj operaciji.\n“Ako postavimo pogodnije markere na satelit, tako da naš vizuelni sistem može bolje da ga vidi i da im pruži preciznije pozicione odrednice, to bio bilo bolje za servisiranje satelita”, navodi Evans.\nJaka svetla pomažu da se proceni kako će sistem za prepoznavanje markera da se ponaša pod ekstremno jakim sunčevim svetlom. Evans se nada da će projekat takođe pomoći slaboj ekonomiji Zapadne Virdžinije.\n“Dostupno nam je dosta resura, imamo akademske institucije, Univerzitet Zapadne Virdžinije, više škole, i možemo da uvedemo neke inženjere u sistem i u ovaj objekat kako bismo razvili svemirsku robotiku u Zapadnoj Virdžiniji”.\nNASA planira da 2018. započne misiju za testiranje robotičkih snabdevanja gorivom satelita koji su u orbiti.


U četvrtak, 7. decembra 2017. godine, u prostorijama RRA „Braničevo-Podunavlje“ održana je 24. redovna sednica Skupštine članova društva. Na Sednici je pored redovnih tema, bilo reči o realizovanim aktivnostima i rezultatima našeg rada tokom protekle godine, posebno u domenu pružanja Standardizovanog seta usluga MSP i preduzetnicima iz Regiona, kao i pripremi i realizaciji različitih donatorskih projekata. Članovi Skuštine su rad RRA u protekloj godini ocenili kao izuzetno uspešan, o čemu svedoči i odlična ocena dobijena od strane Ministarstva privrede za 2017. godinu.\nJedna od ključnih tema bio je i nedavno raspisan 2. poziv za dostavljanje predloga projekata u okviru INTERREG IPA Programa prekogranične saradnje Rumunija-Srbija. Bilo je govora o propozicijama Poziva, kao i potencijalnim regionalnim projektima koji će se pripremati u narednom periodu.


Kortana uskoro počinje da odgovara na pozive? – Android Market\nKortana uskoro počinje da odgovara na pozive?\nDigitalni asistent Cortana koji je trenutno dostupan na Windows Phone platformi, a koji će takođe uskoro biti i deo Windowsa 10, može da obavi dosta suštinskih zadataka među kojima su slanje poruka, postavljanje podsetnika, kao i obezbeđivanje pravaca vožnje do lokacije koju odredi korisnik, između ostalog.\nMeđutim, korisnici očekuju od Microsofta da u budućim ažuriranjima doda još funkcija, među kojima je i mogućnost da se odgovori na pozive na Windows Phone telefonima.\nOva stvar može da bude napravljena i trenutno ima veliki broj glasova na Windows Phone UserVoice temi, ali se Microsoft još uvek nije zvanično oglasio po ovom pitanju. Cortana bi mogla i reprodukovati pozive sačuvane u memoriji telefona, ili vas obavestiti kada poruke stignu.\nPrevious Article Najbolji novi vidžeti za Android\nNext Article Kako zaraditi od Fejsbuk reklamiranja?


Šefovi diplomatija Mađarske i Srbije, Peter Sijarto i Ivica Dačić, na konferenciji za novinare u Beogradu\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić govorio je danas o Dejtonskom sporazumu, odnosima sa Rusijom, kao i o deklaraciji zbog puštanja lidera SRS Vojislava Šešelja na slobodu.\nŠefovi diplomatija Srbije i Mađarske - Ivica Dačić i Peter Sijarto razgovarali su danas u Beogradu i potrdili dobre odnose dve zemlje.\nPovodom devetnaeste godišnjice donošenja Dejtonskog sporazuma ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić je rekao da Srbija podržava pokušaj da se otkoči evropski put BiH, da se razgovara o budućnosti, da to bude rezultat zajedničkog dogovora sva tri naroda i oba entiteta.\nPosle današnjeg susreta sa šefom mađarske diplomatije Peterom Sijartom, Dačić je istakao da je Dejtonski sporazum omogućio mir, dok, kako je rekao, danas neki tvrde da je Dejtonski sporazum prepreka budućnosti Bosne i Hercegodine:\n"Nedostatak političke volje je prepreka budućnosti BiH, a ne slabosti u ustavu. Oni koji tako govore moraju da shvate da nema revizije Dejtonskog sporazuma bez saglasnosti onih koji su ga potpisali."\nPotpredsednik srpske Vlade je ponovio i da se pozicija Srbije prema Rusiji po pitanju uvodjenja sankcija nije promenila, baš kao ni pozicija prema EU koja, kako je istakao Dačić, ostaje strateški cilj Srbije.\nGovoreći o deklaraciji koja se predlaže u Evropskom parlamentu zbog puštanja lidera SRS Vojislava Šešelja na slobodu, Dačić je rekao da to treba učiniti protiv Tribunala, umesto protiv Srbije. Slučaj Šešelj je još jedan dokaz da Haški sud treba ukinuti, dodao je Dačić:\n"Šta je radio Haški tribunal tolike godine? Kako je dozvolio da dođe do ove situacije sada? Koliko godina je trajalo suđenje? Ovde Srbija nema ni jedan milimetar svoje odgovornosti. Prema tome, mogu da donose rezolucije kako god hoće – odnose se na njih."\nNezaobilazna tema današnjeg razgovora ministara spoljnih poslova Srbije i Mađarske bila je i gradnja gasovoda Južni tok – po njihovoj oceni izgradnja gasovoda je važan projekat za bezbedno snabedevanje regiona energentima. Projekat Južni tok je izložen kritikama, ali mi treba da ga realizujemo jer on omogućava bezbedno snabdevanje gasom, rekao je mađarski šef diplomatije Pater Sijarto.


Saopštenje za javnost Kabineta predsednika opštine Ćuprija - Portal035\nIzložba "Kaligrafija" Aleksandra Stankovića 9. jula u Kulturnom centru\nAuto sedišta za bebe rođene u Svilajncu\nSaopštenje za javnost Kabineta predsednika opštine Ćuprija\nKako ovih dana, iz raznih izvora, sve češće mogu da se čuju nagađanja i konstrukcije u vezi sa aktuelnim projektom unapređenja energetske efikasnosti, Kabinet predsednika Opštine Ćuprija izdao je saopštenje za javnost koje prenosimo u celini:\nZbog poluinformacija koje kruže na temu aktuelnog programa energetske efikasnosti, obaveštavamo vas da je tačno da Opština Ćuprija u 2021. godini nije konkurisala kod Ministartsva rudarstva i energetike za subvencionisanje unapređenja energetske efikasnosti, zato što nismo ispunjavali jedan od uslova: Program unapređenja energetske efikasnosti na stambenim objektima.\nOvaj program je, inače, strateški dokument koji traži dosta vremena i angažovanja, i na njemu radimo kako bismo bili spremni da za subvencionisana sredstva ministarstva konkurišemo već sledeće godine. U prilog kompleksnosti Programa unapređenja energetske efikasnosti na stambenim objektima, govori i činjenica da skoro polovina jedinica lokalnih samouprava u Srbiji ove godine nije konkurisalo za predmetna sredstva Ministartsva rudarstva i energetike iz istih razloga kao i Opština Ćuprija.\nIpak, građani Ćuprije neće biti isključeni iz ovog programa, jer su iz budžeta opštine već obezbeđena sredstva u iznosu od 5.000.000 dinara, što je i inače prosek kada se pogledaju izdvajanja ostalih lokalnih samouprava za aktuelni program unapređenja energetske efikasnosti.\nIstičemo da se u ovom trenutku radi na poslednjim koracima u izradi odgovarajućeg pravilnika, koji će precizno da definiše način, finansijske okvire i kriterijume dodele namenskih sredstava za zamenu stolarije na stanovima i kućama. Očekujemo da u narednih desetak dana izađe javni poziv sa svim bitnim elementima za stanovništvo, zajedno sa svim obrascima za prijavljivanje.\nSve informacije u vezi sa unapređenjem energetske efikasnosti, biće dostupne na zvaničnoj internet stranici Opštine Ćuprija, zaključuje se u saopštenju.\nJovica Antić: Puno se radi, očekujemo još jednog investitora\nDo 30. septembra predlozi za priznanja i nagrade povodom Dana opštine Ćuprija


FINANSIJSKA INjEKCIJA: Partizan zaradio 20.000 evra od TV prava za utakmicu sa Fenerom! -\nFINANSIJSKA INjEKCIJA: Partizan zaradio 20.000 evra od TV prava za utakmicu sa Fenerom!\n– KK Partizan NIS obaveštava navijače da će na dan utakmice protv aktuelnog šampiona Evrope, ekipe Fenerbahčea, u prodaju biti pušten poseban kontigent ulaznica. Na ovakav korak, klub se odlučio zbog velikog interesovanja navijača iz unutrašnjosti. Zbog toga, na dan meča će se na blagajni naći minimalan broj od 1.000 karata – saopštili su crno-beli putem zvaničnog sajta,dodavši da se ulaznice mogu kupiti i u ponedeljak preko sajta ticketline.rs, kao i u prostorijama kluba na stadionu u Humskoj (kancelarija 220, od 10 do 16 časova)\n– Istovremeno, KK Partizan NIS obaveštava navijače da su TV prava za prenos utakmice prodata Radio-televiziji Srbije i TV Arena Sport. Od prodajte TV prava, klub će prihodovati 20.000 evra – objavljeno je na sajtu Partizana.


Ombdusmani BiH: Slobodan pristup informacijama osnovno je demokratsko pravo građana\nPravo na slobodan pristup informacijama osnovno je demokratsko pravo građana i važno sredstvo u osiguranju vladavine prava i dobrog upravljanja, poruka je ombudsmana Bosne i Hercegovine povodom obilježavanja 28. septembra – Međunarodnog dana slobode pristupa informacijama.\n“Slobodan pristup informacijama je mehanizam za osiguravanje odgovornog rada javnih organa, efikasnog ostvarivanja javnih zadataka, efikasnog upravljanja javnim sredstvima, iskorjenjivanje korupcije, kao i uključivanje građana i pravnih osoba u procese odlučivanja”, ističu bh. ombudsmani Nives Jukić, Ljubinko Mitrović i Jasminka Džumhur, saopšteno je iz Institucije ombudsmana BiH.\nNadalje, navode kako građani imaju pravo da zahtijevaju odgovornost i transparentnost rada javnih institucija, te da upravo zakoni kojim se uređuje sloboda pristupa informacijama predstavljaju ključni instrument osiguranja spomenutih principa djelovanja vlasti.\nIstovremeno, ombudsmani BiH podsjećaju na važnost ne samo postojanja zakona o slobodi pristupa informacijama, već osiguranja njihove efikasne primjene “što podrazumjeva da svako fizičko i pravno lice ima pravo na pristup informacijama, uz uvažavanje zakonom propisanih izuzetaka, dok je obaveza svakog javnog organa da informacije koje su u njegovom posjedu učini dostupnim”.\nStoga, ombudsmani pozivaju javne organe, na svim nivoima vlasti, da osiguraju efikasniju primjenu zakona o slobodi pristupa informacijama i proaktivnim pristupom u objavljivanju informacija svoj rad učine transparentnim, navodi se u saopštenju.


