Štednja kao ulaganje u budućnost i mera sigurnosti - zašto je baš sada važna? - Sve o novcu\nHome\tVesti\tŠtednja kao ulaganje u budućnost i mera sigurnosti – zašto je baš sada važna?\nŠtednja kao ulaganje u budućnost i mera sigurnosti – zašto je baš sada važna?\nby Vesna Lapčić 26/08/2020\nPovećana štednja je aktuelan trend ne samo u Srbiji, već i u zemljama Evropske unije. Pored stvaranja fonda za nepredviđene okolnosti, što je dugi niz godina jedan od ključnih motiva za štednju građana Srbije, štednja predstavlja i investiciju u budućnost.\nNa osnovu svih ovih nalaza, može se zaključiti da su novonastale okolnosti usled pandemije dodatno pojačale svest građana o važnosti štednje i formiranja sigurnog fonda za nepredviđene situacije, naročito onda kada nije poznato koliko dugo će neizvesnost trajati.\nŠtediše se slažu u oceni da im fond koji imaju izdvojen sa strane pruža finansijsku sigurnost, kao i mogućnost ulaganja u budućnost i navode ih kao ključne razloge za štednju u aktuelnoj situaciji.\nU svakoj od ovih situacija, i mnogim drugim, štedni fond nam može biti od velike pomoći da ostvarimo ono o čemu već dugo maštamo. Na taj način štednja zapravo postaje naše ulaganje u sopstvenu budućnost, koja nam daje mogućnost da tom budućnošću, makar što se finansija tiče, upravljamo. Osim toga, čak i kada ostvarimo svoje zacrtane ciljeve, ostaje nam korisna navika koju uvek možemo nastaviti da negujemo. Odnos štednje i naših finansijskih ciljeva na zanimljiv način prikazan je i u ovom videu.\nDa bismo bili efikasni u ostvarenju svojih finansijskih ciljeva, preporuka je da novac štedimo u finansijskoj instituciji. Ne samo da će taj fond biti siguran od krađe, situacija kao što su požar ili poplava, pa i od nas samih, već će se on vremenom uvećavati kamatom.\nZatim, treba obratiti pažnju na sve detalje ponude štednje, kao što su na primer visina kamatne stope, vrsta štednje na koju se obavezujete, trajanje roka štednje, te uslovi razoročenja. Na kraju, u slučaju da nam nešto nije jasno, savet je da uvek o tome porazgovaramo sa službenicima finansijske institucije u kojoj smo odabrali da štedimo.\nPreduzeća ne podstiču očeve da koriste roditeljsko odsustvo\nRaste broj korisnika elektronskog i mobilnog bankarstva


Amerikanci lude za Volkswagen Jettom TDI - Automagazin\nAmerikanci lude za Volkswagen Jettom TDI\nPosle naglog skoka cene naftnih derivata na svetskom tržištu, i Amerikanci počinju da "stežu kaiš". Distributeri Volkswagena u SAD-u uskoro će biti suočeni s nestašicom dizelskih motora, koja bi mogla trajati i do godinu dana. Poslednje Jette opremljene TDI motorima putuju ka 600 američkih distributera, a posle toga čekanje...\nNovi TDI motori se očekuju u kasno proleće 2008. godine. Naime, proizvodnja novog dvolitarskog TDI agregata sa novim sistemom ubrizgavanja goriva pod visokim pritiskom počinje tek u 2008. godini, što znači da će VW godinu dana biti bez jednog od svojih najpopularnijih automobila na najvećem tržištu sveta. Goran Sarić - Automagazin


Putinova pobeda - losa vest za Beograd | Institute for War and Peace Reporting\nPutinova pobeda - losa vest za Beograd\nKremlj je sve dalji od jugoslovenskog predsednika Slobodana Milosevica, koji po pravilu podrzava pogresne ljude.\nPromena politike Rusije prema Srbiji, po dolasku Vladimira Putina na mesto prvog coveka Ruske Federacije, svakog dana postaje sve ociglednija.\nPrvi znak promene, kako smatraju analiticari u Moskvi i Beogradu, dao se uociti jos tokom Putinove predizborne kampanje. Tada uopste nije spominjao ni Balkan ni Srbiju.\n"Uoci predsednickih izbora u Rusiji, sve stranke u Srbiji su od ruske ambasade u Beogradu dobile Putinovu izbornu platformu. Iz nje se jasno videlo da Moskva ne napusta politiku saradnje sa Zapadom. Pobeda Putina je losa poruka za rezim u Beogradu", kaze Goran Svilanovic, predsednik Gradjanskog saveza Srbije (GSS).\nZvanicni Beograd je, sa druge strane, uoci predsednickih izbora u Moskvi, u zvanicnu posetu Beogradu pozvao Vladimira Zirinovskog, coveka koji po svim istrazivanjima javnog mnenja u Rusiji nije imao nikakvu sansu za dobijanje mesta u Kremlju i koji je Rusima "obecao" uvodjenje diktature ukoliko dodje na vlast.\nSrpska opozicija kritikovala je tih dana odluku Beograda da pozove Zirinovskog u goste, naglasavajuci da Srbiji nije potrebno druzenje sa ekstremistima i komunistima iz Rusije, vec sa partijama i ljudima koji predstavljaju zvanicnu rusku politiku, poput Vladimira Putina.\nRuski dnevnik Komersant potvrdio je pocetkom aprila da je Moskva odlucila da se distancira od omrazenog jugoslovenskog predsednika Slobodana Milosevica. Rusija, prema oceni Komersanta "vise nema nameru da izdrzava beogradski rezim".\nPrema tvrdnjama dobro obavestenog izvora bliskog jugoslovenskom vojnom vrhu, Rusija je tokom aprila meseca raskinula dugo najavljivanu realizaciju vojno- tehnickog sporazuma izmedju Moskve i Beograda. Sporazum se odnosio na rekonstrukciju i modernizaciju jugoslovenskih oruzanih snaga.\nPoslednji od ovih sporazuma potpisao je pocetkom 2000.godine Marsal Sergejev i ubijeni jugoslovenski ministar odbrane, Pavle Bulatovic.\nIako je isti izvor odbio da precizira detalje tog sporazuma, naznacio je da je Rusija nedvosmisleno, konkretnim potezom, zaustavila realizaciju tog sporazuma.\n"Signal je bio vise nego jasan. Putinova administracija je poslala jasnu poruku i politickom i vojnom vrhu u Beogradu", dodaje isti izvor.\nPre svega, bila je to Putinova poruka svom ministarstvu odbrane da vise ne sme da se ponasa kao nezavisna struktura, vec da sve mora da bude usaglaseno sa ruskim ministarstvom inostranih poslova.\nOnda je doslo do srpsko - ruskih problema sa isporukom gasa. Ruski Gasprom je skoro tri puta smanjio isporuku gasa. To je uradio bez prethodnog obavestavanja Beograda.\nZvanicnici u Beogradu ne kriju zbog toga iznenadjenje. Jedan neimenovani funkcioner Naftne Industrije Srbije (NIS) rekao je krajem marta: "Ne znam zasto se to desilo, nikakvu najavu od Rusa za tako nesto nismo dobili. Do sada nisu pravili nikakav problem".\nIznenadjenje je bilo tim vece, jer su tokom zimskih dana Rusi isporucivali Srbiji gas na kredit, bez obzira na dug od 300 miliona dolara.\nNeposredno posle krize sa ruskim gasom, sef ruske diplomatije Igor Ivanov sastao se sa ambasadorom FR Jugoslavije u Moskvi, Borislavom Milosevicem, bratom jugoslovenskog predsednika Slobodana Milosevica. On je pozvao FRY da pokaze vecu fleksibilnost u odnosima sa medjunarodnom zajednicom u resavanju kosovskog pitanja.\nIvanov je dodao da Rusija podrzava predlog UN za siroku autonomiju Kosova unutar FRY, kao i da Beograd mora da ucestvuje u procesu stabilizacije Balkana.\nIzvori u Moskvi tvrde da je na zasedanju Kontakt grupe pocetkom aprila, Rusija izrazila solidarnost sa zapadnim drzavama, osudjujuci srpske pokusaje destabilizacije Crne Gore. Podrzala je tada kurs aktuelnog crnogorskog predsednika Mila Djukanovica.\nMoskva je osudila uvodjenje blokade Srbije prema Crnoj Gori i ocenila da taj potez Beograda produbljuje ionako slozenu situaciju.\n"Nastup Igora Ivanova u susretu sa Borom Milosevicem, problemi sa isporukom gasa, kao i podrska Crnoj Gori izazvala je pravi sok u Beogradu. Jos veci sok je usledio kada je u Moskvu pozvan Vuk Draskovic, kaze za IWPR izvor blizak srpskoj vladi.\nVuk Draskovic, lider opozicionog Srpskog pokreta obnove bio je prvi politicar iz Srbije koji je posetio Rusku Federaciju posle pobede Putina na predsednickim izborima 26. marta.\nPotparol SPO je rekao da se Draskovic sastao sa zvanicnicima ruskog ministarstva inostranih poslova i razgovarao o prevremenim izborima u Srbiji, Kosovu i Crnoj Gori kao i o ukidanju sankcija Saveznoj Republici Jugoslaviji.\nDraskovic je naknadno izjavio da je dobio rusku podrsku za ideju prevremenih izbora na svim nivoima. Sef ruske diplomatije naglasio je da se Rusija odlucno zalaze za demokratizaciju Srbije i da je protiv svih oblika terora i represija koje se sprovode u Srbiji.\nBeograd je brzo reagovao na ove diplomatske manevre Moskve.\nMilutin Stojkovic, predsednik Odbora za odbranu i bezbednost jugoslovenskog parlamenta i funkcioner vladajuce Socijalisticke partije Srbije (SPS) optuzio je ruskog ministra inostranih poslova da se "ulizuje" americkoj diplomatiji.\n"Ako je diplomatija Ivanova ogoljeno ulagivanje americkoj diplomatiji onda neka se time bavi na racun ruskih nacionalnih interesa", porucio je Stojkovic pred clanovima ruske Dume koji su boravili u zvanicnoj poseti Beogradu.\nBice da je serija nepromisljenih poteza najzad kostala Milosevica ruske podrske. Treba imati u vidu da je njegova politika prema Rusiji istorija pogresnih procena.\nKada je pokusan puc na Gorbacova, zvanicni Beograd je navijao za puciste koji su planirali ponovnu izgradnju sovjetske imperije.\nPosle toga, Beograd je podrzavao ekstremistu Zirinovskog, nadajuci se da bi dolazak takvog coveka na vlast u Rusiji od Srbije mogao napraviti nuklearnu silu. Srpski mediji bili su prepuni prica o tajanstvenom ruskom oruzju koje je Zirinovski navodno doneo Srbima.\nPosle Zirinovskog, nastupa period podrske komunistickom vodji Gennady Zyuganovu.\nRedefinisana spoljna politika Rusije moze znaciti i uvodjenje viseg stepena pragmatizma u odnosima Moskve prema svetu. Mozda je u pitanju namera Putina da pokaze Zapadu da se veza sa Srbijom bazira na cistom ekonomskom racunu, a ne emotivnoj ili etnickoj osnovi.\nMilosevicev rezim ce stoga biti primoran da se okrene dalekom Istoku i Kini u potrazi za novim saveznicima.


Srbija u finalu Evrovizije - OrangeStar Agency\nHomeMagazinSrbija u finalu Evrovizije\nOve godine Evrovizija se održava u Roterdamu, Holandiji. Pobednik 2019. godine, Dankan Lorens, pesmom „Arcade“ doneo je domaćinstvo svojoj zemlji, a naš PR Danijela Zebić za vas prati dešavanja sa lica mesta.\nIako je ove godine zbog pandemije, bilo izuzetno teško dobiti pristup Eurosongu, tim Osa na čelu sa Danijelom, našao se na spisku zvanica, zbog čega posebno zahvaljujemo organizatorima. Nakon druge polufinalne večeri u finale ovog takmičenja plasirane su Njemačka, Italija, Španija, Francuska, Velika Britanija i Holandija,Norveška, Izrael, Rusija, Azerbejdžan, Malta, Litvanija, Kipar, Švedska, Belgija i Ukrajina, Srbija, Albanija, Bugarska, Moldavija, Portugal, Island, San Marino, Švajcarska, Grčka i Finska.\nVoditelji su najprije saopštili da je Albanija prošla u finale i odmah zatim naveli Srbiju kao onu koja će nastupiti u subotu 22. maja u velikom finalu ovogodišnje Evrovizije.\nPredstavnice Srbije su očigledno osvojile Evropu enegičnim nastupom, te ne bi bilo čudno da u subotu osvoje prvo mesto.\nAhoj Arena, u kojoj se održava takmičenje, prima 16.000 ljudi, ali usled epidemološke situacije u publici će sedeti 3.500 ljudi koji moraju imati negativan test na korona virus.\nTradicionalno, šest zemalja automatski su kvalifikovane za Veliko Finale. Takozvana „Velika petorka“, koju čine Francuska, Nemačka, Italija, Španija, Ujedinjeno Kraljevstvo i zemlja domaćin – u ovom slučaju Holandija.\nSlogan ovogodišnjeg takmičenja Pesma Evrovizije je „Otvori se“ (Open up). Ideja je da se ljudi otvore jedni drugima, muzici, Roterdamu…\nZemlja koja je najviše puta otišla kao pobednik je Irska (sedam puta), a zatim Luksemburg, Francuska i UK (pet pobeda)\nNajuspešnija pesma od početka ovog takmičenja je „Waterloo“, koju je izvela čuvena ABBA 1974. godine\nNext articleKAKO DANAS IZGLEDA I ČIME SE BAVI ORNELA MUTI: U 66. godini i dalje je simbol ženstvenosti i seksepila!


