Značaj menad�menta u kulturi\n30. mart 2009. godine\nPokrajinski sekretar za kulturu Milorad Đurić primio je danas D�onatana Gudejkera, profesora na Kembrid�u (Velika Britanija) i konsultanta po pitanju menad�menta u kulturi. Na sastanku je razgovarano o značaju marketinga u kulturi, pre svega, u cilju motivisanja �to većeg broja garađana da posećuju izlo�be i druga kulturna de�avanja. Takođe, profesor D�onatan Gudejker najavio je i internacionalni samit ministarstava kulture, koji će biti odr�an u septembru u Johanezburgu, na kojem će zemlje učesnice razmeniti iskustva u svojoj kulturnoj politici.\nIdeja je da muzeji, galerije i druge institucije kulture treba da ohrabre posetioce da dođu na izlo�bu, jer veliki broj građana na neki način oseća da to nije mesto za njih - rekao je i D�onatan Gudejker, istakav�i da je pro�le godine u Velikoj Britaniji čak 75 odsto građana posetilo neko od kulturnih de�avanja, dok oko 20 odsto stanovnika ove zemlje redovno posećuje muzeje i galerije.\nPrema rečima pokrajinskog sekretara za kulturu Milorada Đurića, u na�oj zemlji svega 2-3 odsto građana redovno posećuje kulturne manifestacije, zbog čega je veoma značajno da se uz dobar marketing uspostavi bolja veza između institucija kulture i građana. U razgovoru je najavljeno i da će profesor D�onatan Gudejker odr�ati predavanje u Muzeju savremene umetnosti Vojvodine kako marketnig i obezbeđivanje sredstava predstavljaju dobit za sektor kulture u Velikoj Britaniji. Pokazaće za�to umetnici, kustosi i menad�eri u kulturi prepoznaju va�nost toga za njihov rad i način na koji mo�e da pomogne da se kreira �iva i kreativna kulturna scena.\nMilorad Đurić primio učesnike Trećeg međunarodnog festivala klasične gitare\nPovodom odr�avanja Trećeg međunarodnog festivala klasične gitare, koji se od 27. do 31. marta odr�ava u Novom Sadu, pokrajinski sekretar za kulturu Milorad Đurić primio je u Izvr�nom veću AP Vojvodine eminentne učesnike. Na svečanom prijemu kod sekretara Đurića o programu festivala i nastupima govorili su direktor �Servantes" Instituta iz Beograda Huan Elorijaga, predsedsednik asocijacije festivala Ra�ko Radović i umetnici �ivojin Kuzmanović, Julija Bal i Gael Solal.\nPozdravljaući prisutne goste, sekretar Đurić je izrazio zadovoljstvo �to će vrhunski majstori gitare tokom ovih pet dana nastupa moći u pravom smislu reči da poka�u svoju virtouznost na klasičnoj gitari.\nPosebno mi je drago, istakao je Milorad Đurić, �to smo ostvarili lepu saradnju sa Institutom "Servantes" u Beogradu i sa ambasadom Brazila, koja je omogućila da u Novi Sad stignu virtuozi iz �panije i Brazila. Upravo su to dovoljni razlozi, da i Sekretarijat za kulturu bude jedan od pokrovitelja ove velike manifestacije.\nRa�ko Radović se zahvalio na podr�ci Izvr�nom veću AP Vojvodine, naglasiv�i da je ova manifestacija, koja se treći put za redom odr�ava u Novom Sadu, prerasla u jedan od najjačih muzičkih festivala u regionu. Razlozi za to su i izvesne kategorije u takmičenju, objasnio je Radović, jer nakon pokrajinskog takmičenja u izvođenju kompozija na klasičnim gitarama, imamo i kategoriju majstorskih kurseva, pa potom i izvođenja najkomplikovanijih umetničkih dela na gitari.\nUmetnica iz Francuske, poreklom �panjolka, Gael Solal je izjavila da je drugi put u Novom Sadu i da je veoma srećna zbog gostovanja, "jer je ovaj festival mogućnost da se sagledaju umetnička dostignuća u izvođenju dela na klasičnoj gitari, mogućnost da se nauči ne�to novo, kao i da sledeće generacije gitarista imaju �ansu da vide kako mi to radimo".