SJAJNA VEST. Od sutra velika promena u vezi rominga na zapadnom Balkanu\n30. juna, 2021 Vesti iz Srbije Napišite komentar\nSvi turisti trebalo bi da znaju da se od sutra ukida roming između Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Severne Makedonije i Albanije. Ovu informaciju potvrdio je Tanjugu pomoćnik ministra trgovine, turizma i telekomunikacija Milan Dobrijević. Što se Grčke tiče, roming neće biti ukinut, ali će tarife biti znatno jeftinije nego do sada, prenose Novosti.\n,,Ovo je poslednja faza realizacije sporazuma koji je zaključen u Beogradu još u aprilu 2019. godine, i u toj poslednjoj fazi čija primena počinje 1. jula ukidamo potpuno roming na teritoriji zapadnog Balkana. To znači da će cene po kojima ste razgovarali, slali SMS poruke i koristili podatke na mobilnim mrežama u nacionalnom saobraćaju biti identične na teritoriji Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Severne Makedonije i Srbije”, rekao je Dobrijević.\nNa pitanje novinara da li će ove usluge biti dostupne za korišćenje interneta, Milan Dobrijević je potvrdio da se odnosi na sve usluge mobilnih operatora. On je takođe objasnio da postoji i ,,nefer korišćenje usluga” gde bi osoba koja duže od četiri meseca boravi u nekoj od ovih zemalja trebala da kupi karticu operatora zemlje u kojoj boravi, ali tokom odmora recimo nema potrebe za tim. Ako bi se dogodilo nefer korišćenje kartice nakon četiri meseca, opertor je u obavezi da vas obavesti i naplati korišćenje saobraćaja, istakao je Dobrijević za Tanjug.\nTagovi: Albanija - Bosna i Hercegovina - crna gora - Severna Makedonija - Srbija - ukidanje rominga


Vrisak 5 "prešišao" Spajdermena u zaradi - Magazin - MojTV\nPrepostavlja se da je tajna uspeha filma u tome što je ciljna grupa mlađa publika koja mnogo ne haje za kovid i pandemiju.\nPeti nastavak kultnog horor filma “Vrisak” uspeo je da za prvi vikend zaradi 30.6 miiliona dolara i po zaradi za jedan vikend prestigne Spajdermena koji je tokom decembra dominirao u bioskopima.\nKako procenuje ugledni svetski magazin “Variety” ovo je “zastrašujuće dobar” rezultat s obzirom na to da je predviđena zarada filma 35 miliona dolara dok je snimanje samog filma koštalo 25 miliona.\nTakođe, “Variety” piše da su ovo jako dobre vesti za “izubijanu” bioskopsku industriju s obzirom na to da “Vrisak” stiže u bioskope usred novog naleta kovida i njegove omikron varijante, kako prenosi portal 24sedam.\nNakon što je niz brutalnih ubistava šokirao mirni gradić Woodsboro, ubica s maskom „Ghostface” ponovno počinje progoniti grupu tinejdžera kako bi oživeo tajne iz smrtonosne prošlosti grada.


Hronika - Arhiva vesti 13.10.2008 - Naslovi.net\nHronika » Arhiva vesti za ponedeljak 13. oktobar 2008\nPonavlja se suđenje grupi „Pauk“\nBlic ponedeljak, 13. oktobar 2008.\nBEOGRAD - U Vojnom odeljenju Okružnog suda u Beogradu u utorak bi da počne ponovljeno suđenje petočlanoj grupi poznatoj kao „Pauk“, koja se tereti za ubistvo dva Albanca, špijunažu u korist francuske obaveštajne službe, iznudu, nedozvoljeno držanje vatrenog oružja i municije. Početak novog suđenja... »\nNacionalni građanski: Grupa Pauk pred sudom\nVečernje novosti: "Pauku" ponovo sude\nVlast ne prašta neonacistima\nGlas javnosti ponedeljak, 13. oktobar 2008.\nBEOGRAD - Portparol Republičkog javnog tužilaštva Tomo Zorić izjavio je juče da će Tužilaštvo u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova preduzeti sve mere kako bi se otkrili organizatori nacionalističkog skupa u Beogradu. - Povodom jučerašnjeg skupa desničarskih i nacionalističkih... »\nPolitika: Akcija otkrivanja neonacističkih vođa\nDanas: Zorić: Sankcionisati organizatore neonacističkog skupa\nPrevozeći žrtve nesreće bolnička kola udarila dete\nRTV ponedeljak, 13. oktobar 2008.\nPRIŠTINA - Dve osobe su poginule, a četiri teško povređene u jučerašnjoj saobraćajnoj nesreći na putu Kijevo - Mališevo, saopštila je kosovska policija. Nesreća se dogodila kada se vozač automobila nije zaustavio na raskrsnici već je odmah skrenuo levo i sudario se sa drugim vozilom. Na licu mesta... »\nBlic: Posle teške saobraćajne nesreće bolnička kola udarila dete\nSudski cirkus gospodara smrti\nVečernje novosti ponedeljak, 13. oktobar 2008.\n"SELOTEJP" na - početku. Odugovlačenja, bolesti, štrajk glađu, cirkuske parade, a sve s ciljem da se na suđenju Branimiru Glavašu i još šest osoba optuženih za ratne zločine nad Srbima tokom 1991. godine što duže čeka na presudu. U ponedeljak, u zagrebačkom Županijskom sudu, saborski zastupnik i... »\nRTS: Suđenje Glavašu ponovo odloženo\nPink: Odloženo suđenje Glavašu\nOštetio državu za 14 miliona evra\nRTS ponedeljak, 13. oktobar 2008.\nUhapšen Ibrahim Fahović (50) iz Novog Pazara, vlasnik preduzeća "Almir", osumnjičen da je u protekle tri godine oštetio državu Srbiju za preko 14 miliona evra, prodajom robe preko nepostojećih firmi, saopštio je MUP. Šteta koju je Fahović naneo državi u 2006. godini iznosi oko četiri milion evra, a... »\nBlic: Oštetio državu za 14 miliona evra\n24 Sata: Oštetio državu za četiri miliona evra\nDžeparoši ponovo pelješe\nPolitika ponedeljak, 13. oktobar 2008.\nBeogradskoj policiji mesečno se prijavi oko 50 džeparenja, polovinu slučajeva inspektori rasvetle i uhvate počinioce. Kad neko na pijaci, u redu u marketu, u gradskom autobusu, nonšalantno drži raskopčan sako, otvorenu torbu ili mu iz zadnjeg džepa viri novčanik, ima onih koji će s lakoćom i... »\nMondo: Džeparoši ponovo pelješe\nB92: Džeparoši ponovo na delu\nSvedok: Optuženi nije ubica\nB92 ponedeljak, 13. oktobar 2008.\nBeograd -- Na suđenju za zločin u Zvorniku, svedok Svetislav Mitrović, rekao je da optuženi Goran Savić nije ubio jednog zarobljenika, već je to učinio "izvesni Sava". Savić i Saša Džilerdžić optuženi su zbog zločina nad muslimanskim civilima u opštini Zvornik. Optužnicom srpskog Tužilaštva za... »\nGlas javnosti: Nastavak suđenja za zločine u Zvorniku\nNacionalni građanski: Nastavak suđenja za zločine u Zvorniku\nUbijen beskućnik iza novosadskog muzeja\nNOVI SAD - Nepoznati beskućnik brutalno je pretučen, a njegovo beživotno telo juče je pronađeno u dvorištu iza Muzeja savremene umetnosti u centru Novog Sada, u neposrednoj blizini Dunavskog parka. Dežurni istražni sudija novosadskog Okružnog suda izjavio je da je leš muške osobe pronađen juče oko... »\nNacionalni građanski: Beskućnik ubijen u dvorištu muzeja\nTužilaštvo istražuje zločine nekadašnje Armije BiH\nMegafonija ponedeljak, 13. oktobar 2008.\nPortparol Tužilaštva BiH Boris Grubešić saopštio je da se istražuje odgovornost vojnika i komandanata nekoliko brigada nekadašnje Armije Republike BiH za zločine počinjene nad srpskim i hrvatskim vojnicima i civilima u srednjoj Bosni. Grubešić je saopštio da državno tužilaštvo vodi istragu zbog... »\nB92: BiH: Istraga o ratnim zločinima\nMondo: Tužilaštvo BiH istražuje zločine mudžahedina


Ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak sastao se sa zamjenikom državnog sekretara SAD Johnom J. Sullivanom\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak sastao se 17. decembra 2018. godine sa zamjenikom državnog sekretara SAD Johnom J. Sullivanom.\nNa sastanku se razgovaralo o aktuelnoj situaciji u BiH, procesu formiranju vlasti nakon Općih izbora održanih 7. oktobra 2018. godine te vanjskopolitičkim prioritetima BiH.\nMinistar Crnadak je istaknuo da je glavni vanjskopolitički prioritet BiH članstvo u Evropskoj uniji. Naglasio je da je BiH za jačanje saradnje s NATO putem dostupnih mehanizama i instrumenata saradnje, te podsjetio da se Bosna i Hercegovina u potpunosti zalaže za trajni mir, stabilnost i prosperitet regije.\nNa kraju sastanka ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak i ambasadorica Sjedinjenih Američkih Država u BiH Maureen Cormack su u prisustvu zamjenika državnog sekretara SAD Johna J. Sullivana potpisali Aneks Ugovora o zakupu zgrade i zemljišta na adresi Alipašina 43 za potrebe Ambasade SAD u Sarajevu.