U Beogradu je u organizaciji Francusko-srpske privredne komore, svečano otvorena Francuska nedelja u Srbiji.\nTom prilikom predstavnicima francuskih i srpskih kompanija obratio se ambasador Francuske u Srbiji Frederik Mondoloni, koji je istakao da je francusko-srpska poslovna zajednica motor bilateralnih odnosa dveju zemalja.\n"U maju i junu smo organizovali veliki regionalni forum Francuska-Balkan. Sada otvaramo Francusku nedelju sa tradicionalnim Božole vinom", rekao je Mondoloni na otvaranju te manifestacije koja se održava svake treće nedelje u novembru već šestu godinu za redom, a počela je svečanim dočekom mladog francuskog vina Novi Božole.\nPrema rečima predsednika Francusko-srpske privredne komore Dragoljuba Damljanovića, ova godina bila najaktivnija godina od kada je komora osnovana u Srbiji.\n"Imali smo puno aktivnosti i veliko interesovanje francuskih kompanija za poslovanje u Srbiji, kao i srpskih kompanija za širenje njihovog poslovanja u Francuskoj. Ova godina je bila i godina uspomena. Cela ova priča biće krinusana dolaskom francuskog predsednika početkom decembra, prvi put posle 18 godina", rekao je Damljanović.\nDirektorka Francusko-srpske komore Sanja Ivanić je istakla da je tema ovogodišnje Francuske nedelje "Digitalne uspomene", jer je namera da se sjedine dve važne teme, digitalizacija i obeležavanje 100 godina od završeteka Prvog svetskog rata.\nCilj Francuske nedelje, koja će trajati do 22. novembra, jeste promocija istorijskih, kulturnih i poslovnih veza između Francuske i Srbije.\nTokom Francuske nedelje biće organizovan edukativni kamp za srednjoškolce i studente Elektrotehničkog fakulteta, Fakulteta organizacionih nauka i Prirodno-matematičkog fakulteta, gastronomska radionica, biće održana i projekcija filma "Kapetan konan", koji je podsetnik na francusko-srpsko prijateljstvo, kao i Online sajam zapošljavanja.\nFrancusko-srpska privredna komora organizuje "Online sajam zapošljavanja"\nKinesko tržište se otvara za uvoznu robu


Ministarstvo: MBA Miljković po svim kriterijumima firma za belu listu\nI drugi dan zaredom pitanje zbog čega preduzeće MBA Ratko Mitrović Niskogradnja, koje svojim zaposlenima duguje šest mesečnih zarada od prošle godine i osam naknada za prevoz i dalje dobija državne poslove, ostalo je bez odgovora.\nDeo radnika žalio se Danasu pre dva dana da im nije isplaćeno šest zarada od prošle godine, a u MBA RMN se ovo ne dešava prvi put. Tokom rekonstrukcije kružnog toka na Slaviji i Ruzveltove ulice u Beogradu radnici su u nekoliko navrata tokom leta 2017. štrajkovali zbog neisplaćenih zarada i doprinosa.\nUprkos tome, kao i slučajevima mobinga u ovoj, ali i drugim firmama u vlasništvu istog čoveka, Branka Miljkovića, država nastavlja da mu poverava velike državne projekte. Umesto odgovora na konkretno pitanje, iz Ministarstva građevinarstva dobili smo potvrdu da se MBA RMN nalazi na beloj listi, o čemu smo juče i pisali.\n– U skladu sa prikupljenim podacima, sa stanjem na dan 30. septembar 2018. privredni subjekt MBA-Ratko Mitrović Niskogradnja nalazi se na tzv. „beloj“ listi, na 22 mestu. Razloženo po kriterijumima, broj zaposlenih na neodređeno vreme iznosi 173, na određeno 183, a na osnovu ugovora dva zaposlena. Privredni subjekt nema evidentiranih ni težih ni lakših povreda na radu, kao ni evidentiranog radnika na crno – ističe se u odgovoru Ministarstva građevinarstva Danasu.\nMeđutim, nijednim od kriterijuma koji su predviđeni ovom bodovnom listom, a ima ih ukupno sedam, nije obuhvaćeno to što poslodavac mesecima ne isplaćuje zarade i doprinose radnicima. Osim toga, račun MBA RMN je pre dva meseca bio u blokadi većoj od 300 miliona dinara.\nSve ovo, kao i podatak da se matična firma Branka Miljkovića „MBA Miljković“ Merošina kao stopostotni vlasnik MBA RMN, nalazi na tek 459. mestu liste, odnosno u „crnoj“ zoni liste kojom se meri kvalitet građevinskih preduzeća u Srbiji, očigledno nije dovoljno da bi se ovo preduzeće našlo na listi nepoželjnih za dobijanje državnih poslova.\nPredsednik Samostalnog sindikata zaposlenih u građevinarstvu Saša Torlaković za Danas kaže da oni godinama upozoravaju na poslovanje MBA Ratko Mitrović – Niskogradnja.\n– Ukazujemo na anomalije u tom preduzeću već dugo, godinama. Na maltretiranje predsednika sindikata, na neplaćanje poreza, neisplaćivanje zarada i doprinosa, fizičko razračunavanje sa radnicima, mobing. Obraćali smo se zbog toga svim nadležnim institucijama – ističe Torlaković.\nNJihovim apelima, kako kaže, jedino se odazvala inspekcija rada, kojoj su u utorak ponovo pisali povodom najnovijeg slučaja radnika kojima nisu isplaćene zarade za polovinu 2018. godine. I Danas je pisao inspekciji rada ovim povodom, ali od njih još nismo dobili odgovor.\nPoreski dugovi MBA – tajna\nU zavisnosti od toga koliko poena prikupe na osnovu sedam kriterijuma građevinska preduzeća su raspoređena na „beloj“ i „crnoj“ listi. Pozitivni poeni prikupljaju se za broj zaposlenih na neodređeno i određeno, kao i za one koji su angažovani na osnovu ugovora o privremenim i povremenim poslovima.\nNegativne poene vuku kriterijumi kojim se mere teže i lakše povrede na radu, rad na crno, kao i dug preduzeća. Jedini negativni poeni koje je krajem septembra (kada je rađen poslednji presek) MBA RMN imao su oni na osnovu dugovanja firme, međutim zbog člana 7. Zakona o poreskom postupku ovi podaci se smatraju „tajnim podatkom“.


Na kantonalnom takmičenju zavarivača: Učenik MSŠ Teočak Dževad Haračić zauzeo treće mjesto • Informativni Portal Teočaka\nNa kantonalnom takmičenju zavarivača: Učenik MSŠ Teočak Dževad Haračić zauzeo treće mjesto\nU organizaciji Instituta za zavarivanje d.o.o. Tuzla i JU Srednje mašinske škole Tuzla proteklog vikenda organizovano je Prvo kantonalno takmičenje zavarivača na kome je učestvovalo 20 takmičara iz 10 srednjih škola Tuzlanskog kantona.\nMeđu njima našla se i Mješovita srednja škola Teočak čiji je takmičar Dževad Haračić zauzeo treće mjesto, iza srednjih škola iz Tuzle i Banovića. Time su teočanski zavarivači ponovo pokazali da su u samom vrhu po kvalitetu svoga znanja i vještina u BiH stečenih kroz srednju školu, jer su i ranijih godina na državnim takmičenjima često ostvarivali zavidne rezultate.\nNa otvaranju ovog takmičenja direktor Instituta za zavarivanje Seid Zulić kazao je kako tržište BiH a i evropskih zemalja vapi za zavarivačima kojih da na biroima za zapošljavanje Tuzlanskog kantona skoro da i nema. Učenicima takmičarima je poručio da su odabrali jedno od najplaćenijih i trenutno najtraženijih zanimanja, tako da se za svoju radnu budućnost ne trebaju da brinu.\nTragedija na jezeru Sniježnica: U požaru na vikendici izgorjele tri osobe


Makroekonomska stabilnost, reforma javne administracije i vladavina prava stubovi su dugoročnog razvoja Srbije, a ne samo uslovi za punopravno članstvo u EU.\nTo je istakla premijerka Ana Brnabić u razgovoru sa predsedavajućim Komiteta za spoljne poslove (AFET) i izvestiocem Evropskog parlamenta za Srbiju, Dejvidom Mekalisterom.\n"„Sveobuhvatne reforme su prvenstveno u interesu građana Srbije", naglasila je Brnabić i izrazila očekivanje da će izveštaj Evropskog parlamenta o napretku Srbije, koji se očekuje krajem novembra, biti pozitivan.\nDodala je da je svesna da predstoji još dosta posla u oblasti jačanja vladavine prava i postizanja napretka u poglavljima 23 i 24.\nBrnabić je objasnila da se posvećeno radi na reformi pravosuđa i da će se finalna verzija ustavnih amandmana, usklađena sa sugestijama Venecijanske komisije, ubrzo naći u skupštinskoj proceduri.\nU razgovoru je istaknuto da je posvećenost pregovorima Beograda i Prištine ključna za dalji napredak i očuvanje stabilnosti Srbije i celog regiona, i izraženo uverenje da će se dijalog nastaviti u cilju pronalaženja trajnog i održivog rešenja.\nIzvestilac Evropskog parlamenta pohvalio je napredak Srbije i napore vlade da nastavi sprovođenje najvažnijih reformi.\nNaglasio je da je Srbija lider u regionu kada su u pitanju ekonomske reforme i pohvalio posvećenost vlade da vodi otvoren dijalog sa predstavnicima civilnog sektora i medijskih i novinarskih udruženja.\nVažno je da ohrabrimo Srbiju na njenom putu ka Evropskoj uniji i pružimo podršku u svim oblastima gde postoji prostor za napredak“, ocenio je Mekalister.\nMekalister je rekao da je Srbija, sa otvorenih 14 poglavlja, na dobrom putu ka Evropskoj uniji i dodao da će insistirati da se na narednoj Međuvladinoj konferenciji Srbije i Evropske unije otvori što više novih poglavlja, saopšteno je iz Vlade Srbije.


Prizivanje ni pobjede ni poraza : Vučić spreman za kompromis na Kosovu | Kliker.info\nPrizivanje ni pobjede ni poraza : Vučić spreman za kompromis na Kosovu\nAko napravimo osovinu mira i stabilnosti na liniji „sjever-jug“ na Zapadnom Balkanu, između dva najveća naroda, Srba i Albanaca, u narednih 100 godina riješili smo 80 posto naših političkih problema, kazao je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić .\nOn je najavio kako će u septembru pokušati dodatno da „institucionalizujemo unutrašnji dijalog u svim forumima“.\n„Ostaje nam još bitan odnos sa Bošnjacima. Sve ostalo ćemo držati pod kontrolom“, rekao je Vučić za TV Pink, objašnjavajući zašto smatra izuzetno važnim unutrašnji dijalog o Kosovu na koji je pozvao najširi krug aktera društvenog i političkog života u Srbiji.\nStoga je, istakao je, spreman učestvovati u pronalaženju kompromisnog rješenja kada je riječ o Kosovu, rješenja koje bi bilo nezadovoljavajuće za obje strane „jer samo takvo i može da bude kompromisno“, te ukazao kako „mi danas ne odlučujemo samo o našoj prošlosti, već i o svojoj sadašnjosti i budućnosti“.\nVažno je, rekao je Vučić, da sa Albancima imamo dobre odnose i da ih uredimo jednom za svagda, a ne da držimo zamrznut konflikt.\nPredsjednik Srbije je naveo kako njegova nada nije velika, ali da postoji, te kako u otvaranje takvog pitanja ne bi ni ulazio da nema takvu nadu.\n„Ovo sam rekao, iako znam da kakav god kompromis da napravite, da vam to Srbija neće oprostiti i znam kakve su posledice lične i političke onoga ko u tome učestvuje“, podvukao je on.\nTu se, dodao je, postavlja suštinsko pitanje – hoćemo li imati dovoljno hrabrosti da sebi pogledamo u oči i kažemo „ovo je realno, ovo nije“ i dovoljno hrabrosti da kažemo – ne može neko što je nešto nametao da prođe samo zato što on misli da tako mora da prođe, a da ne ponudi ozbiljnu argumentaciju, već da sučelimo sve argumente i da dođemo određnih rješenja.\nNa konstataciju kako su se uglavnom čula dva mišljenja, jedno da treba zadržati status quo, a drugo da treba Kosovo predati Albancima, te upitan šta je realno stanje za Srbiju, Vučić je rekao kako se sve možda može podijeliti u te dve grupe, ali je primijetio i kako nisu baš svi spremni čuti sve.\n„Možda možete u te dve glavne grupe da podelite, ali videćete naročitu nervozu u pojedinim medijima na ono što je izgovorio Dačić. Takvu nervozu, za mene je interesantno, nije izazvalo ni to da nikad ništa ne treba da se menja, a ni to da treba sve da damo Albancima i da priznamo sve. To mi govori o činjenici da nisu baš svi bili spremni da slušaju i da čuju baš sve“, rekao je Vučić.\nUkazao je kako nema gotovih rješenja i kako neće biti lakih rješenja, ali „da je za nas važno da dijalog pokušamo dodatno da institucionalizujemo od septembra u svim forumima“.\n„Svi govorimo samo o srpskom interesu i šta dobijamo u ternutku, a mislim da je važno da sa Albancima imamo dobre odnose, da ih uredimo jednom za svagda, a ne da držimo zamrznut konflikt“, rekao je Vučić.