\nZa zainteresovane gledaoce i ljubitelje klasične gitare tokom svih pet dana festivala ulaz je besplatan, a koncerti će se odr�avati po sledećem programu: 27. marta program počinje u 20.00 časova u Studiju �M". Sledećeg dana, 28.marta �ivojin Kuzmanović odr�aće koncert u Galeriji Matice srpske u 20.00 časova, 29. marta u holu Izvr�nog veća Vojvodine, sa početkom u 20.00 časova, odr�aće se koncert nagrađenih takmičara, dok će se sledećeg dana, 30. marta, u 20.00 sati, odr�ati koncert Julije Bal u Studiju �M", gde će se i poslednjeg dana festivala, 31. marta, u 20.00 časova odr�ati koncert Markosa Vinicijusa.\nPokrajinski sekretarijat za kulturu sufinansiraće postavljanje spomenika na memorijalnom groblju u Kovinu\nPokrajinski sekretarijat za kulturu sufinansiraće postavljanje spomenika na memorijalnom groblju u Kovinu, na kojem su zajedno sahranjeni srpski i austrougarski vojnici, učesnici u borbama za odbranu, odnosno osvajanje Smedereva 1915. godine u toku Prvog svetskog rata. O tome su, juče u Kovinu, pokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Đurić i predsednik Privremenog organa op�tine Kovin, Slavko Branković potpisali sporazum o namerama, prema kojem će sekretarijat izdvojiti 800 hiljada dinara, op�tina Kovin 700 hiljada a Udru�enje potomaka ratnika i po�tovalaca oslobodilačkih ratova Srbije oko 300 hiljada dinara.\nNa groblju u Kovinu, koje je vi�e od 60 godina bilo zanemareno i zapu�teno, sahranjeno je 305 srpskih i 195 nemačkih vojnika, poginulih u borbama kod Smedereva. Ova bitka je zavr�ila 1915.godine pobedom austrougarskih snaga, a ranjenici su prebačeni u improvizovanu bolnicu u Kovinu. Preminuli su, kasnije, sahranjeni na zajedničkom groblju u Kovinu i ono predstavlja jedinstven memorijalni kompleks, o čemu će svedočiti i budući spomenik na kojem su, jedno do drugog, predstvaljeni srpska �ajkača i nemački �lem, rečeno je u Kovinu prilikom potpisivanja sporazuma o namerama.\n�Pokrajinski sekretarijat za kulturu opredelio se da sufinansira ovaj projekat jer smatramo da ovaj spomenik predstavlja svedočanstvo jednog vremena i borbi na ovim prostorima i na�a je du�nost da to ne zaboravimo. Groblje je jedinstveno po tome �to su jedan do drugog sahranjeni srpski i austrougarski, odnosno nemački vojnici, protivnici u ratu, a u toku je i postupak za�tite ovog kompleksa od strane Zavoda za za�titu spomenika kulture u Pančevu�, rekao je Milorad Đurić. Predsednik privremenog ograna op�tine Kovin, Slavko Branković zahvalio je sekretaru Đuriću na podr�ci u realizaciji ovog projekta i dodao da će op�tina sprovesti zakonom predviđenu proceduru za postupak javne nabavke za podizanje spomenika vojnicima iz ove bitke.\nPotpisivanju sporazuma o namerama prisustvovao je i Milan Divac, predsednik Udru�enja potomaka i po�tovalaca oslobodilačkih ratova Srbije. Milorad Đurić otvorio izlo�bu kanadske grfike\nPokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Đurić, otvorio je, juče u Novom Sadu, u Galeriji poklon zbirka Rajka Mamuzića u prisustvu Nj. E. ambasadora Kanade, D�ona Morisona, izlo�bu grafika �Jezik drveta i crno i belo�, koju čine dela kanadskih umetnika, članova galerije �Pres papije� iz pokrajine Kvebek. Izlo�ba je nastala kao rezultat dobre saradnje na�ih i kanadskih umetnika kao i galerija i akademskih institucija dve zemlje i biće predstavljena i u drugim gradovima u Srbiji u okviru obele�avanja frankofonije.\n�Ova izlo�ba dobra je prilika da na�a publika stekne uvid u stvarala�tvo kanadskih umetnika, pri tome je i ekskluzivna jer se ove grafike prvi put prikazuju u Evropi. Ovakvi događaji su prilika da se učvrsti saradnja, uspostave novi kontakti i omogući razmena umetničkih produkcija između regiona. Pokrajina Kvebek u Kanadi i Vojvodina imaju obele�ja multikulturalnosti i vi�ejezičnosti i verujem da će buduća saradnja biti produbljena, te da će i na�i umetnici imati priliku da se predstave kanadskoj publici�, rekao je pokrajinski sekretar Milorad Đurić prilikom otvaranja izlo�be.