OBORILI EVROPSKI REKORD: U Crnoj Gori, prvog dana masovne imunizacije, vakcinu protiv korone primilo 10 hiljada ljudi! | Novosti.RS\nKako se precizira u saopštenju Ministarstva zdravlja, danas su date 7.784 prve doze vakcine protiv korona virusa i 1.482 druge doze, prenose podgoričke ''Vijesti''.\n- Crna Gora je tako postavila rekord u Evropi po broju datih doza u jednom danu srazmerno broju stanovnika. Prema dostupnim podacima, do sada, rekorder je bila Nemačka koja je vakcinisala milion stanovnika u jednom danu, što je 1,2 odsto celokupne populacije. Crna Gora je, međutim, danas vakcinisala 1,5 odsto stanovništva - navodi se u saopstenju.\n- Ovo je uspeh cele države, sa naglaskom na građane, čija je svest o značaju vakcinacije za čistu desetku - ocenila je Borovinić Bojović.\n- Od toga, prvu vakcinu je dobilo 48.719 građana, a 26.226 ima kompletno vakcinisanih - zaključuje se u saopštenju.\nJelena Borovinić Bojović masovna vakcinacija Crna Gora koronavirus vakcina protiv koronavirusa Ministarstvo zdravlja Crne Gore rekord u vakcinaciji\nVESIĆ O PRAVILIMA VAKCINACIJE U TRŽNOM CENTRU: Cepivo će moći da prime ljudi iz cele Srbije, a TC Ušće pripremio poklone za građane\n04. 05. 2021. u 20:00


Komisija traži podršku predsednika : Nadlanu.com\nKomisija traži podršku predsednika\nBEOGRAD, 1. aprila 2011. (Beta) - Komisija za hartije od vrednosti (HoV) obratila se pismom predsedniku Srbije Borisu Tadiću tražeći podršku za stvaranje regionalnog tržišta kapitala.\nPredsednik Komisije Milko Štimac obratio se Tadiću, koji se u petak u Smederevu sastaje sa premijerima Hrvatske i Slovenije Jadrankom Kosor i Borutom Pahorom, zato što smatra da je politička saglasnot i podrška od velikog značaja za realizaciju regionalnog tržišta.\n"Komisija smatra da je predstojeći trilateralni sastanak prilika da se razgovara o političkim mogućnostima za podršku stvaranju regionalnog tržišta", ističe se u pismu. Već više od godinu dana Komisija intenzivno radi na ostvarivanju ideje o formiranju regionalnog tržišta kapitala sa regulatorima susednih zemalja.\nOsnivanje regionalnog tržišta, na kome bi u trgovini bilo dvdesetak najkvalitetnijih hartija iz regiona, omogućilo bi da se razviju novi instrumenti i dugoročno otvori investicioni interes za velike investitore, kao i zainteresovanost stranih investitora.


Egipat: Tvrdnje Islamske države - propaganda\nOžalošćeni na aerodromu Pulkovo u Sankt Peterburgu, 3. novembra 2015, na dan žalosti prgolašen zbog žrtava teške avionske nesreće u Egiptu.\nEgipatski predsednik Abdul Fatah al-Sisi je odbacio kao “propagandu” tvrdnje pobunjenika Islamske države da su oborili ruski avion koji se srušio na Sinaju, pri čemu je poginulo svih 224 putnika i članova posade.\n„Kada se stvara propaganda da se avion srušio zbog Islamske države, time se nanosi šteta stabilnosti i bezbednosti Egipta i narušava imidž naše zemlje“, izjavio je Sisi za BBC.\n„Verujte mi, situacija na Sinaju, posebno u tom području, je pod našom punom kontrolom“, naglasio je egipatski predsednik.\nU medjuvremenu, istražitelji u Egiptu počeli su da ispituju sadržaj crne kutije pronadjene u olupini aviona Metrodžet A-321 dok su, u Rusiji, rodjaci žrtava započeli tužni proces identifikacije 140 posmrtnih ostataka koji su prebačeni u Sankt Peterburg.\nAvion se srušio u subotu iznad Sinaja, oko 20 minuta posle poletanja iz egipatskog letovališta Šarm el-Šeik na putu ka Sankt Peterbrugu. Mejdu žrtvama je troje Ukrajinaca i jedan državljanin Belorusije.\nRuski zvaničnici navode da su crne kutije sa leta, pronadjene u olupini aviona, pretrpele “manju štetu” i da su podvrgnute prvim inspekcijama. Jedan istražitelj izjavio je da prvobitna analiza pokazuje da avion nije pogodjen spolja, a pilot nije uputio SOS signal pre nego što je avion nestao sa radara kontrole letenja.\nU Kairu je saopšteno da egipatski i ruski istržitelji ispituju crne kutije. Nemački i francuski specijalisti iz Erbasa, proizvodjača aviona, kao i stručnjaci iz Irske, gde je avion registrovan, takodje analiziraju snimke sa aviona da bi ustanovili uzrok nesreće.\nRuski predsednik Vladimir Putin je rušenje aviona nazvao “tragedijom”, i istakao da je potrebno da se učini sve da bi se stvorila objektivna slika šta se dogodilo.\nI Kairo i Moskva nisu pridali veliku pažnju tvrdnjama egipatskog ogranka Islamske države da je oborio avion. Eksperti za avijaciju i vojni stručnjaci izrazili su sumnje da ekstremisti imaju projektile koji mogu da pogoed cilj na visini letenja od 9.400 metara.\nU Vašingtonu, američki direktor nacionalnih obaveštajnih službi, Džejms Kleper, izjavio je da nije upoznat sa bilo kojim “direktnim dokazima” da je pad aviona povezan sa terorizmom.\nIpak, nekoliko aviokompanija, uključujući Er Frans, Luftanzu, Emirate I Katar Ervejz saopštilo je da će prestati da lete iznad Sinajskog poluostrva iz bezbednosnih razloga.


Srpska pšenica najskuplja u regionu - Bizlife.rs\n22:26 Novi Sad, 11/12/2011\nCena pšenice na Produktnoj berzi dostigla je 20,26 dinara (oko 0,19 evra) po kilogramu što je najviše u širem regionu jugoistočne Evrope.\nZbog visoke cene na Berzi pšenicu su je jedino kupovali domaći mlinari. Za razliku od pšenice, cena kukuruza već duže vreme stagnira, pa se tokom nedelje prodavao za 16,31 dinara (oko 0,16 evra) po jednom kilogramu.\nRazlog za nisku cenu kukuruza berzanski eksperti vide u povećanoj ponude te žitarice na srpskom tržištu.\nIzvoz kukurza je u novembru istovremeno bio dvostruko manji nego u istom mesecu 2010, pa su mali smeštajni kapaciteti i povećana ponuda prema hronično nelikvidnoj privredi, rezultirali prosečno niskom cenom od 16,31 dinar za kilogram (kg), ili 15,08 dinara bez poreza na dodatu vrednost (PDV).\nStručnjaci smatraju da će u slučaju niskog vododstaja Dunava, u narednom periodu, kukuruz i dalje imati nisku cenu.\nOd ostalih roba putem Berze trgovalo se sojinom sačmom sa 44 odsto proteina i to po ceni od 41,30 dinara (oko 0,40 evra) po kilogramu, mineralnim đubrivom tipa SAN po ceni od 28,73 dinara (oko 0,28 evra), kao i pirinčom po ceni od 99,90 dinara (oko 0,97 evra) po kilogramu.\nUkupan promet na Produktnoj berzi u Novom Sadu, od 5. do 9. decembra iznosi 2.483 tone (t) robe, u vrednosti 60,38 miliona dinara, što je u fizičkom obimu pad od 19,3 odsto u odnosu na prethodnu nedelju, a u finansijskom, povećanje od 0,96 odsto.


Policija izrekla 747 kazni zbog nepoštovanja mera\nKosovska policija saopštila je da tokom poslednja 24 sata izrečeno 747 novčanih kazni zbog nepoštovanja Zakona o borbi protiv koronavirusa.\nU istom periodu, dogodilo se 27 saobraćanih nezgoda u kojima je povređeno 15 osoba. Zbog nepoštovanja saobraćajnih propisa izrečeno je 636 novčanih kazni.\nTakođe, uhapšeno je 6 lica, a 3 su pritvorena.\nU izveštaju Policije Kosova se navodi da su trojica maksiranih lica na magistralnom putu Uroševac - Priština pod pretnjom oružjem vezali i opljčkali muškarca sa Kosova, dok su iz automobila uzeli DVR i udaljili se u nepoznatom pravcu. Istraga je u toku.


tekst - Dnevni list Danas\nPočetna » tekst\nVučić tekstom uzvraća Đilasu, Zelenoviću i Nikoliću\nAutorski tekst predsednika Srbije Aleksandra Vučića, napisan na engleskom jeziku, pod naslovom „Srpska demokratija na udaru“ predstavlja njegov odgovor na tekst predstavnika Saveza za Srbiju objavljen na istom briselskom portalu – Euraktiv, pre nekoliko meseci, kažu za Danas izvori iz krugova u Briselu, komentarišući lični stav objavljen na navedenom sajtu u ponedeljak.\nPiše: Marija Stojanović 26. 2. 2020.\nU udarnim vestima na televiziji Pink i onlajn izdanjima brojnih medija u Srbiji u nedelju je glavna vest bila izjava ministra odbrane Aleksandra Vulina u kojem se kritički osvrće na autorski tekst bivšeg ministra odbrane Dragana Šutanovca u Nedeljniku.\nPiše: Katarina Živanović 18. 2. 2020.\nPiše: V. Jeremić 11. 2. 2020.\nPiše: Katarina Živanović 24. 10. 2019.\nTekst zasnovan isključivo na zvaničnim dokumentima\nNegativne vrednosne kvalifikacije vaše advokatske kancelarije- da su u tekstu „Tri godine nema optužnice zbog policijskog zlostavljanja maloletnika u vreme Vučićeve posete Nišu“ iznete „netačne, delom neistinite, nepotpune i neproverene informacije“, teško mogu biti tačne, delom istinite, potpune i proverene, pošto je tekst napisan na osnovu niza zvaničnih dokumenata, u koje je Danas imao uvid.\nPiše: Zorica Miladinović 26. 9. 2019.\nI ja sam krezav\nŠta je to Aleksandra Vučića, koji je svakog bogovetnog dana prisutan na svim televizijama, u svim dnevnicima, u jutarnjim i večernjim terminima, u vanrednim i redovnim uključenjima i na konferencijama za medije zbog kojih se prekidaju programi kad god mu se prohte kao da će smak sveta – nateralo da napiše autorski tekst Elita i plebs za dnevni list Politika?\nPiše: Vesna Mališić 19. 7. 2019.\nPiše: Punomoćnici Nikole Petrovića 13. 2. 2019.\nForejn Polisi: Vučić gazi po evropskim vrednostima\nEvropa podriva svoj kredibilitet birajući stabilnost umesto demokratije na Balkanu, piše Forejn Polisi (Foreign Policy).\nSaopšteno na redovnoj konferenciji za medije\nNastava na daljinu iz ugla nastavnika koji je izvode