Dodik: Odluka Schmidta se neće provoditi u RS-u\nZakonom je bilo propisano da se nepokretna imovina u RS-u, uključujući šume, rijeke i obradivo zemljište upisuje kao entitetska a ne državna\nBiH 15.04.2022, 11:53\nLider bosanskih Srba Milorad Dodik najavio je da neće provoditi odluku visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini u Republici Srpskoj.\nPrema pisanju Klix-a, Dodik je najavio da neće provoditi odluku visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini o poništavanju zakona koji se propisuje upis nepokretne imovine u RS-a kao vlasništvo entiteta.\n- Zakon će se sprovoditi onako kako i piše u njemu, republički organi tu imaju svoje obaveze. Nijednu njegovu (op.a. Christian Schmidt) odluku nećemu objaviti u službenom glasniku, što znači da neće biti primjenjiva u RSu, kazao je Milorad Dodik član Predsjedništva BiH i lider SNSDa.\nZakon o nepokretnoj imovini, čiju je primjenu suspendovao visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini, Narodna skupština Republike Sprske usvojila je 10. februara i u suprotnosti je sa ranijim relevantnim odlukama Ustava BiH. Podsjetimo, zakonom je bilo propisano da se nepokretna imovina u RS-u, uključujući šume, rijeke i obradivo zemljište upisuje kao entitetska a ne državna.\n#MILORAD DODIK #CHRISTIAN SCHMIDT #RS #BIH


Nasledstva Wien - Udruženje građana Privileg\nŽelite da Vaši naslednici dobiju sve po Vašoj želji ili ste lično Vi naslednik?\nUdruženje „Privileg“ je tu za sastavljanje testamenta i regulisanje naslednih pitanja!\nNiko ne voli da misli o svojoj smrti. Ipak odgovorni ljudi se bave ovom temom na vreme. Mnogi imaju imovinu ili novac ovde u Austriji i želeli bi da regulišu svoje nasledstvo. Advokat specijalizovan u naslednom pravu može se pobrinuti za sastavljanje Vašeg testamenta kao i za zvaničnu registraciju istog.\nTakođe je moguće da i Vi kao naslednik imate problema ili sumnje.\nAdvokati koji rade zajedno sa Udruženjem „Privileg“ će Vas rado posavetovati pro bono.\nNajčešća pitanja naših članova o testamentu i nasledstvu u Austriji:\nKako i kada treba sastaviti testament?\nDa li je neophodno da sastavim testament?\nDa li mi je potreban advokat za sastavljanje testamenta?\nKako mogu biti siguran da će moja volja biti ispoštovana nakon moje smrti?\nKo ima pravo da nasledi u Austriji i pod kojim uslovima?\nDa li moram da prihvatim nasledstvo, čak i ako nasledim dugove?\nŠta se dešava ako odbijem nasledstvo?\nNaslednici u Austriji, biti naslednik u Austriji, testament u Austriji, sastavljanje testamenta u Austriji, registracija testamenta u Austriji, advokat za nasledno pravo u Austriji, nasledno pravo, prihvatanje nasledstva, odbijanje nasledstva


UNS: Opština Knjaževac nije sprovela po zakonu konkurs za sufinansiranje medija | ZA media\nUdruženje novinara Srbije (UNS) upozorava da konkurs za projektno finansiranje medija u Knjaževcu nije sproveden u skladu sa Zakonom o javnom informisanju i medijima. Zakonom je predviđeno i da se „većina članova komisije imenuje na predlog novinarskih i medijskih udruženja ukoliko takav predlog postoji i ukoliko predložena lica ispunjavaju zakonom predviđene uslove“.\nKako je UNS-u rečeno u ovoj opštini, “informacija o sastavu Komisije je bila na sajtu, ali je sada verovatno sklonjena, a poziv UNS-u da predloži člana Komisije je sastavljen, ali nemaju informaciju da li je ikada poslat”.\nUNS podseća da po Zakonu o javnom informisanju i medijima, članovi Komisije za sprovođenje javnog konkursa moraju biti “iz reda nezavisnih stručnjaka za medije i medijskih radnika koji nisu u sukobu interesa i ne obavljaju javnu funkciju.”\nSaoštenje Udruženja novinara Srbije (UNS) možete pogledati ovde.\nKategorije: Vesti\tTagovi: Knjažavac, Konkurs za sufinansiranje medija, UNS\tKomentari


» Svratište za decu ulice\n1. mart 2016. Blog: Centar za integraciju mladih\nU Svratišta za decu dolaze deca od pet do 15 godina koja žive i rade na ulicama Beograda. Stižu iz takozvanih iz neformalnih naselja i u najvećem broju slučajeva bave se prosjačenjem na ulici. Ona su, zbog načina na koji provode vreme na ulici i uslova u kojima žive, svakodnevno izložena mnogim rizicima i problemima kao što su nedostatak osnovnih potrepština, neadekvatna ishrana, visok nivo rizika od različitih povreda, a sa druge strane diskriminacija, nedostatak izbora, odrastanje pod stresom i nerazvijeni stabilni i zdravi odnosi sa odraslima ali i sa vršnjacima.\nU Svratište deca mogu da odmore i provedu struktuisano vreme, održavaju ličnu higijenu, dobiju adekvatan obrok, edukuju se i dobiju podršku u sticanju osnovnih životnih veština, te učestvuju u različitim kreativnim i edukativnim aktivnostima. Podršku im svakodnevno pruža stručni tim koji čine specijalni pedagozi, socijalna radnica, psihološkinja, medicinska sestra, pravnik i terenske radnice.\nSvakodnevna podrška deci\nSvratištase nalazena dve lokacije u Beogradu – Krfska 7a, na opštini Zvezdara i Bulevar Arsenija Čarnojevića 145 na Novom Beogradu. Tu je organizovana dnevna usluga u koju dolazi preko 250 dečaka i devojčica uzrasta od pet do 15 godina radnim danima od 8 do 18h, a vikendom od 11 do 16h.\nPored podrške i aktivnosti koje su deci na raspolaganju u samom prostoru Svratišta, tim terenskih radnica svakodnevno obilazi njih i njihove porodice i na taj način ostvarujemo posebnu vrstu odnosa poverenja i ulogu specifičnog servisa za pružanje svih informacija koje zanimaju kako njih tako i sve druge stanovnike naselja koja posećujemo. Terenske aktivnosti trenutno se ralizuju u preko 20 neformalnih naselja.\nSvaki segment programa rada sa svakim korisnikom prilagođava se u odnosu na analizirani stepen podrške koji je detetu potreban. Svako dete ima svoj individualni plan aktivnosti koji se revidira na tri meseca ili ranije ukoliko je neophodno, a u saradnji sa nadležnim Centrom za socijalni rad.\nInkluzija podrazumeva pravo svakog deteta na obrazovanje, počev od predškolskog uzrasta, do visokog obrazovanja. Ona obuhvata podršku deci sa smetnjama u razvoju, deci sa invaliditetom, deci iz marginalizovanih grupa i darovitoj deci.Inkluzija znači da, shodno svojim mogućnostima, svako dete treba da napreduje i uspešno usvaja gradivo. Inkluzija podrazumeva da se svakom detetu prilagode nastavni sadržaji i proceni brzina usvajanja istog.\nJedan od najvažnijih segmenata rada Svratišta je posredovanje i stalna podršku prilikom upisa u školu i pohađanju iste čime deca vremenom umanjuju i postepeno prestaju sa aktivnostima rada i/ili života na ulici.\nUsluge Svratišta za decu na obe lokacije u Beogradu trenutno koristi 258 korisnika. Od ukupnog broja korisnika njih 217 je uključeno u obrazovni sistem.\nPreko 60% dece koja su uključena u obrazovni sistem redovno je na nastavi i uspešno završava razrede, odnosno upisuje naredne. Oko 40% od ukupnog broja dečaka i devojčica koji su uključeni u sistem obrazovanja (217) nije redovno na nastavi i sa njima i njihovim porodicama svakodnevno se radi na predstvaljanju važnosti obrazovanja i redovnog prisustva na nastavi.\nKorisnici Svratišta za decu upisani su u preko 30škola. Pohađaju redovne osnovne škole (50%), osnovne škole za obrazovanje odraslih (47%) i specijalne škole (3%).\nNajčešći razlozi za neredovno prisustvo dece na nastavi su često menjanje mesta stanovanja (porodice nekoliko meseci provedu u Beogradu, pa nekoliko meseci u nekom drugom gradu u Srbiji), rad na ulici kao doprinos kućnom budžetu i gubljenje prava na redovno školovanje zbog čestog ponavljanja razreda.\nVažno je pomenuti i da je još jedan od razloga zašto deca zvanično nisu uključena u obrazovni sistem i taj što prerastu upis u redovnu osnovnu školu (imaju devet godina), a i dalje nisu uzrasno stasali za upis u osnovnu školu za obrazovanje odraslih (od deset godina). Međutim, osnovne škole za obrazovanje odraslih deci izlaze u susret, pa dozvoljavaju da dete krene na nastavu, ali potvrdu da je redovan učenik može da dobije tek kada napuni deset godina. U ovom segmentu sistem ne definiše najjasnije status dece koja nisu stasala za upis u osnovnu školu za obrazovanje odraslih, a i bilo kog od gore navedenih razloga ne mogu da pohađaju redovnu osnovnu školu.\nPravovremena podrška je od ključnog značaja\nKada sa decom ragovaramo o iskustvima koja donose iz škole, ona su najčešće pozitivna. Deca se u većini slučajeva ne osećaju isključeno iz grupe. Ono što je važno, posebno deci koja su upisana u redovne osnovne škole, jeste da im odeća za školu bude čista, da imaju ranac i školski pribor, da se uvek pre škole okupaju i budu uredni. Svratište im pruža mogućnost da zadovolje sve ove potrebe i najveći broj korisnika pre škole obavezno poseti Svratište. Još važniji segment podrške u smislu obrazovanja je podrška prilikom savladavanja školskog gradiva. Deca često na samom času ne savladaju gradivo koje se predaje, pa je potrebno sve to još jednom proći nakon škole, uz podršku volontera u Svratištu i stručnog tima. Pored ovoga, uvek je važno da domaći zadatak bude napisan i da se ostali vannastavni zadaci koje dete dobije odrade na vreme.\nIz iskustva Centar za integraciju maldih naučeno je da je pravovremena podrška deci od ključnog značaja za uključivanje u sistem obrazovanja i tokom školovanja.\nO Centru za intergraciju mladih\nCentar za integraciju mladih (CIM) je udruženje građana registrovano 2004. godine sa misijom da u konsultaciji sa decom i zajednicom doprinese stvaranju inkluzivnog društva, putem unapređenja postojećih i kreiranja novih mehanizama, koji omogućavaju jednake šanse za razvoj kapaciteta svakog pojedinačnog deteta uključenog u život i/ili rad na ulici i deteta koje je u riziku da to postane.\nOd 2005. godine CIM aktivno radi sa decom koja su uključena u život i/ili rad na ulici na teritoriji Beograda, a istovremeno sarađuje sa institucijama i organizacijama u drugim gradovima i zemljama u regionu. Jedan od najvažnijih projekata je Svratište za decu.\nEvropska škola debate: Da li predsednik Evropske komisije treba da bude biran na direktnim izborima?


Vesti online / Vesti / Svet / Rama ratuje sa albanskim predsednikom: Intervju Iljira Mete za grčku televiziju je šokantan\nRama ratuje sa albanskim predsednikom: Intervju Iljira Mete za grčku televiziju je šokantan\nIljir Meta u subotu je dao intervju za grčku televiziju u kojem je kazao da je Rama "u nestabilnim i lošim odnosima" sa svim susedima.\nEdi Rama razočaran izjavama Iljira Mete\nAlbanski premijer Edi Rama u nedelju je putem Fejsbuka kritikovao novoizabranog predsednika Albanije Iljira Metu, zbog, kako je naveo, “šokantnog intervjua” koji je Meta u subotu dao za grčku televiziju u kojem je kazao da je Rama “u nestabilnim i lošim odnosima” sa svim susedima.\n- Intervju Iljira Mete za grčku televiziju bio je šokantan! Kako je moguće da jedan albanski predsednik grdi premijera kao da je ekstremista iz susedstva - napisao je Rama na ovoj društvenoj mreži, prenosi ATA.\nAlbanska agencija navodi da je Meta, upitan u vezi sa odnosima koje ima sa Ramom tokom intervjua za grčki televizijsku mrežu "Star", kazao da "pre svega treba imati na umu da je, na žalost, premijer Rama u nestabilnim i lošim odnosima sa svima, uključujući Grčku, ali ne samo Grčku, već i ostale susede".\nMeta bi dužnost predsednika Albanije zvanično trebalo da preuzme 24. jula, a on još vrši dužnost predsedavajućeg nacionalnog parlamenta.\n* Dojče vele: Rama kao bos svih Albanaca\n* Tači zbog Srbije kritikuje Johanesa Hana\n* "Zapadni Balkan je kao ključ za bezbednu EU"\nSVET Korak ka "carinskoj uniji Kosova i Albanije"\nSVET Rama optužio Metu da krši ustav\nSVET Rama se pravda: Izjava izvučena iz konteksta