\nAmbasador Kanade, D�on Morison, izrazio je uverenje da će se kulturna saradnja između Srbije i Kanade nastaviti u okviru frankofonije, s obzirom da u na�oj zemlji, kako je naglasio, ima mnogo po�tovalaca frankofonije, te da korist mo�e biti obostrana zahvaljujući razmenama sa drugim članicama frankofonije na isti način kao �to je frankofonija obogaćena prisustvom Srbije u njenim institucijama.\nMilorad Đurić potpisao Protokol o sufinansiranju Festivala evropskog filma "Palić"\n20. mart 2009. godine\nPokrajinski sekretar za kulturu Milorad Đurić sa saradnicima, posetio je danas Suboticu. U prvom delu posete, Milorad Đurić je potpisao protokol o sufinansiranju Festivala evropskog filma �Palić 2009" i Međunarodnog festivala pozori�ta za decu �Subotica 2009". Drugi deo posete bio je predviđen za obilazak i upoznavanje sa stanjem i problemima subotičkih institucija kulture, �to je deo redovnih aktivnosti Sekretarijata.\nRadi afirmacije filmske i pozori�ne umetnosti, Pokrajina, odnosno Pokrajinski sekretarijat za kulturu obezbedio je 20,5 miliona dinara za Palićki filmski festival i Festival dečjih pozori�ta. U finansiranju ovih značajnih kulturnih projekata učestvuju i Ministarstvo kulture sa 14 miliona dinara, Grad Subotica sa 11,3 miliona dinara i Otvoreni univerzitet u Subotici, kao organizator festivala sa �est miliona dinara.\nSubotica je grad koji je u vrhu na�ih ulaganja u kulturu. Planiramo da u Pokrajini donesemo Strategiju kulturnog razvoja, koja će počivati na decentralizaciji i demetropolizaciji kulture, a aktuelna izdvajanja iz pokrajinskog bud�eta za razvoj kulture u Subotici predstavljaju već realizaciju tih principa, izjavio je Đurić i potvrdio da je Subotica logičan izbor za pru�anje podr�ke, s obzirom na svoje, izuzetno značajne kulturne potencijale.\nU razgovoru sa gradonačelnikom Subotice Sa�om Vučinićem, direktorom Otvorenog univerziteta i Bla�om Perovićem i direktorkom Dečjeg pozori�ta Jakom Prka Vujević, pokrajinski sekretar za kulturu izneo je podatke da je tokom 2008. godine u različite kulturne projekte u Subotici sa pokrajinskog nivoa izdvojeno oko 115 miliona dinara, �to govori o izuzetnom kulturnom bogatstvu ove sredine. U ovoj godini, koju karakteri�e ekonomska kriza i recesija, �to nas stavlja u pomalo defanzivnu situaciju, du�nost na�e politike kulturnog razvoja je da branimo nivoe do kojih smo stigli. U vremenima kao �to su ova, du�nost nam je da i kulturu sagledamo u ukupnom dru�tvenom kontekstu i da je u svim sredinama, pa i u Subotici, sagledamo uvezanu sa drugim subotičkim potencijalima, te da u sinergiji sa njima ostvarimo uspe�nost i nove umetničke vrednosti - poručio je Đurić. Pokrajinski sekretarijat za kulturu će zato i finansijski podr�ati ideju poteklu iz Subotice o projektu "Subotica - grad festivala", koji će objediniti sve kulturne manifestacije u jednom projektu. Pored toga, izjavio je Đurić, Pokrajinski sekretarijat za kulturu putem konkursa obezbediće sredstva namenjena medijima za emisije iz kulture.\nGradonačelnik Sa�a Vučinić zahvalio se na podr�ci da Subotica za�ivi kao grad festivala i naglasio da je pokrajinska administracija najveći investitor u kulturu Subotice, unazad par godina, spomenuv�i i izgradnju Narodnog pozori�ta, obnovu Dečjeg pozori�ta i Gradskog muzeja.\nPotpisivanje protokola o sufinansiranju motivisano je činjenicom da je Festival evropskog filma "Palić" stekao svojevrsni renome, te da je primljen u Evropsku koordinaciju filmskih festivala u Briselu i prihvaćen od strane Komisije za kulturu EU da bude predstavnik Srbije u projektu popularizacije evropskog filma. Međunarodni festival pozori�ta za decu "Subotica" primljen je u svetsku asocijaciju pozori�ta i festivala UNIMU. Oba festivala je, inače, Izvr�no veće Vojvodine svojim odlukama uvrstilo u menifestacije od posebnog značaja za kulturu Vojvodine.