26.08.2018 u 16:01\nIskliznula lokomotiva između Ostrovice i Dolca, prevoz autobusima umesto vozom\nNešto pre 12 sati došlo je do prekida redovnog saobraćaja vozova na pruzi Niš-Dimitrovgrad zbog iskliznuća lokomotive teretnog voza između Ostrovice i Dolca. Osoblje Srbija Voza obavestilo je putnike u međunarodnim vozovima iz i za Sofiju o tom incidentu i njima je obezbeđen autobuski prevoz na relaciji Niš-Crevena reka-Niš. Za putnike u unutrašnjem saobraćaju takođe su obezbeđeni autobusi na toj relaciji. (Tanjug)\nKiselina curila zbog oštećenja na bočnom ventilu cisterne\nU ekološkom akcidentu koji se dogodio na železničkoj stanici „Vrčin” gde je iscurila fosforna kiselina niko nije povređen, nije načinjena veća materijalna šteta i nije bilo opasnosti po okolinu. Incident se dogodio u sredu oko 20.10 časova na četvrtom koloseku vrčinske stanice, usled kvara na bočnom ventilu cisterne teretnog voza. Problem na vagonu u vlasništvu kompanije „Eliksirgrup” iz Šapca, koji je za potrebe ovog preduzeća prevozio „Srbija kargo”, prvi je primetio mašinovođa koji je preuzimao smenu na teretnom vozu. – Kvar su prvo pokušali da saniraju pripadnici Sektora za vanredne situacije, posle čega je obavešten vlasnik cisterne. Njegova ekipa je stigla na lice mesta u jedan sat i zaustavila curenje fosforne kiseline. U toku intervencije Sektor za vanredne situacije je iz\n07.08.2018 u 13:44\nRadovi na putnom prelazu skratili trasu vozova\nNa području železničke stanice Resnik juče je počela rekonstrukcija putnog prelaza, posao koji će trajati do nedelje u 21.30 časova. Možda deluje da nije reč o velikom poslu, ali on će ove sedmice ipak poremetiti organizaciju u Beogradskom železničkom čvoru i zakomplikovati snalaženje putnika koji se još nisu navikli ni na nedavne novine na prestoničkoj železnici. Do nedelje će tako biti promenjena organizacija putničkog saobraćaja na prugama iz Beograda ka Užicu i Nišu. Jutarnji voz koji iz Bara polazi u 8.20, od danas do četvrtka saobraćaće samo do Lazarevca, odakle će putnici autobusima biti prevoženi do Topčidera. I za putnike voza koji iz Topčidera za Bar polazi u 9.21 čas u istom periodu biće organizovan autobuski prevoz od Topčidera do Lazarevca, posle čega će dalje nastavljati\nObnova barske pruge počeće dogodine\nObnova barske pruge, sa srpske strane, na koju čekamo tri decenije, počeće sledeće godine i to na potesu od Valjeva do granice sa Crnom Gorom. Završetak radova ne bi trebalo očekivati pre 2021, najavila je juče Zorana Mihajlović, potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Ona je posle bilateralnog sastanka u Podgorici sa Osmanom Nurkovićem, ministrom saobraćaja i pomorstva Crne Gore, potpisala i Memorandum o razumevanju i saradnji na realizaciji infrastrukturnih projekata između Srbije i Crne Gore, prenosi Tanjug. Ministarka Mihajlović je podsetila da je Srbija posle više od 30 godina obnovila prvu deonicu barske pruge, od Resnika do Valjeva, dužine 77,6 kilometara. Tako se sada od prestonice do Valjeva stiže za sat i petnaest\n14.07.2018 u 21:01\nUžice – Ima Užice prelepo šetalište nadomak grada kroz klisuru Đetinje trasom nekadašnje „ćirine” uske pruge, proglašeno prvom zelenom stazom u Srbiji i ovenčano evropskom nagradom. Sada, posle 44 godine od ukidanja „ćire”, voz je ovuda ponovo počeo da saobraća. Istina onaj turistički, beli vozić s tri vagona (kreće od užičke plaže i vozi pet-šest kilometara do Staparske banje i nazad), s tim što zainteresovanih putnika ni u ovo vreme, kao nekad u doba „parnjače”, ne nedostaje. Upriličena je ovih dana promotivna vožnja tim turističkim vozićem. Grad ju je organizovao, najavljujući svakodnevne letnje vožnje (četiri dnevna polaska) zelenom stazom pored Đetinje. Zamenik gradonačelnika Nemanja Nešić rekao je da zaslugu za početak ovog saobraćaja ima porodica Lukić, vlasnici beogradskog\n06.07.2018 u 08:37\nLekari se bore za život devojke koju je u Kraljevu udario voz\nKRALjEVO – K. J. (26) iz Kraljeva teško je povređena sinoć oko 22 sata kada je na nju naleteo putnički voz koji saobraća na relaciji Zvečan-Kraljevo. Lekari Opšte bolnice „Studenica” u Kraljevu bore se za njen život, prenela je RTS. „Devojka je dovezena u bolnicu u veoma teškom stanju. Obe potkolenice su joj amputirane, a ima i teške povrede glave i grudnog koša”, rekli su u kraljevačkoj bolnici. Kako je potvrđeno, devojka je šetala prugom slušajući muziku sa slušalicama u ušima, kažu u policiji. (Tanjug)


Da li Kanton namjerava obezbijediti sredstva za saniranje nastale štete na gradskoj deponiji i ako namjerava, kada to planira učiniti?" | Skupština Kantona Sarajevo\nZastupnik Haris Pleho na Šestoj Radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 02.09.2015.godine, u okviru tačke Dnevnog reda, "Poslanička pitanja, inicijative i odgovori", a u skladu sa Poslovnikom Skupštine Kantona Sarajevo postavio je zastupničko pitanje vezano za "širenje neugodnih mirisa iz okolnih područja gradske deponije".\nPovodom aktuelne situacije na odlagalištu otpada «Smiljevići» izazvane iskopavanjima Instituta za nestale osobe BiH po nalogu Tužilaštva BiH, a koje za posljedicu ima, između ostalog, širenje neugodnih mirisa u okruženju objekta, iz Vlade Kantona Sarajevo je 14.09.2015.godine Tužilaštvu BiH upućen zahtjev za hitno izjašnjenje oko saniranja nastale štete, te o daljnjim planovima s obzirom na najave da će istraživanje biti nastavljeno.\nU zahtjevu je ukazano na neodrživost postojećeg stanja i potencijalne rizike za sigurnost odlagališta i građana, zbog mogućnosti pojave klizišta i eksplozije metana, a s ciljem hitnog pokretanja aktivnosti na rješavanju problema, budući da su iskopavanja vršena 2013.godine, te da od tog perioda nije bilo nikakvog odgovora na obraćanja koja je na adresu Tužilaštva upućivalo KJKP «Rad» Sarajevo. Takođe, svrha je da, u ovisnosti od reakcije Tužilaštva, Vlada razmotri način djelovanja, odnosno obezbjeđivanje sredstava za sanaciju štete procijenjene na iznos od 685.000,00 KM, ne odustajući od potraživanja naknade troškova od institucija u čijoj je nadležnosti vršeno iskopavanje, prilikom čega je uništena infrastruktura za zbrinjavanje deponijskih gasova i ugrožena stabilnost odlagališta.\nU tom kontekstu, i tokom nedavnog boravka delegacije grada Istanbula u Sarajevu, obavljeni su razgovori u smislu pružanja finansijske i stručne podrške u ove svrhe.\nInače, što se tiče žalbi građana na neugodne mirise, koji se šire sa odlagališta, treba napomenuti da se radi o uobičajenoj pojavi (ali slabijeg intenziteta), jer se razgradnjom otpada produkuju deponijski gasovi, koji su u prethodnom periodu korišteni za proizvodnju električne energije ili su sagorijevani putem posebne baklje za spaljivanje, tako da nisu u većoj mjeri predstavljali smetnju za okruženje.\nMeđutim, naglašavamo da se deponija na lokalitetu Buća potoka nalazi od 1962.godine, kada u okolini nije bilo izgrađenih objekata. Na žalost, uporedo sa izgradnjom sanitarne deponije, koja je otpočela 1997.godine, intenzivirana je nelegalna i neplanska gradnja stambenih objekata, na što su upozoravane nadležne općinske službe od strane Zavoda za izgradnju Kantona Sarajevo, putem kojeg su se izvodili radovi. U tom smislu, svi vlasnici objekata su trebali biti svjesni da se, bez obzira na tehnološka dostignuća i kvalitet upravljanja, nikada u potpunosti ne mogu eliminisati neprijatni mirisi sa deponije, kao uostalom ni drugi nepovoljni uticaji.\nValja istaknuti da je stanje na gradskoj deponiji ipak lošije u odnosu na raniji period, budući da se prestanak kontinuiranog finansijskog izdvajanja iz Budžeta, kao i neekonomske cijene za korisnike usluga, odrazio na nedostatak sanitarnih ploha za odlaganje otpada. Pored toga su značajno porasle količine otpada koji se odlaže zbog odsustva reciklaže i zastarjelosti načina upravljanja komunalnim otpadom.\nIz tog razloga, neophodna je brza implementacija Kantonalnog plana upravljanja otpadom, koji je usvojila Skupština Kantona 21.07.2015.godine, a kojim je predviđeno pretvaranje deponije «Smiljevići» u Centar za upravljanje otpadom, kako je to regulisano Zakonom o upravljanju otpadom Federacije BiH («Službene novine Federacije BiH» br. 33/03 i 72/09). Planirano je da u okviru Centra bude, osim sanitarne deponije, odlagalište građevinskog otpada sa postrojenjem za reciklažu, kao i proširenje kapaciteta sortirnice otpada i izgradnja reciklažnog dvorišta za iskoristivi otpad. Za te svrhe ovo Ministarstvo je osiguralo projekte, a u toku je rješavanje imovinsko-pravnih odnosa.\nUskoro kreće i implementacija grant sredstava EU iz Predpristupnog programa IPA 2011 godine, u okviru kojih će se izgraditi sanitarna ploha od 15.000 m2 za komunalni otpad, izvršiti nabavka opreme i otpočeti razdvojeno odlaganje inertnog i građevinskog otpada od komunalnog, što će doprinijeti efikasnijem održavanju i uštedi troškova na odlagalištu.\nIz svega navedenog proističe, da se radi o kapitalnom i okolinski vrlo zahtjevnom objektu, koji iziskuje kontinuirano ulaganje i osavremenjavanje metoda upravljanja, na čemu se trebaju intenzivirati napori u budućem periodu.