Beloglavi sup umesto Tesle - InfoVranjske\nBeloglavi sup umesto Tesle\nTrebalo je, zapravo, da ponudi nešto osvežavajuće i zanimljivo što će predstavljati Srbiju i sva njena bogatstva na najbolji mogući način svuda u svetu. Tako je počeo da kreira novčanice\nVranjanac Miloš Zlatanović, student završne godine Fakulteta primenjenih umetnosti u Beogradu, poslednjih dana je zbog inovativnog i na društvenim mrežama popularnog dizajna srpskih novčanica na meti nacionalnih i regionalnih medija.\nCela država, kako objašnjava Miloš, krenula je poslednjih nekoliko dana u raspravu na društvenim mrežama zbog nečega što mu je prvenstveno bio običan zadatak na fakultetu.\n– Iz predmeta „grafičke komunikacije“ dobio sam zadatak da uradim likovno rešenje za izradu novčanica van svih pravila i šablona – započinje naš sagovornik.\nTrebalo je, zapravo, da ponudi nešto osvežavajuće i zanimljivo što će predstavljati Srbiju i sva njena bogatstva na najbolji mogući način svuda u svetu. Tako je krenuo sa ugroženim životinjskim vrstama na koje smo svi, kako kaže, zaboravili pa je na 50 dinara stavio beloglavog supa, a na 100 dinara mrkog medveda. Na poleđini novčanica stavio je stilizovane predele staništa ovih životinja.\n– „Zapalio“ mi se facebook, kontaktiralo me mnogo ljudi iz Srbije i sveta i poslednjih dana nekoliko novinskih redakcija.\nIako je Miloš svoj rad postavio na sajt www.behance.net još početkom februara ove godine, tek u poslednjih desetak dana privlači pažnju medija. Rad je postavio u nadi da će neko prepoznati njegov trud, da bi nekoliko meseci kasnije stranica Fubiz, koja se bavi umetnošću i ima preko milion i sedam stotina hiljada pratilaca, prepoznala potencijal ovog dizajna i podelila link sa Miloševim novčanicama na svoj profil.\n– Jedni su oduševljeni i rado bi koristili novčanice, dok drugima smeta što su sa novčanica skinuti Mokranjac i Tesla, a stavljeni beloglavi sup i mrki medved.\nMnogo nacionalnih medija objavilo je Milošev rad sa senzacionalnim naslovima, predstavljaju ga kao nekoga ko je zbog dizajna novčanica podelio srpsku javnost.\n– Video sam dosta negativnih komentara i uvreda na društvenim mrežama ali sam se fokusirao na pozitivne i konstruktivne kritike. Ovo je samo početak jednog koncepta i nije nikakvo izbacivanje Mokranjca i Tesle niti bilo koje druge naše značajne istorijske ličnosti.\nKako objašnjava, ideja je dizajn novčanica sa značajnim istorijskim ličnostima za Srbiju, ali i sa sportistima, životinjama, biljkama, planinama, rekama i drugim bogatstvima koje njegova zemlja ima.\n– Ako su na novčanicama od 50 i 100 dinara životinje, zašto na 500 ne bi mogao da bude Vuk Karadžić, na 1.000 Novak Djoković, na 2.000 Nikola Tesla, a na kovanicama recimo Pančićeva omorika i druga prirodna bogatstva?\nZbog naslova u medijima, čitaoci su stekli utisak da se radi o zvaničnom predlogu za izmenu izgleda novčanica, da bi se na kraju i sama Narodna banka Srbije oglasila. Kako stoji na sajtu Kurira, iz NBS su odbili da komentarišu Milošev predlog i da li će ga razmotriti, ali ističu da bi motivi na novčanicama trebalo da predstavljaju srodnu celinu i ujednačen manir likovnih rešenja.\nKada su likovna rešenja novčanica ostalih država u pitanju, Milošu se najviše sviđaju norveške:\n– Kreću se u pravom smeru, izbegavaju šablone i kreiraju nešto novo i vredno. Na njima su predeli iz zemlje i obeležja i životinje dok su isti motivi na poleđini, ali pikselizovani – objašnjava.\nDodaje da njemu nije bitno hoće li ili neće biti istorijskih ličnosti na novčanicama i koje će to ličnosti biti, već da je u pitanju likovni aspekt.\n– Ipak nisu samo istorijske ličnosti obeležje jedne zemlje. I Norvežani, evo i susedna Makedonija imaju lepe novčanice i mnogo značajnih istorijskih ličnosti, ali se nisu odmah za njih uhvatili.\nMiloš je na završnoj godini Fakulteta primenjenih umetnosti u Beogradu. Pored grafičkog dizajna, bavi se animacijom, ilustracijom, crtanjem, muzičkom produkcijom a kad god ima slobodnog vremena posvećuje ga sportu. Prve korake u svet umetnosti napravio je u vranjskoj Školi animiranog filma a zatim u Likovnoj radionici.


QOSHE - Građani misle da Evropa podržava krađu i medijski mrak - Borko Stefanović\nGrađani misle da Evropa podržava krađu i medijski mrak\nPišem ti iz Srbije koja već osam godina životari u Vučićevoj diktaturi.\nZnam, reći ćeš, ima sve to u Izveštajima Evropske komisije, Fridom hausa i Evropskog saveta, kao i u Izveštajima specijalizovanih organizacija, kao što su Reporteri bez granica, Institut u Bazelu…\nI tačno je, sve tamo piše, ali niko se na te reči više ne obazire.\nPesnik o nama kaže: „Ovo je ovde Balkan, mirisni cvet, pomalo nerazumljiv za ceo svet.“\nI znam ja, nije nas lako razumeti, često deluje da smo opterećeni viškom istorije i mržnje prema bliskim narodima u okruženju, da smo tek izašli iz ratova i ludila. Ipak, nije lako razumeti ni vas, naše evropske prijatelje.\nVaša odluka da zaustavite proces proširenja EU je direktno proizvela nestabilnost čitavog regiona koju najbolje možete videti u parlamentima Zapadnog Balkana.\nZa samo nekoliko dana zapadnobalkanske stabilokratije su dokazale svoju........


ŠOK NA SUĐENJU: MILOŠEVIĆEV ČOVJEK OD NAJVEĆEG POVJERENJA BIO AGENT CIA | RTV Slobomir\nBivši ambasador Velike Britanije u Srbiji ser Ajvor Roberts danas je svjedočio pred međunarodnim sudom u Hagu da je nekadašnji šef Službe državne bezbjednosti (SDB) Srbije Jovica Stanišić bio “tajni agent Centralne obavještajne agencije (CIA)” Sjedinjenih Američkih Država.\nNa suđenju Stanišiću i operativcu SDB Srbije Franku Simatoviću-Frenkiju, optuženim za zločine nad nesrbima u Hrvatskoj i BiH, ambasador Roberts je, kao svjedok Stanišićeve odbrane, sugerisao da je pouzdana informacija da je Stanišić bio “tajni agent CIA”, koju je objavio 2016. u svojoj knjizi “Razgovori s Miloševićem”.\nNa pitanje tužioca Daglasa Stringera o poreklu i zasnovanosti te informacije, Roberts je odgovorio da mu britanska vlada “nije dozvolila da govori o tim stvarima” i da je “nedavno” upozoren da mora poštovati zakon o službenoj tajni. Podsjećajući da je zvanični London odobrio sadržaj ambasadorove knjige prije nego što je ona objavljena, tužilac Stringer je pitao da li je ta “informacija pouzdana”, na šta je svjedok uzvratio: “Vi prosudite”.\n“Hoćete li da kažete da se ne smemo osloniti na tu informaciju?”, insistirao je tužilac. “Ja bih se, sasvim sigurno, oslonio na sve što piše u knjizi”, odgovorio je Roberts, koji je u Beogradu službovao od 1994. do 1997. Upitan “šta je britanska vlada znala o Stanišiću”, svjedok je kazao da “ne želi da ulazi u to”, budući da je uslov za njegovo svjedočenje bio da ne bude pitan o “prikupljanju obavještajnih podataka”.\nRoberts je, međutim, rekao da je Stanišić bio “zastrašujući šef tajne policije” tadašnjeg predsjednika Srbije Slobodana Miloševića.\n“Stanišić je znao gdje su tijela zakopana”, rekao je Roberts, ne precizirajući da li koristi stilsku figuru za tajnu u engleskom jeziku ili misli doslovno. Naglasio je da je Stanišić “ukoliko bi bio primoran, mogao otkriti po Miloševića izuzetno neugodne stvari”, ali je odbio da detaljnije obrazloži, pozivajući se na instrukcije Forin ofisa.\nKao dokaz za Stanišićevu moć i bliskost s Miloševićem, Roberts je ispričao šta mu je predsjednik Srbije rekao 1995. tokom krize koju su izazvali Srbi uzimanjem pripadnika Unprofor za taoce.\n“Milošević mi je rekao: 'Stanišić (koga je poslao u Republiku Srpsku) će reći Radovanu Karadžiću da ću ga ubiti, ako ne oslobodi taoce. Karadžić zna da to mogu da uradim'“, posvjedočio je britanski diplomata, dodajući da je Stanišić imao moć da tu poruku prenese.\nNa pitanje tužioca da li je Stanišić pomogao Miloševiću da stvori srpske “državice u Hrvatskoj i BiH”, svjedok je rekao da “pretpostavlja” da je tako.\nAmbasador je kao “vjerovatno tačnu” prihvatio sugestiju tužioca Stringera da je Milošević 1991-92 “prihvatio etničko čišćenje” koje su počinile srpske snage u Hrvatskoj i BiH.\nPo Robertsovom tumačenju, Milošević to nije činio iz “nacionalističkih” pobuda, već je srpski nacionalizam koristio “cinično”, kao sredstvo za učvršćivanje svoje moći nad Srbima, ne samo u Srbiji, nego i van nje. Za ratne zločine, Milošević je redovno okrivljavao “mali broj paravojski”, ali nije odgovarao na Robertsovo pitanje “ko ih je opremio, obučio i poslao na ratište”.\n“Milošević je siguno bio uključen u omogućavanje svega toga”, kazao je svjedok, uz opasku da su Arkanove aktivnosti 1994. počele da izazivaju “ozbiljnu Miloševićevu zabrinutost”.


Država otpisuje kamate na dugove za struju potrošačima : Nadlanu.com\nObjavljeno 13. feb 2013. / 20:53:21\nVlada Srbije usvojila je odluku o otpisu kamata na dugovanja za struju građana i privrede, rekla je ministarka energetike Zorana Mihajlović. Prema njenim rečima, to podrazumeva i obavezu dužnika da sa EPS-om dogovore otplatu duga na rate i istovremeno redovno plaćaju tekuće obaveze.\n"Odluka važi za sve", naglasila je Mihajlovićeva u izjavi novinarima posle prve radionice Srpsko-italijanskog poslovnog saveta.\nKako je dodala, predviđeno je i da kao krajnja mera onima koji ne poštuju dogovor bude isključena struja. "Moramo da zavedemo red jer se često dešava da solventna preduzeća ne plaćaju struju. To više ne može da se dešava", rekla je ona.\nMihajlovićeva je ukazala da se često događa da su kamate veće od samog iznosa duga i da svi koji mogu da plate struju to moraju da rade, a da će socijalno ugroženi biti zaštićeni.\nOna je dodala da je odluka o otpisu kamata na dugovanja za struju doneta na jučerašnjoj sednici Vlade i da bi sledeće nedelje trebalo da je potvrdi Upravni odbor EPS-a, i zatim da se primenjuje.\nUkupna dugovanja građana i privrede za struju su oko 120 milijardi dinara, i po pola duguju privreda i stanovništvo. U tom iznosu dugovanja starija od 60 dana su 80 milijardi dinara, a veliki deo tog iznosa čine kamate.\nPoziv EPS-u da reši probleme\nMinistarka je rekla da je uputila pismo generalnom direktoru EPS-a i predsedniku Upravnog odbora te kompanije u kojem traži da reše probleme u tom javnom preduzeću.\n"Ako poslovodstvo i Upravni odbor nisu u stanju da to urade, onda će država i ja kao ministar tražiti odgovornost i upotrebiti sva zakonska sredstva da se odluke sprovedu", rekla je Mihajlovićeva.\nOna je istakla da ne bi volela da vidi promene u poslovodstvu i Upravnom odboru EPS-a, ali da je interes građana, privrede i države iznad interesa pojedinaca.\nMinistarka je istakla da je država stvorila ambijent da se problemi EPS-a reše, iako ne upravlja EPS-om već je vlasnik tog preduzeća.\nOna je podsetila da je u novembru Vlada Srbije usvojila polazne osnove za restrukturiranje i korporativizaciju EPS-a, koja znači promenu načina upravljanja i koju poslovodstvo mora da primeni.\n"EPS neće bankrotirati", rekla je ona i istakla da je to nacionalni resurs koji ne treba da bude "poštapalica" nikome.\nMihajlovićeva očekuje da će uskoro biti formiran nadzorni odbor u EPS-u, u skladu sa novim Zakonom o javnim preduzećima, ali nije mogla da precizira kada će to da bude.\nMinistarka je dodala da su svi otpori restrukturiranju EPS-a zapravo "otpori protiv građana Srbije". Ona je ponovila da privatizacije EPS-a neće biti.