\nProgram posete Milorada Đurića Subotici obuhvatio je danas i obilazak Međuop�tinskog zavoda za za�titu spomenika kulture, Narodnog muzeja, Gradske biblioteke, Narodnog pozori�ta i Moderne galerije "Likovni susret", gde će pokrajinski sekretar otvoriti međunarodnu izlo�bu "Umetnička grafika i savremeni mediji".\nMilorad Djurić razgovaro sa dr�avnim sekretarom za kulturu Rumunije, Mirčeom Dinesku\nPokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Đurić, primio je u Izvr�nom veću Vojvodine dr�avnog sekretara za kulturu i poznatog rumunskog pesnika Mirčea Dinesku, sa kojim je razgovarao o mogućnostima saradnje vojvođanskih i rumunskih institucija kulture. Mirčea Dinesku boravi u Novom Sadu povodom Sajma knjiga na kojem je predstavio zbirku pesama u izdanju Zavoda za kulturu Vojvodine, prvu koja je �tampana na srpskom i rumunskom jeziku.\n�Imajući u vidu da Mirčea Dinesku vodi Fondaciju kulture sme�tenu na Dunavu, reci koja povezuje dve zemlje, te dobre odnose između na�ih naroda, dr�ava i kultura, kao i činjenicu da imamo nacionlne zajednice Rumuna u Vojvodini, odnosno Srba u Rumunji, prilika je da o svim temama vodimo sadr�ajne razgovore i dogovorimo se oko kulturne razmene, kazao je Đurić. Zala�ući se za �to �iru razmenu umetnika�. On je istakao da je to najbolji način da se na osnovu stečenih iskustva unapredi i sopstvena kultura. Kao jedna od mogućnosti saradnje na projektima razmene umetnika i stvaralaca predlo�eno je gostovanje pozori�ne grupe �Brod teatar� iz Novog Sada u Fondaciji kulture u Rumuniji.\nMirčea Dinesku je rekao da je kultura najbolja oblast za povezivanje i saradnju izmedju naroda, predstavio je svoju Fondaciju za kulturu koja se nalazi u jednoj napu�tenoj luci na Dunavu, tridesetak kilometara od granice sa na�om zemljom i predlo�io da se umetnici iz Vojvodine sretnu sa stvaraocima ne samo iz Rumunije nego i iz drugih regiona jer je Fondacija povezana sa mno�tvom kulturnih centara u Evropi. Pesnik Milan Nenadić, jedan od prevodilaca poezije Mirčea Dineskua, istakao je da rumunska poezija spada u sam vrh svetske poezije, te da je metafora poezije Mirčea Dineskua razarajuća i pogađa samu bit stvari.\nPokrajinski sekretar za kulturu otvorio tri sajamske izlo�be pod zajedničkim sloganom Umetnost izbora 12. mart 2009. godine\nPokrajinki sekretar za kulturu Milorad Đurić i direktor Novosadskog sajma Goran Vasić otvorili su danas prvu ovogodi�nju sajamsku postavku, pod sloganom "Umetnost izbora". Od danas, pa sve do 17. marta, traju tri manifestacije: XV Međunarodni salon knjiga, XIV Međunarodna izlo�ba umetnosti "Art Expo" i XVIII Međunarodni sajam name�taja i opreme za enterijere, "Ambijenta" u okviru koji svoju ponudu izla�e vi�e od tri stotine izlagača iz na�e zemlje i inostranstva.\nO sajmu mo�emo misliti kao o svojevrsnoj metafori dana�nje globalne ponude u kulturi i umetnosti, i mestu gde se susreću i nadopunjuju i ponuda umetnosti ili znanja i umetnost ponude, najbolje od onoga �to svako od izlagača mo�e da ponudi. Kako bi postali uspe�ni u mnogoglasnom svetu potrebno je da sve poruke o nama i na�oj kulturi, kao i na�a ponuda onoga �to u kulturi stvaramo, na savremen način prezentujemo i po�aljemo u svet, i time ojačamo multikulturalnost i postojeće bogatstvo u kulturi i stvarala�tvu Vojvodine i učinimo ga svima dostupnim.