Bivši košarkaš Dalasa paralizovan | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Sport Bivši košarkaš Dalasa paralizovan\nBivši košarkaš Dalasa paralizovan\nKlub iz Teksasa je, naime, obavestio javnost da je nekadašnji drugi pik s drafta održanog 1993, čuveni gorostas Šon Bredli, ostao paralizovan nakon što je doživeo nesreću na ulici.\nNaime, dok je vozio bicikl 20. januara ove godine, otpozadi ga je udario automobil i tom prilikom naneo izuzetno teške povrede igraču koji se svojevremeno nadmetao i sa našom reprezentacijom – noseći dres Nemačke.\n„Došlo je do teških oštećenja kičmene moždine, usled kojih je on ostao paralizovan. Nakon hitne operacije, osam sedmica je proveo u bolnici, gde je započeo rehabilitaciju“, naveli su Maveriksi.\nOni su podsetili da je Filadelfija izabrala ovog 229 centimetara visokog igrača univerziteta Brigam Jang kao drugog na pomenutom draftu (prvi pik je bio Kris Veber, treći Peni Hardavej, a od poznatijih, koji su iz te generacije dogurali do Ol-star utakmica, tu su još bili i Džamal Mešburn kao četvrti pik, Vin Bejker kao osmi, Alan Hjuston kao 11, Sem Kasel kao 24, te Nik van Eksel kao 37).\nIpak, posle dve sezone u Seventisiksersima, te još dve u Nju Džersi Netsima, Šon Bredli je najveći deo karijere proveo u Dalasu, od 1997. do 2005. godine, a pomenute 1997. bio je najbolji bloker NBA lige.\nKarijeru u najjačoj košarkaškoj ligi sveta ovaj sada 48-godišnjak je završio sa prosečno 8,1 poenom, 6,3 skoka i 2,5 blokada po nastupu.\n„Uz suprugu Keri koja je sve vreme uz njega, a i podršku neverovatnog tima za rehabilitaciju, Bredli je trenutno dobrog raspoloženja i želi da ovu nesreću iskoristi da ukaže ljudima na važnost bezbednosti biciklista u saobraćaju“, naveli su Maveriksi.\nKako je rođen u Landštulu, tada Zapadnoj Nemačkoj, igrao je sa Dirkom Novickim za nemačku reprezentaciju na Evropskom prvenstvu 2001. u Turskoj.\nPrethodni tekstZnameniti Šapčani: Petar Grozdić – industrijalac, vojskovođa, gradonačelnik\nSledeći tekstŠabac: Održana 13. sednica Gradskog veća\nКako je reket postao najvažniji srpski pronalazak


Predlagač zakona smatra da je tokom prethodnih izbornih procesa dolazilo do propusta u sprovođenju i utvrđivanju rezultata izbora , da su postojeća pravila o predizbornoj tišini u povoljniji položaj stavljale kandidate koji su istovremeno i nosioci javnih funkcija kao i da je oblast predizbornog marketinga potrebno regulisati ovim Zakonom. Iz tog razloga, predlaže usvajanje novih rešenja kojima bi se sprečili propusti u radu organa za sprovođenje izbora i ostvarila efikasna zaštite izbornog prava.\nPredlogom zakona predviđeno je besplatno oglašavanje kandidata tokom kampanje i to pod jednakim uslovima za sve liste/kandidate. Takođe, uvodi se obaveza organizovanja javne debate na javnom medijskom servisu , po unapred utvrđenim pravilima. Privatne televizije takođe mogu organizovati javne debate ali se tada i one moraju pridržavati istih pravila kao i javni servis.\nPredlagač zakona smatra da su se važeće odredbe zakona koje se odnose na izbornu tišinu u praksi pokazale neefikasnim i da stavljaju u neravnopravan položaj opozicione kandidate, te predlaže ukidanje zabrane izborne propagande 48 časova pre dana održavanja izbora i na dan održavanja izbora.\nPredlogom zakona proširuju se nadležnosti RIK-a u skladu sa kojima bi RIK bio nadležan za sprovođenje programa obuke za rad u biračkim odborima kao i za obezbeđivanje internet veze na svim biračkim mestima (kako bi birački odbori odmah po popunjavanju slali RIK-u skenirani zapisnik). Predlogom je precizirano i to da RIK rezultate izbora utvrđuje isključivo na osnovu zapisnika o radu biračkih odbora.\nPrecizirano je da se javnost u radu RIK-a obezbeđuje prenosima sednica putem interneta i TV-a, kao i prisustvom posmatrača i medija kojima se predlogom zakona daje pravo na uvid u dokumentaciju, stenografske beleške i sl.\nPredlogom zakona precizno je definisan način sprovođenja programa obuke za rad u biračkim odborima. Obuku , koju može pohađati svaki punoletan državljanin Srbije koji ima biračko pravo, organizuje RIK dva puta godišnje a sprovodi je tročlana komisija sastavljena od članova stalnog sastava (od kojih je jedan uvek iz opozicione stranke). Obuka se sastoji od teorijskog i praktičnog dela nakon koga polaznici polažu test na osnovu koga im se izdaje potvrda o završenoj obuci koja važi 4 godine. Lice koje ne poseduje ovu potvrdu ne može biti imenovano u sastav biračkog odbora.\nPredlagač zakona smatra da parlamentarne stranke ne treba u svakom izbornom ciklusu da prikupljaju potpise podrške birača, budući da njihov parlamentarni status ukazuje na to da imaju dovoljnu podršku birača. Iz tog razloga, predlogom zakona predviđeno je da potpise podrške prikupljaju samo grupe građana i stranka koja nema predstavnike u Narodnoj skupštini. Takođe, predviđeno je da se redosled izbornih lista na zbirnoj izbornoj listi utvrđuje žrebom, a ne prema redosledu njihovog proglašavanja.\nPredlogom zakona predviđena je obaveza biračkog odbora da, odmah po popunjavanju, zapisnik o radu skenira i elektronskim putem dostavi RIK-u, koji ga najkasnije u roku od 2 sata po zatvaranju biračkog mesta mora objaviti na svojoj internet stranici.\nPredlogom zakona omogućava se predstavnicima izbornih lista da prisustvuju logičko-računskoj kontroli podataka u zapisnicima o radu biračkih odbora u opštinama.\nTakođe, predviđeno je da se svojstvo stranke nacionalne manjine može dokazati isključivo rešenjem o upisu u Registar političkih stranaka čija se overena kopija dostavlja prilikom podnošenja izborne liste.\nPredlagač zakona predlaže produženje roka za objavljivanje konačnih rezultata izbora sa 96 sati na 9 dana od časa završetka glasanja. Predlaže se i obaveza RIK-a da privremene rezultate objavljuje na internet stranici, i to kako rezultate na republičkom nivou tako i rezultate po biračkim mestima.\nU pogledu zaštite izbornog prava, predlagač smatra da nadležnost RIK-a treba proširiti na čitavu sadržinu ovog prava određenu Zakonom. U skladu sa tim, predlaže se ukidanje nadležnosti Nadzornog odbora Skupštine u postupku sprovođenja izbora nad postupcima političkih stranaka, kandidata i sredstava javnog obaveštavanja.\nOsim toga, predlogom je predviđena i mogućnost izjavljivanja prigovora i u slučajevima kada se uvidom u birački materijal uoči nepravilnost u sprovođenju izbora i to u roku od 24 časa od časa kada je nepravilnost uočena.\nPredloženim izmenama zakona omogućava se izjavljivanje vanrednog pravnog sredstva na odluke Upravnog suda donešene po žalbama na odluke RIK-a.\nPredlogom zakona predviđene su više novčane kazne za kršenje odredbi Zakona.\nBesplatno oglašavanje kandidata u sredstvima javnog informisanja tokom kampanje i to pod jednakim uslovima za sve liste/kandidate\nUkidanje “izborne tišine”.\nObaveza javnih medijskih servisa da organizuju debate.\nJAVNOST RADA RIK-A\nObezbeđivanje javnosti u radu RIK-a prenosima sednica putem interneta i TV-a i prisustvom posmatrača i medija.\nPOTPISI PODRŠKE BIRAČA\nUkidanje obaveze parlamentarnim strankama da prikupe potpise podrške birača radi utvrđivanja izborne liste\nOBUKE ZA ČLANOVE BIRAČKIH ODBORA\nObaveza pohađanja programa obuke za članove biračkih odbora.\nObaveza dostavljanja skeniranog zapisnika o radu biračkog odbora RIK-u elektronskim putem, odmah po popunjavanju zapisnika.\nObaveza RIK-a da na svom sajtu objavi skenirani zapisnik najkasnije 2 sata po zatvaranju biračkih mesta\nPRISUSTVO PREDSTAVNIKA IZBORNIH LISTA\nOmogućavanje predstavnicima izbornih lista da prisustvuju logičko-računskoj kontroli podataka u zapisnicima o radu biračkih odbora u opštinama.\nProduženje roka za objavljivanje konačnih rezultata izbora sa 96 sati na 9 dana od časa završetka glasanja.\nObaveza RIK-a da privremene rezultate objavljuje na internet stranici, i to kako rezultate na republičkom nivou tako i rezultate po biračkim mestima\nPROŠIRIVANJE NADLEŽNOSTI RIK-A\nProširivanje nadležnosti RIK-a na sve postupke zaštie izbornog prava\nNADLEŽNOSTI NADZORNOG ODBORA SKUPŠTINE\nUkidanje nadležnosti Nadzornog odbora Skupštine u postupku sprovođenja izbora.\nMogućnost izjavljivanja prigovora u slučajevima kada se uvidom u birački materijal uoči nepravilnost u sprovođenju izbora u roku od 24 časa od časa kada je nepravilnost uočena.\nVANREDNO PRAVNO SREDSTVO I NOVČANE KAZNE\nMogućnost izjavljivanja vanrednog pravnog sredstva na odluke Upravnog suda i više novčane kazne za kršenje odredbi Zakona\nPoslednji put ažurirano: 21.09.2020, 01:07


► U Nišu se punom parom proizvode jedino hrana i cigarete\nPrema njegovim rečima, auto industrija uglavnom ne radi, dok tekstilci masovno prekidaju proizvodnju jer nemaju više porudžbina.\n"Situacija se menja stalno, neki prestaju, neki počinju da rade, ali je više onih koji prestaju da rade. Među onima koji su počeli da ponovo rade je recimo "Džonson elektrik", zahvaljujući narudžbinama iz Kine. Od velikih pogona rade još "Imi" i "Cumtobel", dok "Jura" i "Jura šin von" ne rade", rekao je Milićević agenciji Beta.\nZbog krize izazvane epidemijom koronavirusa, grad Niš je posredstvom Кancelarije za lokalni ekonomski razvoj i projekte (KLER), kontaktirao neke od uspešnih firmi koje posluju u Nišu kako bi se uključile u prikupljanje donacija za kupovinu hrane i higijenskih sredstava za najugroženije sugrađane, saopšteno je na zvaničnom gradskom sajtu.\nU saopštenju se navodi da su već počele da pristižu prve donacije kompanija na račun grada Niša, a i da sam grad izdavaja značajna sredstava za pružanje pomoći stanovnicima kojima je, u ovim teškim i specifičnim uslovima, ona najpotrebnija.\nSvi koji žele i u prilici su da pomognu, sredstva mogu da uplate na namenski račun grada Niša 840-744141843-14 (tekući dobrovoljni transferi od fizičkih i pravnih lica u korist nivoa grada), sa pozivom na broj po modelu 97 87-521.\nOni koji mogu da pomognu u robi, mogu se obratiti na mail kler@gu.ni.rs.