Zbog hapšenja kurira porasle cijene droge – #piskaralo.me\nZbog hapšenja kurira porasle cijene droge\nSerija hapšenja i zapljena vrijednih količina droge u posljednjih nekoliko mjeseci rezultirala je poskupljenjem narkotika na domaćem tržištu, jer su porasli troškovi krijumčarenja “kuriri” zbog povećanog rizika sada zahtijevaju čak duplo veći procenat za transport droge.\nOva nova zapažanja policije, u razgovoru za Vikend novine, otkrio je šef Odsjeka za borbu protiv droga i krijumčarenja Dejan Knežević, koji je istakao da je to zapravo rezultat višemjesečnog intenziviranog rada policije na presijecanju lanca krijumčarenja marihuane iz Albanije, preko teritorije Crne Gore.\n“Veliki broj pojedinačnih akcija, uticao je na promjenu modusa krijumčarenja marihuane, cijene droge po kilogramu, te i na povećanje troškova kriminalnih grupa posebno u dijelu plaćanja kurira, koji prema našim operativnim saznanjima, marihuanu sada prevoze za znatno veću sumu novca po kilogramu i to umjesto 350 do 400 eura, koliko su naplaćivali ranije, njihova naknada sada doseže i do 800 eura po isporuci”, objasnio je Knežević.\nInspektori za borbu protiv droga i krijumčarenja trenutno sprovode više od deset intenzivnih istraga, koje bi uskoro mogle rezultirati novim hapšenjima i zapljenama narkotika, kako na lokalnom, tako i na međunarodnom nivou.\n„Ovi predmeti su u reciprocitetu sa operativnim podacima da je u Crnoj Gori trenutno aktivno od 10 do 15 krimnalnih grupa, čija je ključna kriminalna aktivnost krijumčarenje i distribucija narkotika. Ne postoji stroga, već okvirna podjela na grupe koje djeluju na nacionalom, regionalnom i širem međunarodnom planu, a fokus našeg djelovanja usmjeren je na četiri do pet međunarodnih organizovanih kriminalnih grupa”, tvrdi Knežević.\nHeroin stiže iz Peći i Skadra za domaće tržište\nObjašnjavajući kako su trasirani švercerski putevi droge, Knežević je naveo da oni zavise od frekventnosti kretanja ljudi i roba, turističke sezone i kontrole granica.\n“Kada je riječ o marihuani, Crna Gora je, uglavnom, prva tranzitna tačka i iz tog razloga je krijumčarenje produkata kanabisa postala dominantna aktivnost u narko biznisu u Crnoj Gori. Zarada kriminalnih grupa koja se bavi ovom djelatnošću je velika, jer u pojedinim zemljama EU kilogram marihuane dostiže cijenu od 5.000 do 7.000 eura”, naveo je Knežević, dodajući da je tokom prošle godine otkriveno i nekoliko plantaža marihuane i u Crnoj Gori.\nHeroin se u Crnu Goru, naveo je on, krijumčari jednim krakom “Balkanske rute”, gdje su ulazni putevi droge iz Kosova i Albanije, koji dalje ide preko Crne Gore, ali po obimu i značaju u međunarodnim okvirima, nijesu prepoznati kao glavni krijumčarski putevi, koji vode preko Bugarske, Makedonije, Kosova i Srbije.\n„Za krijumčarenje heroina prema Crnoj Gori i dalje je od ključnog značaja oblast oko Peći na Kosovu, odakle se kanalom preko sjevera Crne Gore krijumčari ka centralnoj i južnoj regiji zemlje, uglavnom za potrebe domaćeg tržišta. Drugi pravac ulaska heroina u Crnu Goru je iz oblasti Skadra u Albaniji. Heroin koji se u Crnu Goru unosi ovom putanjom nije namijenjen samo domaćem tržištu, već i dalje ka BiH i Hrvatskoj”, pojasnio je prvi čovj ek Odsj eka za borbu protiv droga, napominjući da je šverc heroina kroz našu zemlju više fokusiran ka domaćem tržištu, nego ka daljoj distribuciji.\nNovac od kokaina ulažu u biznis i korupciju\nIako se u kokainskom lancu distribucija uglavnom odvija daleko od granica Crne Gore, Knežević je istakao da policija aktivno prikuplja podatke i dokaze o umiješanosti crnogorskih grupacija u tim poslovima.\n“Operativna saznanja dobijena kroz međunarodnu policijsku saradnju, potvrđuju umiješanost crnogorskih državljana u organizovanje i samo krijumčarenje kokaina iz južnoameričkih država do ilegalnih tržišta u zemljama EU. Bez obzira na ovu činjenicu smatramo veoma važnim potrebu da prikupljamo podatke i dokaze, i da ih razmjenjujemo sa inostranim partnerima, iz razloga što su ove kriminalne radnje povezane sa sticanjem enormnih profita i što se veoma često taj novac ulaže u druge kriminalne aktivnosti i nelegalne poslove, njime se vrši korupcija, jačanje kriminalnih struktura, vrše se krivična djela sa elementima nasilja”, apostrofirao je Knežević.\nOn je dodao da se modus krijumčarenja najčešće odnosi na korišćenje crnogorskih, srpskih i hrvatskih državljana, koji su zaposleni u međunarodnim pomorskim kompanijama i koji kao pomorci, za račun kriminalnih grupa prenose kokain od južnoameričkih luka do EU u količinama od nekoliko kilograma do nekoliko desetina kilograma po isporuci.\nKokain skuplji nego u EU\nKada je u pitanju tržište kokaina u Crnoj Gori, može se konstatovati da distributivna mreža ove droge nije posebno razvijena i zbog toga je njegova cijena uglavnom viša nego na tržištima regiona i EU.\n“Relativno malo i ograničeno tržište u Crnoj Gori, vjerovatno su ključni faktori koji većinu organizovanih kriminalnih grupa sa ovog područja, orijentišu ka drugim destinacijama u inostranstvu, daleko od granica Crne Gore”, naveo je on, ukazujući i na značaj učešća crnogorskih inspektora za borbu protiv narkotika u projektima Europola.\nKnežević se pohvalio i saradnjom u istragama sa američkom Agencijom za borbu protiv droge (DEA). “U Izvještaju Stejt departmenta za 2015. godinu se navodi da crnogorska policija sprovodi nekoliko velikih zajedničkih istraga s DEA-om, zemaljama Evropske unije, i koordinacionim tijelima, kao što su EUROPOL, što je dovelo do hapšenja i zapljene droge u 2015.\nU jednom značajnoj operaciji sprovedenoj u saradnji sa španskim vlastima, 69 osumnjičenih je uhapšeno, uključujući i dva državljanina Crne Gore, a više od 3,5 tone kokaina i 9,4 miliona eura nelegalno stečene imovine zaplijenjeno”, parafrazirao je djelove najnovijeg izvještaja.\nObuke za hvatanje onlajn dilera\nKnežević je upozorio da trend pojave novih psihoaktivnih supstanci na području Evrope ne zaobilazi ni Crnu Goru.\n“Tokom 2015. godine bilježimo porast zapljene sintetičke droge. Posebna opasnost ogleda se u činjenici da su u Crnoj Gori, tokom 2014. i 2015. godine, registrovane dvije nove psihoaktivne supstance 25B-NBOME i 25I-NBOME. Stalno pratimo situaciju i zajedno sa Ministarstvom zdravlja uvrstili smo dvije supstance na Listu nedozvoljenih supstanci. O ovome smo odmah obavijestili EUROPOL i EMCDDA”, kazao je on, dodajući da u prethodnom periodu nije zabilježen nijedan slučaj pojave laboratorije za proizvodnju sintetičkih droga.\nU svijetu je sve prisutniji trend kupovine droge putem interneta, posebno kada je riječ o sintetičkim drogama.\n“Otkrivanje počinilaca krivičnih djela, koji putem interneta distribuiraju drogu, zahtijeva posebne istražne metode zbog prikrivenih identiteta, te smo zbog toga zatražili niz obuka za službenike kriminalističke policije, kako bi smo spremni dočekali sve buduće prijetnje”, objasnio je Knežević.\nZa tri mjeseca zaplijenjena 422 kilograma droge\nU prvom kvartalu 2016. godine, na teritoriji Crne Gore, ukupno je pronađeno i oduzeto oko 422 kilograma droge.\n“Radi se o izuzetnom rezultatu, posebno uzevši u obzir činjenicu da je zaplijenjeno više od 29 kilograma heroina, što je najveća količina ikad zaplijenjena na teritoriji Crne Gore, u pojedinačnim zapljenama od kojih je jedna iznosila 27,60 kilograma”, naveo je Knežević.\nOn je objasnio da su do 1. aprila ove godine, službenici Odsijeka za borbu protiv droge, nadležnim državnim tužiocima, uz krivične prijave procesuirali 45 osoba. “U istom periodu podnijeli smo 50 prekršajnih prijava protiv 53 osobe”, kazao je on.\n← Knežević: Ne mogu me zastrašiti\nKotor: Napadač pucao u pogrešno vozilo →\nCrna Gora na međunarodnom takmičenju u vještinama ”Euroskills 2016”\nHrvatsko nacionalno vijeće čestitalo Vaskrs\n28/04/2016 piskaralo.me 0\nUspješna saradnja sa Mađarskom


Rusija spremna da se uhvati u koštac sa „Spejs iksom“ - Sputnjik Srbija\n13:57 06 Maj 2021\n12:42 31.03.2017 (osveženo 13:31 31.03.2017) Preuzmite kraći link\nUspesi kompanije „Spejs iks“ su zaista veoma važna tehnička dostignuća, a Rusija poseduje svoju naprednu tehnologiju koja može da bude konkurentna u kosmosu, izjavio je portparol šefa ruske države Dmitrij Peskov.\nPeskov je naveo da Rusija veoma pažljivo prati tehnički napredak u čitavom svetu.\n„Nesumnjivo, i stručnjaci iz naše svemirske grane će uzimati u obzir razvoj tih tehnologija“, rekao je portparol predsednika Rusije.\nOn je naveo da ruska kosmička korporacija „Roskosmos“ u ovom trenutku prolazi kroz transformaciju i modernizaciju.\n„Više puta je rukovodilac ’Roskosmosa‘ Igor Komarov izveštavao predsednika da postoje takođe značajni i revolucionarni projekti na kojima sada rade naši stručnjaci“, naveo je on.\nPrema rečima Peskova, u svemirskoj industriji trenutno vlada oštra konkurencija, a postoje sve osnove da se smatra da Rusija može dostojno da učestvuje u toj konkurenciji, ukazao je on.\nRanije je reciklirani deo rakete-nosača „falkon“ 9 uspešno sleteo na ploveću platformu u Atlantskom moru. Šef „Spejs iksa“ Ilon Mask je taj događaj nazvao „revolucijom u kosmičkoj sferi“.


Centar za vantelesnu oplodnju u Subotici do kraja godine | GradSubotica\nCentar za vantelesnu oplodnju u Subotici do kraja godine\nCentar za vantelesnu oplodnju trebalo bi da počne da radi ove godine, odmah po završetku građevinskih radova, saznaje „Blic“.\nProjekat izgradnje Centra stao je pre oko godinu i po dana zbog nedostatka novca, međutim, prema rečima Slobodana Puškara, direktora bolnice, sasvim je realno očekivati da ove godine objekat bude završen.\nIdejni tvorac Centra, prof. dr Aleksandar Radulović, upravnik Službe za ginekologiju i akušerstvo, kaže za „Blic“ da se najiskrenije nada da će, kao što je najavljeno, uskoro biti obezbeđeno još 7,5 miliona dinara za preostale radove i da će i ovaj deo Srbije biti pokriven zdravstvenom uslugom koja je više nego potrebna.\nPo završetku radova sledi edukacija tehničara, a uz angažovanje jednog licenciranog embriologa, Centar ispunjava zakonske uslove da može odmah početi sa radom, pošto dr Radulović biološki i embriološki deo posla već godinama radi u zemlji i inostranstvu, a i licencirani je ginekolog sa supspecijalizacijom steriliteta i fertiliteta.\n– Očekujem da u početku bude 50 do 100 ciklusa VTO godišnje, ali verujem da ćemo doći do nivoa od 250 koji je potreban za rentabilan rad. Podatke o broju parova iz Subotice koji odlaze u druge gradove na vantelesnu oplodnju po državnom programu imaju komisije, ali mnogi nisu evidentirani jer odlaze u privatne klinike. I u tome je važnost Centra, jer smatram da će se svako ko ima problem prvo obratiti u specijalizovanu ustanovu u svom gradu – kaže dr Radulović. On dodaje da je do sada u opremu uloženo skoro pola miliona evra.\n– Opremi prolazi garantni rok, a ima značaj za naše stanovnike i to ne mali broj jer se radi o 15 odsto parova koji imaju problem sa začećem. Otvaranjem Centra sigurno bi doveli pacijente iz cele Vojvodine, ali i drugih krajeva Srbije, pošto za takvo lečenje ne postoje distance kada se čuje da se dobro radi. Po ovome do sada što je urađeno i po kvalitetu opreme, sigurno da bismo bili među najboljima, a to su nam potvrdile sve kolege iz struke, i lekari i embriolozi – kaže dr Radulović.\nOn veruje u menadžment bolnice, ali i lokalnu samoupravu, pošto ovakvi centri omogućavaju gradovima razvoj zdravstvenog i kongresnog turizma.\n– Do sada je gradnju supspecijalističke ambulante finansirao grad, a oprema je kupljena zahvaljujući Upravi za kapitalna ulaganja Vojvodine i donacijama. Dobili smo ultrazvučni aparat od Diplomatskog kluba žena vredan 40.000 evra, a poslednja donacija su dva inkubatora od Vlade Mađarske, vrednosti 25.000 evra – podseća dr Aleksandar Radulović.\nViše beba zahvaljujući državnom programu podrške\nCentar bi odmah bio uključen u državni projekat podrške za vantelesnu oplodnju po kome je sada starosna granica za žene pomerena na 42 godine, a parovi imaju pravo na pomoć od države dva puta i po jednom od pokrajine i grada.\nZbog ovih pogodnosti, u Subotici je znatno povećan broj rođenih beba, pre svega blizanaca. Tako je 2017. godine na svet došlo 1.518 beba, a 2016. godine je bilo 1.386 porođaja, od čega 15 blizanaca, dok je prošle godine rođeno čak 39 blizanaca.\n19. 01. 2018. u 23:29\nTelesna oplodnja je ipak mnogo komfornija nego vantelesna.\n20. 01. 2018. u 20:11\nZanimljivo da kad je vlada htela da besplatno obezbedi ovaj centar pre 7-8 godina rtadasnji nacelnik na odeljenju dr. Andjelic je to kategoricni odbio i mi nismo dobili,sad kad se placa sve to onda je u redu\n23. 01. 2018. u 09:56\nOvaj Radulovic je obio pragove svih stranaka i u svakoj je bio uclanjen samo da dodje do centar gde bi on zgrtao ogroman novac u svoje dzepove!!!!