\nDa bi bila relevantna, da bi opstala ili napredovala, u savremenom svetu, svaka kultura mora da bude i kreativna i konkurentna, a na nama je da učinimo sve da jo� bolje razumemo jedni druge, jer je to va�an doprinos funkcionisanju i razvijanju kulturne raznolikosti u Vojvodini, Srbiji i na Balkanu - rekao je Milorad Đurić. Na XV Međunarodnom salonu knjiga biće predstavljena izdanja i autori vi�e od sto pedeset izdavača i knji�ara, a u Kongresnom "Master" centru Novosadskog sajma biće organizovani i susreti publike sa nekim od najpopularnijih i najuspe�nijih srpskih pisaca i knji�evnih kritičara. Na Međunarodnom salonu knjiga biće predstavljena i izdavačka delatnost pokrajinskog Zavoda za kulturu na jezicima vojvođanskih manjina.\nNaru�ena bezbednosna situacija u Pozori�tu mladih 06. mart 2009. godine\nPokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Đurić i član Gradskog veća grada Novog Sada zadu�en za kulturu, Andrej Bursać, obi�li su danas Pozori�te mladih u Novom Sadu i sa direktorom Zoranom Đerićem razgovarali o naru�enoj bezbednosnoj situaciji u ovoj ustanovi. Uprava Pozori�ta mladih, čiji je osnivač Skup�tina grada, obavestila je pokrajinski i gradski sekretarijat za kulturu da je je Sektor MUP-a za za�titu i spasavanje pregledom objekata koje koristi Pozori�te ukazao na alarmantno stanje zbog opasnosti od po�ara i predlo�io mere i rokove za otklanjanje nedostataka. Upozoreno je da će Pozori�te mladih biti prinuđeno da zatvori vrata, odnosno otka�e sve aktivnosti i predstave ukoliko se nedostaci ne otklone. Direktor Zoran Đerić je rekao da se problemi odnose na nedakvatnu i zastarelu električnu instalaciju u zgradi koja bi trbalo da se obnovi i uskladi sa postojećim standardima, kao i da se osposobi protivpo�arni i video nadzor, te da za te radove postoje projekti, ali nedostaju sredstva. Pozori�te, prema rečima Đerića, ne mo�e da obavlja javnu nabavku za izvođača radova nego to treba da učini Grad Novi Sad, odnosno nadle�na slu�ba koja, kako je rekao, jo� nije formirana. On je dodao, da je Pozori�te nastavilo da radi i odr�ava predstave, iako je situacija zabrinjavajuća.\nČlan Gradskog veća za kulturu, Andrej Bursać je rekao da Grad izdvaja sredstva iz bud�eta za ovu namenu, kao i da će o ovom problemu obavestiti članove Gradskog veća i gradonačelnika, kako bi se �to pre krenulo u postupak javne nabavke.\nPokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Đurić, istakao je da problem hitno mora da se re�i i da je Sekretarijat spreman da pomogne. �Odgovornost za bezbednost publike, a to su uglavnom deca, i bezbednost zaposlenih mora biti prioritet Uprave Pozori�ta mladih. Odluku da se predstave i dalje izvode donelo je Pozori�te i u ovom trenutku smatram da je njihova odgovornost ogromna�, naglasio je Đurić. On je dodao da će Pokrjinski sekretarijat za kulturu učestvovati u delu sredstava potrebnih za izvođenje radova na instalacijama, a prema rečima direktora Zorana Đerića potrebno je oko tri miliona dinara. Prilikom obilaska objekata koje koristi Pozori�te mladih ukazano je i na potrebu adaptacije velike sale, scene i radionica za izradu rekvizita. Milorad Đurić otvorio izlo�bu Milana Ke�elja u Muzeju Vojvodine 03. mart 2009. godine\nPokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Đurić, otvorio je u Muzeju Vojvodine izlo�bu slika Milana Ke�elja nastalih tokom boravka ovog autora u Parizu tokom pro�le godine u medjunarodnom centru umetnost �Cite Internationale des Arts�, fondacije koja omogućuje umetnicima iz celog sveta da dolaze, rade i razmenjuju ideje. �Ovakva kulturna saradnja ima za domaće umetnike ogroman značaj, jer je va�no da umetnici imaju mogućnost da putuju, rade i razmenjuju ideje, a time su Vojvodina i Srbija vi�e prisutne u evropskom umetničkom ambijentu. Efekat takve razmene vidimo u slikama Milana Ke�elja, a o mogućnostima pro�irenja saradnje sa fondacijom �Cite� već smo razgovarali sa direktorom Sidni Perolom�, rekao je sekretar Đurić prilikom otvaranja izlo�be i izrazio nadu