Komisija za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH podržala je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prijevozu, koji je predložilo Vijeće ministara BiH.\nVijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog zakona radi otklanjanja nejasnoća u postojećem Zakonu o međunarodnom i međuentitetskom drumskom prijevozu ("Sl. glasnik BiH", br. 1/2002 i 14/2003).\nPrijedlog zakona, između ostalog, tretira i problem nelegalnog prijevoza putnika u međunarodnom prometu, uzimajući u obzir poteškoće s kojima se susreću tijela nadležna za inspekcijske poslove kada je u pitanju dokazivanje prekršaja i pokretanje odgovarajućih postupaka.\nPredsjedavajući Komisije za saobraćaj i komunikacije Momčilo Novaković je naveo da su u primjeni postojećeg Zakona uočene određene manjkavosti.\nPredloženi zakon trebao bi se naći na dnevnom redu sjednice Predstavničkog doma državnog parlamenta zakazane za 30. novembar 2016. godine.\nIZVOR: Vebsajt eKapija, 29.11.2016.


COOLINARIJA SA: DUŠA VOJVOĐANSKE JESENI - Nale Coolinarija\nTuristička organizacija Vojvodine kao da je prepoznala moje skrivene želje i još jednom mi uputila poziv i poželela dobrodošlicu na trodnevnom proputovanju kroz Ravnicu i upoznavanje sa vinima i kulturno-istorijskim nasleđem ovog podneblja.\nI tako, kako samo život može udesiti, dušu mi je izmilovala i oporavila Duša vojvođanske jeseni – promo tura za medije TOV.\n∼ Maksim Gorki ∼\nBroj posećenih sakralnih objekata na ovom putovanju je značajan, a moja duša je u par svetih mesta uspela da se saživi sa blagošću kojima su ove svetinje blagoslovene.\nIznad svega preporučila bih vam da posetite manastir Ravanica u Vrdniku i Malu Remetu, kao mesta koja su mi se posebno dojmila. Više o (ličnim) utiscima sa ovih mesta očekujte uskoro.\nPrevious Post#MOJ FAVORIT: PITA SA BUNDEVOM I MAKOM\nNext Post#MOJ FAVORIT: ČUPAVA KATA – PITA SA JABUKAMA


Tema: Policijski analitičar tražio 35.000 evra mita\n05.06.2012., 21:07 #1\nUhapšen je u u kafiću „Kandinski“, nakon što mu je T. M. dao 13.600 dolara, u obeležim novčanicama, a odmah je suspendovan i protiv njega je pokrenut disciplinski postupak.\n- Brani se ćutanjem, ali je T. M. dao iskaz i detaljno opisao primopredaju novca, nakon koje je Dejan O. uhapšen. U njegovoj torbici, nađeno je svih 13.600 dolara - kaže za „Blic“ Predrag Lukić, sudija Višeg suda u Smederevu.\nPrivatnik je rekao kako početku nije verovao da je Dejan O. policajac pa ga je ovaj, da bi mu dokazao, primio u svoju kancelariju, kad ga je T. M. ga je tada navodno zamolio da sumu da u dve rate, a sve je prijavio policiji koja mu je dala novac.\nKrivična prijava za primanje mita je prekvalifikovana u zloupotrebu službenog položaja, za šta je zaprećeno od dve do 12 godina zatvora.\nTatonovi traže 300.000 evra od MUP\nPoslednja poruka: 16.03.2012., 17:00\nBivši poslanici traže 200.000 evra\nPoslednja poruka: 26.03.2010., 22:42


Raspršile su se sve iluzije, nema solidarnosti ni iskrenosti: Zapadne zemlje štite svoju ekonomiju od EU!\nItalija i Nemačka rešene su da najavljenim merama spreče pokušaje aktera iz EU ili izvan nje da kupuju udele ili preuzimaju njihove strateški važne kompanije čija je vrednost akcija trenutno u padu zbog ekonomskih posledica pandemije koronavirusa. To bez sumnje predstavlja još jedan snažan udarac ideji globalizacije i liberalnog svetskog poretka - a u korist ponovnog snaženja nacionalne države.\nU Italiji očigledno nema previše iluzija kada su u pitanju solidarnost i evropsko jedinstvo, a u prilog naglašenog značaja državnog suvereniteta, verovatno naslikovitije govore preporuke uticajnog skupštinskog odbora za sigurnost u parlamentu Italije (COPASIR) - koji je Vladu pozvao da pripremi krizni plan kako bi se sprečio svaki pokušaj eventualnog preuzimanja vodećih italijanskih zajmodavača i osiguranja, prenosi Sputnjik.\nKako je to jasno definisao italijanski zamenik premijera Rikardo Frakaro –glavni prioritet očuvanja strateških domaćih kompanija i sektora je "zaštita nacionalnog interesa od bilo kog špekulantskog cilja".\n"Odlučni smo da zaštitimo svoje kompanije i radna mesta", saopštio je nemački ministar ekonomije Altmajer, uz dodak da se ova poruka direktno odnosi na (američke) hedž fondove.\nDakle, nema nikakve sumnje da je epidemija kornavirusa u potpunosti ogolila kakva je stvarna priroda odnosa među zapadnim i NATO saveznicima, te da je na površinu isplivala atmosfera nepoverenja, u kojoj niko ne dopušta da mu se "saveznici" mešaju ili steknu većinski paket akcija prilikom odlučivanja u sopstvenoj kući.\nTakođe, sada se i kristalno jasno vidi kako zaista razmišljaju zapadne prestonice o spoljašnjem kapitalu kao lokomitivi razvoja, a koji bi, kako to decenijama preporučuju, trebalo da preporodi domaću nacionalnu ekonomiju, i to u momentu kada se uloge zamene, odnosno kada EU i NATO "mentori" postanu potencijalni plen stranih ulagača.


Engelman: EU za dalje proširenje ali uz ošrije uslove\nAndrej Engelman - zamjenik direktora Kancelarije slovenačke Vlade za razvoj i evropsku kohezionu politiku Govori o promjenama koje su se (od 2006. od kada je CG ponovo nezavisna) desile u EU i njenoj politici proširenja na koje je najviše uticala ekonomska kriza koja je počela 2008., ali i potrebi uvažavanja i klimatskih promjena koje sve češće produkuju ekstremne nepogode, ljudske žrtve i veliku materijalnu štetu.\nRSE: Gospodine Engelman, Crna Gora je prije tačno osam godina ponovo postala nezavisna država i u međuvremenu je, u procesu priključenja EU dogurala do statusa kandidata i zašla, sad već poprilično, u proces pristupnih pregovora. Koliko se u međuvremenu, od 2006. promijenila EU i njena politika proširenja?\nEngelman: Pa u principu se i nije promijenila. Ta mogućnost proširenja data je Zapadnom Balkanu već od davne 2000. godine u Zagrebu i poslije je bilo isti potvrđeno u Solunu i do danas se nije promijenilo. Jedino je možda to zbog negativnih iskustava sa prošlim proširenjima sada malo drugačije, odnosno malo teže za države kandidate. Naime, Unija veoma pomno traži da država kandidat dokaže da je stvarno sposobna da živi po principima EU i u tom dijelu će biti veoma jak nadzor. Drugo što se promijenilo jeste sama Evropska unija i to pogotovo zbog problema u oblasti ekonomije. Zato sada džave poput Crne Gore moraju da ispoštuju dodatna pravila na polju budžeta, fiskalnih stvari da bi postale dio članstva.\nRSE: Koliko je u EU porasla svijest o klimatskim promjenama koje sve češće i intenzivnije produkuju ovakve ekstremne pojave kakve ovih dana gledamo u regionu Balkana? Da li se države članice prilagodjavaju novim okolnostima?\nEngelman: Države članice u ovoj novoj finansijskoj perspektivi od 2014. do 2020. godine baš pominju ove promjene kao jedan od ključnih faktora i gdje moraju novac da usmjeravaju. Te promjene su itekako ugrađene u nove strategije i sisteme EU i jako su prisutne u svijesti svih zemalja članica.\nRSE: Ovih dana smo svjedoci katastrofalnih poplava i može se reći, nemoći država regiona da odgovore na ovakve izazove. Da li su u EU "mehanizmi za brz odgovor" dovoljno efikasni ili se kasnjenja ipak dogadjaju (recimo zbog složenih procedura ili sporosti političara)?\nEngelman: EU ima sve više problema i zbog onih koji su bili i u samoj EU ali sada ima sistem za reagovanje i pomoć prvenstveno za države članice i tu akcije kreću veoma brzo. Mi smo u Sloveniji imali taj problem sa nepogodama ove godine i dobili smo dosta brzo pomoć od drugih država članica. Postoje i finansijske mogućnosti ali budemo iskreni to vjerovatno nije na nivou kako bi to trebalo da bude. Siguran sam da će baš i ova nepogoda koja se desila da bude povod i stimulans da se u EU traže još efikasniji sistemi. Kažem – neki su već izgrađeni a drugi se grade.