PUTINA U FRANCUSKOJ DOČEKALI KAO PREDSEDNIKA! Makron posreduje...\n20-11-2018 21:30 Svet Planeta\nList navodi primer Bila Braudera, aktiviste i kritičara Kremlja koji se nalazio u svojoj sobi u Madridu i spremao za sastanak sa španskim tužiocem za borbu protiv korupcije kada su u njegovu sobu ušla trojica krupnih muškaraca - menadžer i dvojica policajaca.\n"Pokazao sam im svoju ličnu kartu, ali su mi oni saopštili da sam uhapšen. Kada sam ih pitao zašto, oni su samo rekli Interpol - Rusija", rekao je on.\nBrauder je pušten kroz nekoliko sati nakon što su španske vlasti, nakon konsultacija sa Interpolom, koji je utvrdio da on nije tražen, ali da bi mogao biti uhapšen na osnovu prethodnog zahteva Rusije koji je ukinuo Interpol.\n"Ukoliko postoji slučaj koji pokazuje kako Interpol ne radi ili ne radi Interpolova kontrola, to je moj slučaj. Interpol nije podložan nikakvoj jurisdikciji. On je potpuno imun na bilo kakav izazov", rekao je Brauder.\nPrema njegovim rečima, međunarodna policijska organizacija još uvek okreće glavu od nestanka svog nekadašnjeg predsednika Menga Hongveja prošlog meseca u Kini.\n"Interpol je prihvatio pismo ostavke koje je navodno potpisao Meng i koje su ponudile kineske vlasti, koje su navele da se on ispituje zbog moguće korupcije. Policijsko telo je istaklo da je dužno da se povinuje zahtevu i poštuje kinesko suvereno pravo da vodi istragu, iako je reklo da je tražilo od Pekinga da pruži više informacija o ovom slučaju", rekao je Brauder.\nAktivisti za ljudska prava prethodno su izrazili zabrinutost zbog uloge Interpola o Mengu, a sada mnogi strahuju da bi jedan od dva kandidata koji bi na tom mestu mogli da ga zamene jeste Aleksandar Prokopčuk, aktuelni potpredsednik Interpola i nekadašnji šef kancelarije zamenika ministra unutrašnjih poslova u Moskvi.\nZa skeptike Interpola, afera Meng i optužbe ljudi poput Braudera su znaci sve veće "bolesti" i ukazuju na nevolje organizacije kao znak rastućeg samouverenosti autoritarnih vlada i teškoća međunarodnih institucija u suočavanju sa rastom nacionalizma.\n"Zaista je simboličan ovaj raspad multilateralnih institucija, naročito onih koje su zasnovane na zapadnim liberalno-demokratskim vrednostima", kaže DŽonatan Rajh, advokat koji je radio sa ruskim biznismenima i antikorupcijskim disidentima, gonjenim od strane Interpola.\nIpak, prigovori na rad Interpola stižu i od igrača koja ga zloupotrebljavaju.\nKako navodi ugledni list, i Moskva je tvrdila da zapadne zemlje iskorišćavaju Interpol, a kao primer navodila slučaj britanskog gonjenja dva Rusa, optuženih za planiranje ubistva bivšeg špijuna Sergeja Skripalja nervnim gasom.\n"Zaista je simboličan ovaj raspad multilateralnih institucija, naročito onih koje su zasnovane na zapadnim liberalno-demokratskim vrednostima. Te institucije nisu izgrađene sa unutrašnjim zaštitnim mehanizmima i mehanizmima za zaštitu od onih koji deluju u lošoj veri. Jednom kada ih pustite unutra, ništa ih ne sprečava da otruju bunar", ocenio je DŽonatan Rajh, advokat koji je radio sa ruskim biznismenima i antikorupcijskim disidentima, gonjenim od strane Interpola.\nPromena smera koja je izazvala zabrinutost u vezi sa Interpolom je eksplozija u količini zahteva koji se postavljaju kroz njegove sisteme. Broj crvenih poternica izdatih preko organizacije porastao je sa 1.378 u 2003. godini na 13.048 u 2017. Još značajnije, broj takozvanih difuzija - manje formalnih zahteva za hapšenje porastao je sa 19.338 u 2015. godini na 26.645 u 2016. godini, a zatim skoro udvostručeno na 50.530 prošle godine.\nGrupa za zaštitu prava sa sedištem u Velikoj Britaniji "Fer suđenja", navodi da problematični slučajevi postoje širom sveta, od Turske i centralne Azije do DŽibutija i Venecuele.\nJedan od slučajeva koji su oni naveli jeste slučaj Dogana Akanlija, disidenta tursko-nemačkog porekla, pisca i kritičara predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, koji je privremeno uhapšen u Španiji prošle godine, pošto je Ankara izdala zahtev Interpolu.\nSličan je i primer Nikite Kulačenkova, pomoćnika Alekseja Navaljnija, ruskog opozicionog lidera, koji je bio pritvoren skoro tri nedelje na Kipru 2016. godine, zbog ruskog uticaja u Interpolu. Izvršni direktor "Fer suđenja" Jago Rasel, istakao je da zahtevi Interpolu mogu da pomognu autoritativnim državama da stvore "atmosferu straha", što znači da se disidenti čak ni preko okeana ne mogu osećati sigurno - i mogu se odlučiti da oćute, umesto da se glasno izjasne.\n"Ako se osećate kao da nemate gde da odete, to je strašno", rekao je Rasel i dodao da Interpol treba hitno da poradi na ograničenim poboljšanjima koje je do sada učinio, kao što je pružanje veće zaštite izbeglicama protiv političkog progona.\nDruga stvar koja zabrinjava jeste broj komercijalno motivisanih zahteva. Advokat i specijalista za krivičnu odbranu Kristofer Dejvid, koji radi pri advokatskoj kancelariji Vilmer Hejl kaže da se suočio sa sve većim brojem slučajeva u koje su umešani poslovni klijenti bez očitih političkih veza, pre svega na Bliskom istoku i Južnoj Americi.\n"Pre pet ili 10 godina to je bila potpuno drugačija organizacija", zaključio je on.\nPročitajte OVDE sve o sudaru Kine i Amerike u Indo-pacifiku.


Ko je, kako i za koji nerad primao hiljade maraka državnog novca | Visoko.ba\nNaslovnica BiH Ko je, kako i...\nEnormna su primanja članova upravnih odbora institucija na nivou BiH i raznih komisija koje nikome ne polažu račune za rezultate svog rada. To najčešće u okviru radnog vremena za koje su ionako uredno plaćeni – i među najplaćenijim su u Evropi. Iz budžeta BiH u ove svrhe u prošloj godini izdvojeno je više od million i 200 hiljada maraka državnog novca.\nTako je Nikola Špirić, aktuelni delegat SNSD-a u Parlementu BiH, kao ministar finansija BiH, pored plaće od 5.152 marke, kao član Upravnog odbora UIO-a prošle godine zaradio 24.254 marke.\nEntitetski ministri finansija Ante Krajina i Zoran Tegeltija inkasirali su 24.960, odnosno 22.048 maraka.\nUpravni odbor ove državne institucije u 2014. godini na raspolaganju je imao 218.140 maraka, a listu primanja predvodi nekadašnja federalna ministrica finansija Šefika Hafizović, a danas savjetnica federalnog ministra energije, rudarstva i industrije Reufa Bajrovića, sa čak 38.400 maraka.\nNeki od naziva za komisije zahtijevaju slušanje sa posebnom pažnjom, kao što je Komisija za službenu provjeru i potvrđivanje kod pravnih ili fizičkih lica u cilju utvrđivanja ispunjavanja uvjeta za tretiranje ili označavanje drvenog materijala za pakovanje.\nOvo je samo jedna od državnih komisija čija je svrha u najmanju ruku nejasna, a za čijih je pet članova prošle godine izdvojeno više od 15.000 maraka.\nZa 7 komisija pri Ministarstvu pravde BiH izdvojeno je više od 390 hiljada maraka.\nMinistarstvo civilnih poslova BiH prošle je godine na Komisiju za deminiranje potrošilo 21.600 maraka ili po 600 maraka mjesečno po članu.\nSlužba za zajedničke poslove institucija BiH je u 2014. godini za Komisiju za provođenje postupka kupovine objekata za smještaj institucija BiH dala 15.000 maraka.\nZvonimir Kutleša je, primjera radi, pored 6.000 maraka koje je dobio kao član Upravnog odbora Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH, i kao član ove komisije dobio 2.500 maraka.\nKomisiju za izbor i imenovanje članova CIK-a činili su članovi CIK-a. Irena Hadžiabdić naplatila je 950 maraka, Branko Petrić 1.331 marku, a Stjepan Mikić 475 maraka. Petrić i Mikić su zajedno sa Suadom Arnautovićem bili i članovi radne grupe za izmjene Izbornog zakona BiH u kojoj su zaradili 4.281 marku.\nIako pojedinačno simboličan iznos, za čak 215 članova Komisije za prijem državnih službenika prošle je godine izdvojeno nešto više od 60.000 maraka.\nVrijedi kazati da mnoga od zaduženja unutar komisija već spadaju u opise određenih radnih mjesta. A na kraju ne bi iznenadilo da u budućnosti bude uspostavljena i komisija za koordinaciju državnim komisijama.\nČlanak prijeKemal Mušinbegović pitao glavnu tužiteljicu ZDK: Ko će odgovarati za pucnjave u Visokom?\nSljedeći članakPomoć za izgradnju nove sportske dvorane u visočkom Franjevačkom samostanu


Stano: Svi dogovori Beograda i Prištine moraju da se sprovedu\nVesti Autor:Beta24. nov. 202114:101 komentar\nČvrst je stav Evropske unije (EU) da svi dogovori u Dijalogu Beograd-Priština moraju da se sprovedu i to su šefovi diplomatija EU na nedavnom zasedanju "veoma jasno poručili", izjavio je portparol u Evropskoj komisiji Peter Stano.\nOn je dodao da su, u skladu s tim, vlasti u Prištini morale da dozvole direktoru Kancelarije vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Petru Petkoviću da poseti Kosovo.\n21. nov. 2021 24\nStano je istakao da EU očekuje da Priština i Srbija „u potpunosti poštuju i potpuno primene sve dosadašnje sporazume u Dijalogu i konstruktivno se angažuju u Dijalogu uz posredovanje EU u cilju napretka ka sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa“.\nOn je istakao da je specijalni izaslanik EU Miroslav Lajčak tu poruku ministara Unije već preneo u nedelju u Beču premijeru Kosova Aljbinu Kurtiju, kao i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću juče u Beogradu.\nLajčak će sutra, po njegovim rečima, otići u Prištinu „da bi o tome nastavio razgovore i snažno predočio tu poruku i s ciljem da se napreduje u pripremi za sledeći susret Dijaloga na visokoj ravni“ za koji se, kako je rekao, nada da će biti upriličen do kraja godine.\nNa pitanje novinara kakav je stav EU prema odbijanju Prištine da dozvoli ulazak direktoru Kancelarije srpske vlade za KiM Petkoviću na Kosovo, portparol visokog predstavnika EU Žozepa Borela je rekao da EU „poziva Kosovo da preistpita takvu odluku i dozvoli posetu“.\n„Prema našim saznanjima poseta Petkovića je bila valjano prijavljena u skladu s postojećim sporazumom (u okviru Dijaloga) i njemu je morala da se dozvoli poseta“, naglasio je Stano.\nStano je rekao da EU „poziva i očekuje da se poštuju svi dosadašnji sporazumi uključujući sporazum o zvaničnim posetama“.\n„Te uzajamne posete dve strane su važan doprinos i deo normalizacije odnosa i sve posete saglasno sporazumu moraju se odvijati tako da se pospešuje Dijalog i normalizacija odnosa“, naveo je.\nNa pitanje kako EU gleda na izjavu Kurtija da je njegov cilj ujedinjenje Kosova s Albanijom, Borelov portparol je uzvratio da je to vrlo hipotetično pitanje o „vrlo hipotetičnom scenariju“.\nStano je, međutim, istakao da „lideri evropske dvadesetsedmorice očekuju da vođi na Zapadnom Balkanu svojim primerom budu predvodnici u konstruktivnom angažovanju i odgovornim izjavama i postupcima koji vode snaženju pomirenja, saradnje i dobrosusedskih odnosa, a ne obrnuto“.


Zvanična NBA statistika kaže da Marjanović nije igrao, ali - jeste\nSrpski centar je u igri bio, ali samo na kratko, tokom izvođenja slobodnih bacanja u napetom finišu ove utakmice. Ušao je 21,1 sekund pre kraja pri rezultatu 114:115 u korist njegovih Klipersa, posle prvog od dva bacanja koje je za Šarlot izvodio Marvin Vilijams.\nTrener ekipe iz "grada anđela", Dok Rivers, želeo je da sa gorostasnim Marjanovićem ne dozvoli ofanzivni skok rivalu ako Vilijams promaši drugi penal, a kako je on i tada bio precizan, izjednačivši rezutat, Klipersi su zatražili tajmaut. Boban je sa saigračima otišao ka klupi, na kojoj je i ostao kada su timovi opet izašli na parket. A onda je njegov omiljeni drug još iz dana u Detroit Pistonsima, Tobajas Heris, pogodio koš za pobedu i svojim 34. poenom doneo Klipersima 115:117 na ovom gostovanju, na kome su u jednom trenutku gubili i sa 20 poena razlike (88:68, treći minut treće deonice).\nMarjanović je bio zvezda i posle meča, pa je tako njegov klub za "video-snimak dana" odabrao scenu iz svlačionice kada "Bobi i Tobi" sede zajedno, a srpski centar kaže:\n"Sve što zna - ja sam ga naučio!"\nMiloš Teodosić, odlukom trenera Doka Riversa, ni ovoga puta nije igrao za Kliperse koji su se, u satima neposredno pre i posle ove utakmice definitivno odlučili da trejduju i Bobana Marjanovića i Tobajasa Herisa.


KZN okružnog odbora SPO za šumadijski okrug\nPosted by on Friday, February 17, 2012\nPredsednik Okružnog odbora i potpredsednik SPO Mirko Čikiriz rekao je u svom obraćanju novinarima da je politika SPO i pokreta "PREOKRET" dobila podršku građana Šumadije i šumadijskih odbora SPO jer građani u pokretu "PREOKRET" prepoznaju svoju političku potrebu a članstvo da stavovi pokreta "PREOKRET" izviru iz programa stranke usvojenog na šestom Saboru SPO.\nOsvrćući se na primedbe da je savez SPO sa LDP neprirodan i da LDP neće dolaziti na Ravnu Goru Čikiriz je istakao da se SPO na Ravnoj Gori nije nagledao ni svojih dosadašnjih koalicionih partnera Demokratske stranke, Demokratske stranke Srbije, G 17+, Građanskog saveza Srbije.... Odgovor je jednostavan - sve svoje dosadašnje predizborne i postizborne koalicije SPO nije pravio sa monarhističkim strankama jer je izuzev SPO ne postoji više ni jedna monarhistička stranka u Srbiji.\nSPO je na izborima 2008.godine nastupao u koaliciji sa Demokratskom strankom koja je članica socijalističke internacionale i levičarska stranka.\nPogled na srpsku prošlost iz drugog i posle drugog svetskog rata razlikuje SPO od Demokratske i većine ostalih stranaka na našoj političkoj sceni.\nPogled na budućnost Srbije, njeno članstvu u EU, evroatlanske integracije, investicije u našu privredu, povećanje zaposlenosti, veće plate, penzije, otvaranje perspektiva za sve građane Srbije, su najčvršće vezivno tkivo koje vezuje SPO u savez sa LDP.\nČikiriz je pozvao Demokratsku stranku da ne troši svoju energiju na medijske napade na SPO i "PREOKRET" jer je logično da svi budemo u političkom korpusu evropskih stranaka i napavimo jasnu distancu u odnosu na udružene anitevropske snage. Demokratska stranka treba da se vrati osnovnoj politici koja nas je udružila na listi Za evropsku Srbiju – što bržem učlanjenju Srbije u EU.\nPredsednik Opštinskog odbora SPO Lapovo i član Izvršnog odbora SPO, Saša Ivković, istakao je postoji bezrezervna podrška odbora SPO iz Lapova politici stranke i pokreta "PREOKRET". Budući da odbor SPO Lapovo nekoliko izbornih ciklusa beleži najbolje rezultate na izborima, podrška tog odbora politici stranke demantuje sve medijske manipulacije o navodnoj pobuni odbora iz Šumadije protiv politika stranke.\nIstovetne stavove zastupaju i ostali šumadijski odbori, što je potvrdio i Dušan Popović, predsednik SPO Batočina.\nPredsednik Gradskog odbora SPO Kragujevac i član Predsedništva SPO Milan Urošević najavio je da će javnost najbolju potrvrdu apsolutnog stranačkog jedinstva i podršku šumadijskih odbora politici SPO i pokreta "PREOKRET" videti na sednici Glavnog odbora SPO koji će biti održan u Skupštini grada Kragujevca, u subotu 25 februara, sa početkom u 15,00 časova.\nTo je drugi Glavni odbor SPO koji se u poslednjih godinu dana odražava u Kragujevcu i predstavlja izraz poverenja stranke u rad kragujevačkog odbora.\nNa konferenciji za novinare predstavljen je novi portparol Okružnog odbora Sonja Radenković, diplomirani ekonomista iz Kragujevca.\nNext post: LDP: Prepucavanje...\nPrevious post: Kragujevcu nije...