da će u okviru buduće saradnje i umetnici iz Francuske boraviti u na�oj zemlji. Otvaranju izlo�be prisustvovala je i direktorka Francukog kulturnog centra u Beogradu, Paskal Delpe�, kao i direktor �Cite International des Arts�, Sidni Perol koji je podsetio da Fondacija, osim kandidatura, koje preko konkursa, jednom godi�nje predla�u umetnički saveti u okviru Saveza profesionalnih likovnih umetnika, omogućuje i direktne kandidature, te na taj način umetnici mogu da borave u ovom centru umetnosti do godinu dana, pod veoma povoljnim uslovima. On je pozvao i stvaraoce iz različitih oblasti, kao �to su koreografi, muzičari i pisci da konkuri�u za prijem u �Cite�.\nMilorad Đurić primio direktora francuske fondacije �Cite Internationale des Arts�, Sidnija Perola 03. mart 2009. godine\nPokrajinski sekretar za kulturu, Milorad Djurić, primio je danas u Izvr�nom veću AP Vojvodine Sidnija Perola, direktora �Cite Internationale des Arts�, francuske fonadacije koja omogućuje umetnicima iz celog sveta boravak i rad u Parizu, pod povoljnim uslovima. Povod za dolazak Sidnija Perola je izlo�ba slikara Milana Ke�elja koja će večeras biti otvorena u Vojvodjanskom muzeju u Novom Sadu, a crte�i i ulja koja će biti izlo�ena nastala su tokom rada ovog umetnika u ateljeima �Cite-a� u toku pro�le godine. Sekretar Milorad Djurić i Sidni Perol, razgovarali su i o budućoj saradnji, odnosno mogućnostima da veći broj umetnika iz Vojvodine boravi u Parizu, kao i da umetnici iz Francuske borave u Vojvodini.\n�Na�a su nastojanja da pru�imo priliku umetnicima da rade i izla�u u Francuskoj, i �Cite� vidimo kao značajnog partnera i va�nu instituciju kroz koju je pro�lo mnogo stvaralaca, a u poslednjih desetak godina oko dvadeset umetnika iz Vojvodine. Jedan od na�ih prioriteta u kulturnoj politici jeste omogućavanje mobilnosti umetnika kako bi oni napredovali i kvalitetnije radili i verujem da će odredjen broj njih i narednih godina boraviti u Parizu�, rekao je Djurić. Sidni Perol je naglasio da je ova poseta prilika da se sa institucijama kulture u AP Vojvodini dogovore konkretni projekti saradnje, i pozvao umetnike iz Vojvodine da konkuri�u za boravak u �Cite Iternational des Arts� , kako u ateljeima koje Srbija ima zakupljene, tako i direktno. Na�a zemlja koristi četiri ateljea a izbor umetnika se obavlja putem konkursa kod Saveza udru�enja likovnih umetnika.


Aktuelno / Štampa / Uvoz GM semena – gubici pola milijarde evra\nSrbija bi, ukoliko bi usvojila novi Zakon o genetski modifikovanim organizmima (GMO) i dozvolila uvoz takvog semena, godišnje beležila gubitke od bar pola milijarde evra, upozorio je predsednik Društva agrarnih ekonomista Srbije Miladin Ševarlić.\nTakođe, treba računati i na posledice gašenja naše semenske industrije koja je najprofitabilniji deo našeg agrobiznisa i gubitka tržišta za plasman naše semenske robe i sadnica na tržištima drugih zemalja, podvukao je Ševarlić.\n„Po nezvaničnim informacijama, novi Zakon, koji će biti daleko tolerantniji prema GMO je pripremljen, nažalost za poljoprivredu i potrošače u Srbiji, i na njihovu štetu“, tvrdi Ševarlić.\n„Posebno zabrinjavajuća činjenica za mene je da su poslanici iz preko 80 opština i gradova, među kojima su Beograd i Novi Sad, sa čijih teritorije ima dve trećine poslanika u republičkoj skupštini, potpuno zanemarili deklaracije protiv GMO koje su usvojile skupštine opština i gradova u kojima žive“, dodao je Ševarlić.\n„Naše stanovništvo očigledno nije dovoljno obrazovano niti informisano o mogućim posledicama, a dosadašnje tolerantno ponašanje nadležnih državnih organa prema ilegalnom uzgoju GM soje na našoj teritoriji takođe govore o praktično izvesnom stvaranju atmosfere postepene legalizacije GMO“, zaključio je Ševarlić.