SARADNJA: Tehnomanija novi partner Super Kartice\nSuper Kartica, najveći lojaliti program u Srbiji, nastavlja da širi svoju mrežu partnera priključivanjem kompanije Tehnomanija u program nagrađivanja potrošača.\nKako su istakli iz kompanije, pored postojećih devet kompanija, koje su deo programa, priključivanjem jednog od lidera u oblasti trgovine električnim i elektronskim uređajima za domaćinstvo, korisnici Super Kartice imaće priliku da ostvaruju brojne uštede i pogodnosti, kao i da kupuju po sniženim cenama u još jednom prodajnom lancu.\nUlaskom našeg novog partnera u program, Tehnomanije, superkartičari dobijaju još jedno mesto kupovine u kojem će iskusiti privilegiju posebnih ponuda kreiranih za njih. Opremanje doma postaje jednostavnije i ugodnije uz nove uštede i pogodnosti koje nosi program lojalnosti, rekla je Ljiljana Ahmetović direktor društva Super Kartice.\nSvaki dan radimo na unapređenju odnosa sa kupcima, kao i uvećanju njihovog zadovoljstva. Ulaskom u lojalti program Super Kartice želimo da taj odnos, kako sa postojećim, tako i sa budućim kupcima podignemo na viši nivo. Od ovog proleća svi kupci koji poseduju Super karticu moći će da iskoriste dodatne uštede i mnoštvo pogodnosti prilikom kupovine kod nas, rekao je Lovro Vučković, direktor marketinga u Tehnomaniji.


Uspešno gađanje Vojske Srbije na poligonu Luga kod Sankt Peterburga\nHomeVestiUspešno gađanje Vojske Srbije na poligonu Luga kod Sankt Peterburga\n17/08/2018Redakcija BALKAN TVVesti, za slajder0\nPripadnici 37. mehanizovanog bataljona Treće brigade Kopnene vojske već nekoliko dana intenzivno uvežbavaju taktičke radnje i izvode gađanja na vežbi Zapadnog vojnog okruga Oružanih snaga Ruske Federacije na poligonu Luga kod Sankt Peterburga.\nSa kolegama iz ruske 9. artiljerijske brigade, pripadnici čete za podršku 37. mehanizovanog bataljona izveli su gađanje ciljeva iz minobacača kalibra 120 milimetara i postigli vrlo dobre rezultate.\nU okviru uvežbavanja, od logorskog prostora, gde su prvo bili smešteni, do samog poligona Luga, naši vojnici izveli su marš vozilima po teško prohodnom terenu u dužini od 25 kilometara do položaja na prvoj liniji odbrane, a zatim su poseli naredni položaj u očekujućem rejonu. U toku marša primenjivane su taktičke radnje mehanizovanih jedinica.\nNa terenu, učesnici vežbe borave u zemunicama koje sami izrađuju od drveta, šatorskih krila i maskiraju prirodnom vegetacijom.\nNosioci vežbe su komanda 6. armije, 25. motostreljačka brigada i 9. artiljerijska brigada Oružanih snaga Ruske Federacije.\nPoligon Luga zauzima površinu od više desetina kvadratnih kilometara i taj prostor je potpuno nenaseljen, što omogućava uvežbavanje većih jedinica sa korišćenjem bojeve municije, bez opasnosti po život i zdravlje lokalnog stanovništva.\nPre samog početka uvežbavanja, u okviru kulturnih aktivnosti, za pripadnike Vojske Srbije organizovan je obilazak kulturno istorijskih spomenika grada Luga, kao i koncert ruske narodne muzike i igara.\nSusret načelnika Generalštabova vojski Srbije i Mađarske\nKontrola najfrekventnijih mostova u Srbiji prioritet


Preminuo glumac Vojislav Voja Mirić | Kaleidoskop\nNekadašnji upravnik Pozorišta na Terazijama, glumac Vojislav Voja Mirić preminuo je u Beogradu u 87. godini, javlja RTS.\nOstaće upamćen po ulozi Ahmeda Nurudina u filmu „Derviš i smrt” i brojnim rolama u domaćim ratnim filmovima.\nVoja Mirić bio je član Jugoslovenskog dramskog pozorišta, Srpskog narodnog pozorišta i Beogradskog dramskog pozorišta.\nOsamdesetih godina bio je upravnik Pozorišta na Terazijama, a jedno vreme i direktor „Ineks filma”.\nOd 1962. godine nastupao je isključivo na filmu i televiziji.\nVojislav Voja Mirić filmsku karijeru započeo je glavnom ulogom studenta u Čudnoj devojci, a jedna od njegovih najpoznatijih rola je u filmu Derviš i smrt, gde je tumačio glavnu ulogu – lik Ahmeda Nerudina, za koju je dobio Gran-pri na festivalu glumačkih ostvarenja u Nišu.


Svi ponekad odvajamo metalni novac sa stane, u kasicu-prasicu, kako bismo uspeli da uštedimo. Jedan Nemac je kovani novac skupljao punih 30 godina. Kada je u maju ove godine preminuo, njegova porodica je nasledila preko milion kovanica, ukupne težine dve i po tone. Tolika količina „metala“ zadale im je više brige nego radosti.\nU vreme kada je počeo sa skupljanjem novčića, nemačka valuta još uvek je bila marka. Po uvođenju evra kao zvanične valute, Nemačka je postala jedna od zemalja koje su odlučile da će njena nekašanja valuta – nemačka marka i dalje imati vrednost, odnosno da će u neograničenom roku moći da se zameni za evro.\nZahvaljujući tome, porodica pokojnog kamiondžije dobila je priliku da iskoristi nasleđeni metalni novac. Kese prepune kovanica članovi porodice su odneli u jednu pokrajinsku banku, koja je taj novac prosledila Centralnoj banci Nemačke, čiji je službenik Volfgang Kemerajt morao da izbroji sve novčiće kako bi se saznalo o kolikom iznosu je reč.


Direktor Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH podnio ostavku | Objektivno\nNaslovnica Vijesti BiH Direktor Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH podnio ostavku\nDirektor Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH Himzo Selimović podnio je danas ostavku na to mjesto zbog dešavanja tokom demonstracija, ali i istaknuo da će, dok se to i formalno ne završi, obavljati te poslove i zadatke.\n“U članu 11 propisana je obaveza svih policijskih agencija u BiH da pruže pomoć Direkciji kad to zatraži ali ne i propisana sankcija ako se to ne desi. Mi smo i taj dan, s obzirom da je bila ugrožena zgrada Predsjedništva BiH, tražili angažiranje specijalne policijske jedinice SIPA a kolege su odgovorile da nemaju zakonsku nadležnost da te kapacitete stave u funkciju“, kazao je.\n“Nisam niti mogu prihvatiti da sam kriv za tu situaciju, ali ja sam odgovoran čovjek i kad me članovi Predsjedništva BiH, budu pitali da ligarantiram sigurnost da oni i drugi uposleni u toj zgradi mogu potpuno bezbjedno doći na posao u ovim uvjetima stalnih tenzija, ja im to ne mogu garantirati. Kao odgovotran čovjek pismeno ću obavijestiti Nezavisni odbor PSBiH da podnosim ostavku, a kako meni i ostalima u tom tijelu mandat ističe uskoro, povući ću aplikaciju i za tu poziciju u narednom mandatu, a dok se to i formalno ne završi bit ću tu“, kazao je i naglasio da će dati doprinos i ubuduće na kojoj god funkciji bio.


Vučić: Bacanje kreča dokaz da policija nije branila mural nego građane – Otvoreno\nNaslovnaVestiVučić: Bacanje kreča dokaz da policija nije branila mural nego građane\nVučić: Bacanje kreča dokaz da policija nije branila mural nego građane\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je bacanje kreča na mural Ratka Mladića u Beogradu dokazalo da ga policija nije brnaila, i ponovio da je policija štitila građane od međusobnog sukoba.\n„Bilo ih je 100 prema 85, dve grupacije. Da policija nije to uradila, rekli biste zašto ih policija nije zaštitila“, rekao je Vučić novinarima u Novom Sadu.\nPolicija nije ulazila u razloge, štitila je javni red i mir i ponašala se profesionalno, rekao je Vučić i upitao zašto ti što su protestovali zbog murala već osam ili devet godina gledaju tablu „zločinca Aćifa Efenedije“.\n„Nije posao policije da sklanja table, murale, grafite, već javni red i mir da obezbeđuje. Lako je pronaći krivce, ja razumem da sam svima kriv za sve, nekad teže trpim“, rekao je Vučić i poručio da u državi članici EU, misleći na Hrvatsku, postoje murali generala Slobodana Praljka, poznatog po tome što se ubio u Hagu na izricanju okrivljujuće presude za ratne zločine.\nVučić je naveo da je „neko hteo da pravi cirkus“, pa da za „batinjanje optuži državu Srbiju“.\nNaveo je da je mural uništen samo dan kasnije, a moglo je to biti učinjeno i mesecima ranije, pa i u dogovoru sa skupštinom stanara te zgrade.\nVučić je rekao da je, kako su ga obavestili, privedeno šestoro ili sedmoro ljudi, najviše pripadnika navijačkih grupa.\nVučić: Srbija nije oruđe Rusije, izjava Osmani glupa\nPredsednik Srbije izjavio je da Srbija nije oruđe u rukama Rusije niti bilo koga drugog i da je ta izjava predsednice Kosova Vjose Osmani „toliko glupa da nemam reči“.\n„Mi se ponosimo svojom nezavisnošću i samostalnošću. Možda smo jedna od retkih samostalnih zemalja u ovom delu Evrope. U našoj zemlji ne odlučuje niko sem nas, kakve ćemo političke i ekonomske poteze da povlačimo“, rekao je on na obležavanju završetka prve faze radova na izgradnji fabrike nemačke kompanije Kontinental u Kaću.\nOn je rekao da je ta izjava Osmani „bedan trik“ koji se koristi kada nema šta da se kaže.\n„Naša politika je suverena, samostalna Srbija koja se nalazi na evropskom putu, ali koja poštuje svoje ruske, kineske, američke prijatelje i sve ostale“, dodao je predsednik.\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani izjavila je ranije da bi Zajednica srpskih opština sa izvršnim ovlašćenjima bila uvod u stvaranje Republike Srpske na Kosovu.\nOna je rekla da Beograd nastavlja da sledi politiku bivšeg predsednika Srbije Slobodana Miloševića, tako što je postao oruđe Rusije za destabilizaciju Prištine i Zapadnog Balkana.