Vlada Srbije: Za lečenje retkih bolesti tri milijarde dinara - NOVA portal\nDruštvo Autor:Gordana Petkovic04. feb. 202118:34\nVlada Srbije je na današnjoj sednici odlučila da iz državnog budžeta za ovu godinu izdvoji tri milijarde dinara za lečenje obolelih od retkih bolesti što je, kako se navodi u saopštenju, najveći iznos do sada za te namene.\nSredstva su namenjena za obolele koji se već nalaze na terapiji, ali i one koji lečenje tek započinju, navodi se u saopštenju Vlade i podseća da je prošle godine za lečenje 325 pacijenata izdvojeno ukupno 2,4 milijarde dinara.\n„Od 2012. do 2019. godine broj obolelih koji se leče iz sredstava budžeta povećan je za oko 25 puta,sa osam pacijenata u 2012. godini na 200 pacijenata u 2019. godini, dok je broj retkih bolesti koje se leče iz sredstava budžeta povećan sa dva na 19 različitih vrsta retkih bolesti“, navodi se u saopštenju.\nVlada Srbije usvojila danas nekoliko uredbi\nVlada usvojila program ekonomskih reformi do 2023.\nVlada je usvojila i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o utvrđivanju porekla imovine i posebnom porezu.\nNajvažnija izmena odnosi se na promenu termina „nezakonito stečena imovina“ u „imovina na koju se utvrđuje poseban porez“, kako se ovaj izraz ne bi poistovećivao sa izrazom „imovina proistekla iz krivičnog dela“.\nNa sednici je doneta odluka o obrazovanju Radne grupe za izradu predloga Strategije razvoja startap ekosistema Srbije od 2021. do 2025. godine. Radnom grupom, koju čini 38 članova, predsedavaće direktor nevladine i neprofitne organizacije Inicijativa „Digitalna Srbija“ Nebojša Đurđević.\nNa današnjoj sednici doneta je i odluka o obrazovanju Radne grupe za izradu postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda i povezivanje sanitarnih mreža, čime će se umanjiti izloženost populacije bolestima koje se prenose vodom i zaštititi trenutne ekonomske aktivnosti povezane sa vodnim resursima.\nVlada je donela odluku i o obrazovanju Nacionalnog saveta za zaštitu potrošača, koji će kao stručno savetodavno telo raditi na unapređenju sistema zaštite potrošača, čime će biti usaglašen rad relevantnih činioca – nadležnih institucija, nevladinog sektora i stručnjaka iz ove oblasti.\npostrojenja za prečišćavanje otpadnih vodaretke bolestisredstvaVlada Srbijezaštita potrošača


Kanda Kodža i Nebojša u bašti KST-a - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Kanda Kodža i Nebojša u bašti KST-a\nAh Neša 7. septembar 2017. Koncerti Postavite komentar\nGodinama unazad Kanda Kodža i Nebojša koncertima u ovom kultnom prostoru dokazuju privrženost. Zato mu se stalno vraćaju…\nKanda Kodža i Nebojša su aktuelni album „Uživo!“ objavili u martu ove godine i promovišu ga širom regiona… uživo! Album je dostupan na Deezer-u i svim relevatnim digitalnim servisima za stream i download i zaokružio je prvu 25-godišnjicu rada benda.\nU KST-u će publika biti u prilici da se podseti kako izgledaju „Divni dani“, uveriće se da su „Kafane i rokenrol“ nerazdvojni, a desiće se verovatno i neki „Prekidi ponovo“… jer „Prekidi stvarnosti“ su kada je ovaj beogradski bend u pitanju neminovni – atmosfera na svakom njihovom novom koncertu sve prisutne odvede u neku novu neponovljivu dimenziju.\nUlaznice po promotivnoj ceni od 500 RSD dostupne su svakodnevno u kafeu Šikarica (Skadarska 22) i u KST-u (od srede do subote od 23.00 do 3.00).\nBroj ulaznica po promotivnoj ceni je ograničen. Redovna cena ulaznica biće 600 RSD. (danubeogradu.rs)\nTagoviizlasci kanda kodža i nebojša koncerti kst muzika\nPrethodni Sedam dana u Beogradu (7-13. septembar 2017)\nSledeći 2. Festival italijanskog filma u Kinoteci


Ken Louč o ceni Bregzita\nBeta\t 14. oktobra 2016. 22:35\nBregzit će pogoditi primanja britanskih radnika koji će platiti cenu izlaska zemlje iz Evropske unije, rekao je poznati angažovani britanski reditelj Ken Louč tokom susreta sa novinarima u Parizu.\n“Izgleda mi da će mnoge firme da odu jer žele da budu u Evropskoj uniji i da imaju pristup tržištu”, rekao je levičarski sineasta koji je došao u Pariz da predstavi svoj film “Ja, Danijel Blejk”, ovogodišnji dobitnik Zlate palme u Kanu.\nOsamdesetogodišnji reditelj je rekao da britanski političari žele da privuku investicije u Britaniju da zamene te kompanije, a da je jedini način da to urade da imaju jeftinu radnu snagu i da će prema tome nezaposlenost ponovo uticati da se sroza vrednost rada.\nCitirajući Lenjina, on je rekao da “vladajuća klasa može da preživi sve krize dok radnička klasa plaća cenu”.\nLouč je bio za stranu koja je bila za ostanak Britanije u Uniji na referendumu 23. juna, iako se zalagao za drugačiju Evropu od sadašnjeg “neoliberalnog projekta”.\nReditelj je ocenio da je Bregzit “loša vest” za britanski film jer će ostati bez evropske pomoći i uticaće na koprodukcije koje dosta zavise od slobodnog kretanja radnika.\n“Problem s britanskim filmovima je da im je pogled usmeren na drugu stranu Atlantika, a ne na drugu stranu Lamanša. To će se još pogoršati”, rekao je Louč.


Vukolic nekretnine - Vukolić Nekretnine - Nekretnine Zrenjanin - Agencija Vukolić Nekretnine\nVukolić Nekretnine - Nekretnine Zrenjanin - Agencija Vukolić Nekretnine\nAgencija "VUKOLIĆ NEKRETNINE" osnovana je u Januaru mesecu 1994.god. Agenciju je osnovao Vukolić Ljubomir diplomirani pravnik sa bogatim stručnim iskustvom u pravnim poslovima. Danas, kao vlasnik, Agenciju vodi njegov sin Vukolić Nenad kome je otac preneo svo svoje stečeno iskustvo, a poslovanje je unapredio i prilagodio savremenim uslovima. Dakle, Agencija "VUKOLIĆ NEKRETNINE" u kontinuitetu uspešno posluje punih 25 godina.\nOsnovnu delatnost Agencije "VUKOLIĆ NEKRETNINE" predstavlja posredovanje u kupoprodaji nekretnina. Pored ove delatnosti Agencija se bavi poslovima konsalting usluga u oblasti prometa nekretnina, proverom i pribavljanjem informacija iz svih javnih knjiga u vezi nekretnina, procenom tržišne vrednosti nekretnina, kao i izdavanjem nekretnina. Agencija posluje na celoj teritoriji Srednje banatskog okruga sa prioritetom na Zrenjaninsku Opštinu.\nPoslovanjem sa Agencijom "VUKOLIĆ NEKRETNINE" klijenti dobijaju potpunu pravnu sigurnost.


Srbija bi mogla da ostvaruje znatan prihod od kamping turizma\nBeta 25. jula 2015. 11:55\nKamping turizam u nekim zemljama Evrope učestvuje i do 25 odsto u ukupnim prihodima od turizma, a u Srbiji je to skoro nemerljivo iako su potencijali tog vida turizma ogromni, ocenio je predsednik Kamping asocijacije Srbije (KAS) Vladimir Đumić.\nOn je agenciji Beta kazao da u nekim razvijenim zemljama Evrope kamping sezona traje svega desetak dana, ali da se ostvari čak nekoliko miliona noćenja, dok u Srbiji kamp sezona traje od 1. maja do 1. oktobra, a ostvari se svega 50-tak hiljada noćenja.\n„U Srbiji na žalost nije razvijen kamping turizam, bar ne onako kao bi mogao da bude u skladu sa potencijalima i mogućnostima. Procene su da bi mogli da ostvarimo mnogo više prihoda od tog vida turizma uz jednu državnu podršku i uz svest državnih organa da je to ozbiljan oblik turizma koji svuda u Evropi predstavlja četvrtinu ukupnog prihoda te privredne grane, a negde čak i više. Na žalost podsticaji države su skromni, a mogli bi da napravimo mnogo bolje rezultate, jer imamo šta da ponudimo“, kazao je Đumić.\nPrema njegovim rečima, potencijali za razvoj kampinga u Srbiji su nemerljivi posebno uz koridor, na obalama jezera, planinama, kao i u banjama gde trenutno nema nijednog kampa, dok u Mađarskoj svaka banja ima kamp.\nOn je naglasio i da je velika prednost Srbije i reka Dunav koja je idealna za razvoj kampinga.\nĐumić je naveo da je Srbija i cenovno popularna za kampere, jer se cene kreću od 2,5 evra po šatorskom mestu, do 18 evra za vozilo za dvoje ljudi sa strujnim priključkom za ceo dan.\nNajčešći gosti u srpskim kampovima, prema rečima predsednika KAS-a, su iz Poljske, Slovenije, Nemačke, Belgije, Holandije, a najviše, čak oko polovine su oni koji imaju svoje prikolice.\n„Šatorski smeštaj uglavnom koriste mladi, uglavnom biciklisti i ljudi koji vole da pešače. Sve češće su to i mladi parovi koji obilaze svet automobilom. Kada je reč o kamping vozilima, prikolicama i auto kućama, njih najčešće koriste stariji bračni parovi bez dece“, kazao je on.\nOn je naglasio i da u Srbiji ima oko 40 kampova od kojih je polovina kategorisana i to trenutno najviše sa tri zvezdice, dok su ostalo nekategorisana kamping odmoriša i kampirališta koji su tranzitni mini kampovi na tranzitnim magistralnim pravcima sa 20 kaming parcela.\n„Srbija ima u ovom trenutku ima nešto što ne postoji nigde drugde, a to su kampovi u okviru seoskih domaćinstava – kamping odmorišta. To je naš unikatan turistički proizvod koji spaja kamping i seoski turizam u jedno, sa akcentom na zdravoj seoskoj hrani i seoskom životu. Imamo najbolju ocenu za to“, kazao je Đumić.\nOn je precizirao i da najviše takvih kamping odmorišta ima u Zapadnoj Srbiji.\n„Naši kampovi iako nemaju neke visoke standarde u porđenju sa Austrijskim, Švajcarskim, Nemačkim kampovima imaju prirodni ambijent i netaknutu prirodu u okolini i jednu vrstu gostoprimstva koja ne može da se poredi nigde u svetu“, naglasio je Đumić.\nPrema njegovim rečima, trenutno je jedan od najboljih i najposećenijih kampova u Srbiji Enigma u Vranju i Zasavica koja je na ulazu iz Hrvatske u Srbiju, a popularano je kamping odmorište Viljamovka u selu Kremna na Mokroj Gori.\nDomaćim kamperima, kako je naveo, dopadaju se i mesta pored jezera pa mnogi imaju stacionirane kućice na Srebrnom i Borskom jezeru, kod Bele Crkve ili Pančeva.\n„Kamping turizam je još samo jedan oblik smeštajnog kapaciteta koji može da doprinese povećanju broja gostiju u Srbiji i utiče na integralni razvoj turizma, jer jedan kamp u nekom manjem selu povlači niz drugih servisa da bi kamperi uživali“, zaključio je Đumić.\nOn je najavio i da bi ove godine Srbija trebalo da dobijemo prvi kamp sa četiri zvezdice u Vrdničkoj kuli na Fruškoj gori.


Moskva: Moskva ne podržava jednostrane sankcije\nMoskva ne podržava jednostrane sankcije, izjavila je portpar Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova, komentarišući evropske sankcije Turskoj, koje su uvedene zbog geoloških istraživanja u vodama Kipra.\n„Polazimo od činjenice da pritisak sankcija nije sredstvo, iako je to, nažalost, već faktor u savremenim međunarodnim odnosima; ali to definitivno nije iz arsenala diplomatije i zasigurno ne bi trebalo da bude osnova međunarodne politike“, rekla je Zaharova na redovnom brifingu.\nOna je dodala i da se prema svakoj sankcionoj aktivnosti, koja nije ovlašćena u Savetu bezbednosti UN, Rusija odnosi „krajnje negativno“ i smatra neprihvatljivim jednostrane korake.\nSavet EU je u ponedeljak, kao odgovor na bušenje koje Turska vrši u vodama Kipra, uveo prve sankcije: obustavljen je dijalog na visokom nivou i otkazano je zasedanje Saveta za pridruživanje Turska-EU, smanjena je pomoć planirana za 2020. godinu, preporučeno je Evropskoj investicionoj banci da preispita odluke o kreditima Turske i naloženo je da se nastavi rad na traženju novih varijanti sankcija. Tursko ministarstvo spoljnih poslova na to je saopštilo da će Ankara nastaviti sa proizvodnjom ugljovodonika na Sredozemnom moru, bez obzira na odluku EU.\nU isključivo ekonomskoj zoni Kipra, gde se nalaze gasna polja, postoje dve turske bušotine — „Fatih“ i „Javuz“. Grčka i Kipar to smatraju provokacijom, a Turska smatra da ima pravo na prirodne resurse u regionu.