Beograd: Upozorenja na posledice odustajanja od evropske integracije\nDeo političara i gotovo svi ekonomski stručnjaci upozoravaju da Srbija ne sme da prekine proces evropskih integracija.\nPredsednik Srbije Boris Tadić uopšte ne sumnja da će doći do potpisivanja Sporazuma o pridruživanju Srbije sa Evropskom unijom.\nI šef diplomatije Vuk Jeremić izjavio da će Srbija potpisati s EU Sporazum o pridruživanju ako ne u ponedeljeak 28. januara, onda će sigurno potpisati u najskorije vreme.\nUčesnici javne debate koju je organizovao Evropski pokret u Srbiji ocenili su da bi Srbija, ukoliko odustane od priključenja Evropskoj uniji, došla u opasnost da u roku od nekoliko meseci sklizne u finansijsku krizu i hiperinflaciju. Izolacija Srbije ne sme da se ponovi, bio je kategoričan predsednik Evropskog pokreta Živorad Kovačević :\nZamenik generalnog direktora Republičkog zavoda za statistiku Miladin Kovačević istakao je da zbog smanjenog priliva kapitala, koji bi mogao da usledi u slučaju zatvaranja Srbije, postoji rizik krize likvidnosti i inflacije, a plate bi skliznule sa sadašnjih oko 400 na 100 evra :\nProfesor Mlađen Kovačević kaže da je srpska ekonomija sudbinski vezana za Evropsku uniju i navodi primer po kome je izvoz Srbije u Rusiju, Kinu i SAD zajedno bio prošle godine 16,5 puta manji od izvoza u Evropsku uniju. Zbog toga Srbija treba da čini sve što može da se što pre zakači za Evropsku uniju, jer svaki drugi pravac politike može da ima teške socijalne i ekonomske posledice, upozorio je profesor Kovačević.


Investicije - Ministarstvo spoljnih poslova - Ambasada Republike Kosovo u Briselu\nRazlozi zbog kojih treba investirati na Kosovu – Koristi za potencijalne strane i domace investitore. Neke od koristi kada investirate na Kosovu su: niski porezi, obilje resursa i povoljno poslovno okruženje.\nStanovništvo – mlado i motivisano, 70% ispod 35 godina starosti\nMlada i motivisana radna snaga sa snažnim preduzetnickim duhom i mogucnostima sa opštim poznavanjem evropskih jezika\nZavidni prirodni resursi: lignit, cink, olovo, fero nikal i obradivo poljoprivredno zemljište\nSlobodan pristup tržištu Evropske unije i susednih zemalja\nModerne institucije za podršku poslovanju\nZvanicna valuta na Kosovu je evro, što eliminiše rizik evro zone.\nPosle proglašenja nezavisnosti, Kosovo je postiglo veliki napredak u mnogim razvojnim oblastima, ka npr: porast politicke stabilnosti, povecanje nivoa bezbednosti, stabilna ekonomija sa kontinuiranim rastom, kompletiranje zakonodavstva itd. Ono je važan deo inicijativa regionalne saradnje putem kojih je postignuto uspostavljanje zajednickog regionalnog tržišta, ukidanje carinskih tarifa, eliminacija trgovinskih barijera kao i otvaranje novih perspektiva. Institucije Kosova su radile i nastavljaju brzim korakom na ispunjavanju standarda potrebnih za clanstvo u Evropskoj uniji.\nStvoreno je stabilno makroekonomsko okruženje, održivi finansijski sistem, izvršena je reforma fiskalne politike u cilju primene najnižih poreskih stopa u regionu. Medu važnim ciljevima koje naša zemlja ima pred sobom je i porast konkurentnosti domace ekonomije na regionalnom tržištu.