Početna Software Snimanje i Upravljanje Dokumentima Dispatcher Phoenix\nNapredna automatizacija procesa: Snažna i jednostavna za upotrebu\nTežeći da uveća efikasnost i ekonomičnost, svako moderno preduzeće treba u što većoj meri da automatizuje i integriše rutinske kancelarijske zadatke. Napredna automatizacija procesa omogućava operaterima, administratorima i korisnicima da se koncentrišu na svoje glavne zadatke – poboljšavanje produktivnosti čitave kancelarije. Dispatcher Phoenix pomaže preduzećima da optimizuju procese i uštede vreme automatizovanjem obrade slike i štampanja dokumenta, kao i usmeravanjem zadataka putem prilagodljivih radnih procesa. Uz sveobuhvatnu prilagodljivost i omogućavanje da se rutine obrade i štampanja dokumenata obavljaju u pozadini uz minimalne manuelne intervencije, aplikacija je izuzetno pogodna za svako poslovanje, od malih preduzeća do najvećih korporacijskih okruženja.\nKontaktirajte nas za više informacija o automatizaciji procesa\nViše metoda snimanja\nPotpuna integracija sa višefunkcionalnim štampača\nSlanje u baze podataka ili xml podatke\nStupite u kontakt sa našim dispatcher phoenix ekspertima\nDispatcher Phoenix brošura


Hrvatska udarila na Srbiju: Stigao hitan odgovor! | Info Portal\nHrvatska udarila na Srbiju: Stigao hitan odgovor!\nOni su nazvali pitanja Jasenovca i kanonizacije Alojzija Stepinca „velikosrpskom propagandom“, navodeći niz drugih neverovatnih uslova intoniranih mržnjom.\nUprkos iskustvu, članovi SANU zatečeni su primitivnim tonom mržnje u objavi HAZU „Prilozi za zaštitu hrvatskih nacionalnih interesa prilikom pregovora Republike Hrvatske sa Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom i Srbijom u pogledu njihova ulaska u Europsku uniju“, navodi se u saopštenju.\nKako se navodi, SANU nema iluzija da će se iko od onih u međunarodnoj zajednici koji su nas neumorno podučavali novim civilizacijskim vrednostima oglasiti povodom ovog huškačkog političkog pamfleta, a da sami, upravo iz poštovanja prema svim žrtvama „logora smrti“, neće ulaziti u, kako su naveli, obezvređeni prostor replike sa onima koji besramno koriste izraz „jasenovački mit“.\n„Ali je dobro i korisno da znamo šta misle“, zaključuje se u saopštenju SANU.\nDa bi Srbija nastavila proces evrointegracija, od naše zemlje se, kako je navedeno u tom dokumentu objavljenom na sajtu HAZU, zahteva da prestane sa „podsticanjem neprijateljstva prema Hrvatskoj i progonom hrvatskih državljana uz odricanje od velikosrpske propagande (pitanje Bunjevaca, jezika, jasenovački mit, odnos prema bl. Alojziju Stepincu i dr.)“.\nSa Srbijom treba napraviti razgraničenje na Dunavu te aktualizovati „neodgodivi povratak hrvatskoga katastarskog teritorija i Šarengradske ade pod suverenitet Hrvatske“, navodi HAZU.\nTraži se i zaštita prava hrvatske manjine u Srbiji, ali i „potreba definisanja položaja“ Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj.\nHAZU je, kako je prenela hrvatska agencija „Hina“, taj dokument poslao u februaru predsedniku Hrvatske Zoranu Milanović, predsedniku Sabora Gordanu Jandrokoviću i predsedniku Vlade Andreju Plenkoviću.


Djindjic ojacao nakon izbora sefa policija | Institute for War and Peace Reporting\nDjindjic ojacao nakon izbora sefa policija\nNovi premijer Srbije, Zoran Djindjic, postigao je znacajnu pobedu u borbi za vlast sa jugoslovenskim predsednikom Vojislavom Kostunicom.\nPoduza rasprava izmedju jugoslovenskog predsednika Vojislava Kostunice i premijera Srbije, Zorana Djindjica, oko toga ko ce upravljati mocnim policijskim snagama, konacno je razresena prosle sedmice.\nNaimenovanje Dusana Mihajlovica, lidera partije Nove demokratije i clana Demokratske opozicije Srbije, predstavlja Djindjicevu prvu stvarnu pobedu u borbi za vlast protiv jugoslovenskog predsednika.\nObe strane su pozdravile postavljanje Mihajlovica kao kompromis, ali vlada misljenje da je novi ministar policije blizi Djindjicevoj Demokratskoj stranci nego Kostunici. Njegovo naimenovanje trebalo bi da obezbedi srpskom premijeru kontrolu nad Ministarstvom unutrasnjih poslova Srbije.\nU toku pregovora o raspodeli ministarskih mesta u decembru, Kostunica je kao jedan od svojih uslova postavio imenovanje advokata Gradimira Nalica za ministra policije.\nU to vreme, Djindjic nije imao sopstvenog kandidata, ali je bio odlucan da spreci da Kostunicu da osigura kontrolu nad policijom, jer veruje da Kostunica vec ima jugoslovensku armiju u svojim rukama.\nNalic, ugledna licnost koja ne pripada nijednoj partiji, poznat je u srpskoj javnosti zbog pravne pomoci koju je pruzao "Otporu" i raznim nevladinim organizacijama koje su bile izlozene sudskoj i policijskoj represiji pod rezimom Slobodana Milosevica.\nMedjutim, Djindjicev tabor posumnjao je da su Kostunicini motivi, koji se kriju iza naimenovanja Nalica, bili vise proizvod njegove ambicije da dodje do potpune kontrole nad snagama bezbednosti nego zelje da se imenuje osoba koja ima iskustvo u zastiti ljudskih prava i zakona.\nKostunica nema stvarnu moc kao predsednik Jugoslavije. Polozaj premijera Srbije pruza mnogo vise mogucnosti.\nOpasnost od Djindjica podstakla je Kostunicu da se usprotivi nameri DOS-a da smeni vrhovnu komandu jugoslovenske armije i njene oficire. Svojim stavom Kostunica je stekao poverenje i lojalnost mnogih oficira i nacelnika generalstaba Nebojse Pavkovica.\nOpravdano, mnogi su kritikovali Kostunicu zbog propusta da se smene oficiri iz vojske koji su se iskompromitovali svojim vezama sa Milosevicevim rezimom. Njegovi kriticari tvrde da zbog politickih racuna nije dao otkaz kompromitovanim clanovima oruzanih snaga.\nU medjuvremenu, Djindjic, iako se formalno slozio sa Kostunicom u decembru da se Nalic naimenuje na mesto ministra policije, namerno je o njemu govorio "kao jednom od kandidata". Pocetkom januara, Djindjic je promenio stav, rekavsi da Nalic vise nije na listi kandidata.\nNalic se nasao u centru politicke svadje i licne drame. On je objavio planove da ce za javnost otvoriti dosijea drzavne bezbednosti, cemu se usprotivila vecina iz DOS koalicije i policije. Spomenuto je Nalicevo muslimansko poreklo, a novinski clanci tvrdili su da je u jednoj klinici u Moscow lecen od bolesti zavisnosti.\nJedan zvanicnik srpske policije rekao je za IWPR da se, pored Djindjica, i nekoliko lidera DOS-a usprotivilo Nalicevoj kandidaturi, kao i mnogi u redovima same policije.\n"Za mnoge u policiji je neprihvatljivo da sef policije bude advokat bez prethodnog iskustva koji je, osim toga, muslimanskog porekla", rekao je jedan policijski inspektor.\n"Pored toga, Nalic je objavio da ce potpuno otvoriti sva dosijea srpskih drzavnih organa, sto bi po nasoj proceni moglo uticati na normalno funkcionisanje drzavnog aparata u Srbiji i SRJ".\n"Mihajlovic je mnogo bolje resenje zato sto je radio u policiji i zato sto je politicar, pa stoga zadovoljava sve uslove da postane ministar".\nSvadje i odugovlacenje oko imenovanja novog ministra policije uticalo je na svakodnevno funkcionisanje policijskih snaga.\nOvaj policijski inspektor rekao je da je otezanje "imalo los uticaj na moral i raspolozenje policajaca".\n"Verujte mi, mi ne mozemo cekati da vlada i ministar pocnu sa radom i da stvari pocnu da normalno funkcionisu".\nRasprava izmedju Djindjica i Kostunice prenosi se na neke druge prostore, verovatno ce doci do nesuglasica oko toga ko ce biti novi savezni ministar policije. Vojni analiticar iz Beograda, Aleksandar Radic misli da ce ovo pitanje biti sledece na dnevnom redu izmedju ova dva politicara.\nSadasnji sef savezne policije, Zoran Zivkovic, jedan je od bliskih Djindjicevih saradnika, ali je vrlo verovatno da ce Kostunica pokusati da progura sopstvene pristalice na kljucna mesta u sluzbi.\nRadic ocekuje da ce Kostunica pripojiti saveznu granicnu policiju, koja je trenutno pod rukovodstvom armije, jugoslovenskoj policiji, kako bi osigurao da veci deo ove sluzbe bude lojalan njemu, a ne Djindjicu.\n"Kostunica je jos jednom nasao saveznika u Pavkovicu koji se slozio da pripoji saveznoj policiji sve njegove granicne snage koje se sastoje od tri jedinice i cetrnaest bataljona", rekao je Radic.\nIako je naimenovanjem Mihajlovica Kostunici izmakla kontrola srpskih policijskih snaga, on jos uvek ima uza se armiju, na cijem je celu Pavkovic i potencijalno pojedine delove savezne policije kao protivtezu. Pored toga, Kostunicin najveci adut u borbi sa Djindjicem je podrska koju uziva u javnosti.\nJos uvek je rano predvideti kakav ce uticaj, ukoliko ga uopste bude i bilo, imati Mihajovic u svom novom poslu. Zarko Korac, jedan od lidera DOS-a, kaze da ne bi trebalo da bude vazno ko je ministar, znacajno je kakva je policija.\nMihajlovic je kratko vreme radio u drzavnoj bezbednosti nakon sto je zavrsio studije prava. Usled njegove zainteresovanosti za policijske stvari poslednjih godina stekao je nadimak Dule CIA.\nOn je biznismen i kontroverzna politicka licnost. Ranih devedesetih godina on je oformio malu stranku Nova demokratija. Na pocetku je to bila opoziciona partija, da bi 1995. godine u srpskom parlamentu podrzala vladu, sto je Milosevicu omogucilo da osvoji parlamentarnu vecinu. Nakon opozicionih demonstracija u zimu 1996. i 1997.godine, Nova demokratija se vratila u redove opozicije.\nU njegovom prvom govoru nakon sto je postao ministar policije, Mihajlovic je najavio drasticno smanjenje policije, decentralizaciju policijskih snaga i otkrivanje krivaca za veliki broj ubistava do kojih je doslo u doba Milosevica.