Podgorica, (MINA) – Crna Gora će prvi put biti dio pete turneje trofeja FIFA Svjetskog kupa, koju predstavlja Coca-Cola, zvanični sponzor događaja, saopšteno je iz Fudbalskog saveza.\nNavodi se da će ljubitelji fudbala imati priliku da u Podgorici uživo vide originalni, jedinstveni trofej FIFA Svjetskog prvenstva od punog zlata.\n“Svi ljubitelji fudbala koji su sanjali da ovdje vide trofej, imaće jedinstvenu priliku da dožive da njihov san postane realnost 19. maja u Kući fudbala Podgorica. Originalni trofej FIFA Svjetskog prvenstva koji je uručen šampionu FIFA Svjetskog prvenstva tokom zvanične ceremonije, sletjeće u Podgoricu kao dio globalne turneje trofeja – FIFA World Cup™ Trophy Tour by Coca-Cola”, piše u saopštenju.\n“Crnogorski dio velikog spektakla koji će našu zemlju još više istaći na svjetskoj fudbalskoj mapi, počeće 19. maja u 17 sati u Kući fudbala Podgorica. Ljubitelji fudbala koji posjete Coca-Cola stranicu imaju priliku da dobiju pozivnicu za FIFA World Cup Trophy Tour by Coca-Cola, jednostavnom registracijom i prijavom uz nasumični odabir”, navodi se u saopštenju.\nNajavljeno je da će najmlađi ljubitelji fudbala, osim mogućnosti slikanja pored trofeja namijenjenog pobjedniku Svjetskog prvenstva, imati priliku da učestvuju na festivalu fudbala koji će biti odigran na glavnom terenu Trening kampa Fudbalskog saveza Crne Gore.\n“Naši mali fudbaleri i fudbalerke kroz interesantne igrice i poligone vještina, koji će biti specijalno pripiremljeni za ovaj događaj, moći će da prikažu fudbalskog umijeće. Prijavite se, osvojite ulaznicu za događaj i budite dio nezaboravnog fudbalskog iskustva. Vidimo se 19. maja na Trening kampu FSCG”, saopšteno je iz Fudbalskog saveza.


Obradović jedina srpska lasta u evroligaškom jatu\nDo skoro je u Evroligi gotovo bilo pravilo – ako želiš rezultate i titulu prvaka, angažuj srpskog trenera. Naravno, najveće zasluge pripadaju Željku Obradoviću koji je apsolutni rekorder sa osam naslova prvaka i rekli bismo nedostižan. Vreme neumitno čini svoje, u penziju je otišao Dušan Ivković, Božidar Maljković i Svetislav Pešić su se takođe povukli sa velike scene, a mlađi trenerski naraštaji retko dobijaju priliku i u ovako lošoj domaćoj ligi. Do pre par godina nije mogla da se zamisli evroligaška sezona bez bar pet naših trenera, a u aktuelnoj jedino Obradović brani čast nekada najčuvenije košarkaške struke. Najbolje klupske poslove preuzeli su grčki i španski treneri, po trojica su na čelu timova u novom formatu Evrolige sa 16 učesnika, dvojica su iz Hrvatske, a po jednog uz\n27.12.2016 u 22:10\nKinezi očekuju da fudbalske investicije donesu titulu prvaka sveta\nMnogi se s pravom putaju kuda vode atronomski ugovori u kineskom fudbalu i kakve bi vajde od toga mogla da ima najmnogoljudnija zemlja sveta. Odgovor nudi predsednik Kine Si Đinping koji smatra da će fudbalske investicije stvoriti uslove da ta zemlja postane prvak sveta u narednih 15 godina. Britanski „Dejli mejl“ prenosi takvu njegovu izjavu i predstavlja desetogodišnji plan (2015-2025) prema kojem bi se već do 2020. širom Kine proizvelo 100.000 fudbalera, 20.000 fudbalskih škola i 70.000 terena. Investicije u čitavom kineskom sportu u ovom periodu iznosile bi oko 700 milijardi evra. Trenutno, prema podacima Fife, u Kini ima 25.000 registrovanih fudbalera, što je malo imajući u vidu populaciju (1,3 milijarde stanovnika). Britanski mediji poslednje transfere u kineskom fudbalu nazivaju\n26.12.2016 u 21:06\nMladi fudbalski stručnjak Nenad Lalatović predstavljen je kao novi trener Čukaričkog, najavivši velike rezultate i napad za šampionsku titulu u narednim godinama. Lalatović je potpisao četvorogodišnji ugovor sa klubom sa Banovog brda, nakon što je nedavno napustio Vojvodinu.„Oduvek sam govorio da je Čukarički najorganizovaniji klub u ligi i velika je čast biti deo njega. Drago mi je što ću sarađivati sa predsednikom Obradovićem i sportskim direktorom Matijaševićem, verujem uspešno. Žao mi je što imamo samo 20 bodova, Čukarički zaslužuje mnogo više i došao sam da poboljšam igru, siguran sam da će se to desiti”, rekao je Lalatović na konferenciji za medije pred mnogobrojnim novinarima. On je dodao da ima dodatnu obavezu jer mu je ukazano veliko poverenje zbog dugoročne saradnje.„Moje\n17.12.2016 u 21:07\nPetrić nije više trener Čukaričkog\nFudbalski klub Čukarički sporazumno je raskinuo saradnju sa trenerom Gordanom Petrić, objavljeno je na zvaničnom sajtu „brđana”. Petrić je trener Čukaričkog bio od 22. septembra i uspeo je da dobrim rezultatima podigne tim sa donjeg doma tabele Superlige. Umesto njega na klupu superligaša sa Banovog brda trebalo bi da dođe doskorašnji trener Vojvodine Nenad Lalatović, najavili su beogradski mediji. Fudbaleri Čukaričkog posle prvog dela sezone nalaze se na 12. mestu Superlige sa 20 bodova – prenosi Tanjug.\n06.12.2016 u 12:00\nSrbija se neće obrukati u Poljskoj\nPoljska danas krupnim koracima grabi za modernom fudbalskom društvu. Nakon žreba u Krakovu, opšte je uverenje da je Srbija dobila tešku grupu. Portugalija, Španija i Makedonija, jesu reprezentacije koje zavređuju posebnu pažnju, ali, ne i strah. Sve veći broj stranih igrača i trenera traži uhlebljenje u toj zemlji. Prvi snažan trenerski pečat od naših stručnjaka ostavio je Dragomir Okuka, koji je podjednako dobro vodio i Legiji iz Varšave, sa kojom je osvojio duplu krunu i Vislu iz Krakova. Kasnije ga je put odveo u Kinu, gde je nedavno zbog operacije kuka, morao da raskine ugovor sa Tedom. Odlično poznajete prilike u poljskom fudbalu. Kakva su vaša očekivanja posle žreba u Krakovu? – Poljska se praktično od 2012. godine kada je zajedno sa Ukrajinom bila domaćin seniorskom\nKapiteni, navijači i novinari biraju najboljeg Fifinog trenera godine\nGlasanje za najboljeg Fifa fudbalskog trenera godine završiće se za tri dana, a da li će Luis Enrike dobiti naslednika ili će odbraniti tron, znaće se devetog januara na svečanosti u Cirihu kada će biti saopšteno ime pobednika. Za ovo laskavo priznanje se bori deset stručnjaka, a pravo glasa imaju kapiteni reprezentacija (polovina bodova), navijači i predstavnici medija. Nagrada se dodeljuje od 2010. godine kada je pobedio Žoze Morinjo, a dobijali su je i Đozep Gvardiola, Vinsente del Boske, Jup Hajnkes, Joakim Lev i Luis Enrike. Kandidati su sledeći: Zinedin Zidan je pre dve godine preuzeo drugi tim Reala, a trener prvog tima je neplanirano postao u januaru ove godine kada je smenjen Rafael Benitez. Nakon samo pet meseci osvojio je Ligu šampiona sa Madriđanima postavši tako tek sedma osoba\nBiću zadovoljan kad Napredak bude pandan Crvenoj zvezdi i Partizanu\nTrener Dragan Ivanović je ove jeseni došao na mesto šefa stručnog štaba Fudbalskog kluba Napredak i to iz Prve lige u Super ligu, ali je za kratko vreme sa svojim timom ostvario zadivljujuću seriju dobrih rezultata. Kruševački superligaš, posle trinaest kola šampionata, u samom je vrhu najelitnijeg fudbalskog društva Srbije. Uz to, u fudbalskom Kruševcu, skromni čovek iz ravne Vojvodine, fudbalski učitelj Čelareva, za kratko vreme postao je vrlo omiljen i cenjen. Napredak, kao povratnik iz nižeg ranga takmičenja, gotovo da je stao uz rame našim najtrofejnijim klubovima! Otuda i intervju sa trenerom Ivanovićem. Napredak je sa vama ostvaro retko viđen rezultat: osam utakmica bez poraza, četiri uzastopne pobede, približio se Crvenoj zvezdi i Partizanu. Možete li da\n19.09.2016 u 23:00\nNe pristajem na ucene menadžera\nRetko su znanje i moć sjedinjeni u istoj osobi. U situaciji kada su mnogi pomislili da će Vojvodina biti ozbiljno uzdrmana, posebno nakon nekih saznanja da će klub napustiti trener Nenad Lalatović, Novosađani su nastavili tamo gde su stali. Preksinoć je pred novosadskim „lalama” pao i čačanski Borac, pa je sada Vojvodina čvrsto na čelu tabele, ispred „ večitih rivala”. Doduše, Vojvodina će na svom ozbiljnom sportskom putu nailaziti na mnoge prepreke, ali, ni najbolji prognozeri nisu mogli da pretpostave da će joj posle devet odigranih kola svi gledati u leđa. Izvesno je da će favoritima biti teško da dostignu Lalatovićev tim. Formula u fudbalu je jednostavna: za tim se moraju imati dobri igrači, dobrim igračima je potreban dobar trener, a kada iza njih stoji sve\n19.09.2016 u 22:28\nOd trofeja kupa do poslednjeg na tabeli\nČukarički je pretprošle sezone bio najprijatnije iznenađenje u srpskom fudbalu. Nakon osvojenog nacionalnog kupa, prvog trofeja u istoriji kluba, završili su šampionat na trećoj poziciji što im je bio najbolji plasman. Na istoj poziciji, odmah iza „večitih” rivala, bili su i na kraju prethodne sezone. Sada, godinu i četiri meseca nakon najvećeg uspeha, ekipa sa Banovog brda nalazi se na deobi poslednjeg mesta sa Borcem iz Čačka. Obe ekipe nakon devet odigranih kola imaju učinak od jedne pobede uz dva remija i šest poraza. Pored toga eliminisani su u drugom kolu kvalifikacija za Ligu Evrope od mađarskog Videotona. Ekipa koja je prošle sezone pobeđivala Partizan i Crvenu zvezdu ove je trijumfovala samo protiv novog superligaša Bačke. Sa druge strane gubila je od Spartaka, Napretka,


Dragan Jočić, kopredsedavajući Ustavne komisije predviđa\nPovelja tek posle izbora\nBEOGRAD - Zoran Đinđić, srpski premijer izjavio je Tanjugu da u poslednjih sedam dana nisu vođeni razgovori o usaglašavanju teksta ustavne povelje.\n- Došlo je do zastoja i opasnog uljuljkivanja u ideju da to pitanje možda i nije hitno - rekao je Đinđić i ocenio da je rešavanje statusa Srbije i Crne Gore neophodan uslov za svaku ozbiljnu integraciju zemlje, kao i da za prevazilaženje problema oko izbora poslanika postoje dve opcije.\nPrvo dogovor pa sednica\nBoško Ristić, član Komisije koji će i predsedavati sledećom sednicom, rekao je da je neće zakazivati dok ne dobije pismenu potvrdu da su se potpisnici Sporazuma i vodeće partije dogovorile oko izbora poslanika.\n- Jedna je da, kao što piše u Sporazumu, pitanje rešimo tako što će se definisati da parlament treba da izražava volju građana, da će izbori biti po evropskim standardima i da će se održati u kratkom roku. Ako bude usvojena ovakva povelja, u parlamentu Srbije bi mogao biti usvojen zakon, koji bi predviđao direktne izbore, a Crnoj Gori bi bilo ostavljeno da se opredeli posle izbora. Druga varijanta je da sa celim paketom čekamo izbore u Crnoj Gori, ali mislim da je ona gubitnička, jer propuštamo jesen za početak pregovora sa EU - istakao je Đinđić i dodao da smatra da je to opasan stav, da vremena za okončanje sporazuma ima vrlo malo i da su upozorenja iz Evrope jasna.\n- Bez postizanja saglasnosti oko tog pitanja neće biti usvojena povelja, a ono se sada koristi za politizaciju u izbornoj kampanji. Oko načina izbora vođeni su pregovori u prisustvu Havijera Solane. Vojislav Koštunica je insistirao da se odmah u povelju upiše neposredan izbor poslanika, tako da nije postignut dogovor - rekao je za "Glas" Boško Ristić, kopredsedavajući Ustavne komisije i dodao da je Milo Đukanović bio spreman da prihvati neposredne izbore ukoliko to nalaže EU, ali tek posle izbora u Crnoj Gori.\nDragan Jočić, kopredsedavajući Komisije kazao je za "Glas" da misli da povelja neće biti doneta pre izbora u Crnoj Gori.\n- Ona mora biti doneta u celosti, a ne na parče. Đinđić koči povelju i trudi se da ide u prilog Đukanovićevoj politici i oni su najveći problem integracije. Vojislav Koštunica je samo jedan od potpisnika, tako da od njega ništa ne zavisi, već od drugih potpisnika i Komisije. Ono što DS predlaže je zaobilaženje institucija - kaže Jočić i dodaje da je ubeđen da će opstati državna zajednica, kao i da ćemo ući u SE.