\nPostignut je napredak u izgradnji moderne infrastrukture, kako na Kosovu, tako i u vezama sa regionom. Ovde vredi pomenuti vezu sa Albanijom novoizgradenim autoputem, kao i obecanje Albanije da ce u ne tako dalekoj buducnosti izgraditi i železnicku prugu koja povezuje dve zemlje. Važnost ovog puta za Kosovo ima dvostruko znacenje kada se ima u vidu da sada Kosovo ima i svoju luku na Jadranu preko koje se vrši prekomorski transport. Ovim putem Kosovo je povezano sa svojom lukom do koje se sada stiže za samo dva i po sata. Ubrzo pocinje i izgradnja autoputeva koji povezuju Kosovo sa Albanijom, Makedonijom i Srbijom, cija izgradnja pruža veoma povoljne mogucnosti za strane investitore.\nNaša zemlja pruža velike mogucnosti za investiranje i u drugim sektorima kao što su: poljoprivreda, energija, vinogradarstvo, turizam, vadenje i prerada metala itd.\nSiste za registraciju poslovanja na Kosovu predstavlja još jedan podsticajni faktor za povecanje investicija, sa pojednostavljenim i brzim postupkom registracije novih biznisa za kratko vreme.\nSve to cini da Kosovo bude videno ka veoma atraktivna zemlja sa mogucnostima za investiranje svakog investitora u razlicite sektore, kao npr. u privatizaciju gde se sada ocekuje privatizacija i davanje pod koncesiju velikih javnih kompanija kao što su: Pošta i telekom Kosova i Kompanija za distribuciju elektricne energije, investicije u zelene aktivnosti, gde veoma povoljne mogucnosti u pogledu obezbedivanja fizicke infrastrukture pružaju industrijski parkovi.\nKosovo radi na uspostavljanju tržišta finansijskog kapitala na kojem ce moci da plasiraju svoje investicije investitori koji žele da investiraju u akcije raznih kompanija.\nProcenjuje se da je tokom 2010. godine investirano 314.6 miliona evra, što u poredenju sa prethodnom godinom predstavlja rast od 8%.\nStrani kapital ima široku geografsku rasprostranjenost, iz više od 80 zemalja širom sveta, gde je Albanija zauzima prvo mesto prema broju registrovanih poslovnih subjekata.\nBr Sektor Br. Kompanija % od ukupnog broja\n1. Trgovina 1674 40%\n2. Proizvodnja 624 15%\n3. Izgradnja 502 12%\n4. Turizam i hotelijerstvo 310 7%\n5. Transport 158 4%\n6. Bankarski sektor 125 3%\n7. Telekomunikacije 98 2%\n8. Zdravstvene usluge 49 1%\n9. Obrazovanje 33 0.8%\n10. Razne usluge 637 15.2%\nCarina Kosova primenjuje napredne postupke carinjenja robe korišcenjem elektronskog sistema - TIMS (Trade Information Management System) gde se 90% deklaracija vrši putem DTI (Direct Trade Input). Prosecno vreme za carinjenje na granicnim prelazima je 3 sata.\n10% za robu koja se uvozi iz svih ostalih država\nPrimenjuje se varijabilna akcizna stopa za proizvode kao što su: duvan, nafta, alkohol itd.\nPosle izvršenih izmena u carinskom sistemu, smanjene su carinske tarife za:\nOd carinskih dažbina su oslobodeni:\nHirurški instrumenti i aparati\nNVO koje je registrovao UNMIK ciji je cilj podrška humanitarnim programima i projektima, kao i programima i projektima rekonstrukcije na Kosovu.\nPoreska politika na Kosovu je orijentisana ka jednostavnim propisima koji obezbeduju široku poresku bazu i najniže poreske stope u regionu i šire. Porezi se razlikuju u zavisnosti od vrste poslovne aktivnosti i godišnjeg prometa.\nPoreska uprava primenjuje tri glavna poreska režima:\nPorez na dodatu vrednost (PDV) – Glavni porez na Kosovu je porez na dodatu vrednost (PDV), koji se placa na robe i usluge. Stopa ovog poreza je fiksna i iznosi 16% na sve robe bez obzira na njihovo poreklo i 0% za robu koja je namenjena za izvoz. Preduzeca ciji je godišnji promet veci od 50,000 evra dužna su da se registruju za PDV.\nPorez na dobit preduzeca – Ovaj porez se placa svaka tri meseca u zavisnosti od godišnjeg prometa. Poreska stopa za preduzeca ciji je godišnji promet veci od 50000 evra iznosi 10%.\nPorez na licne prihode – Ova vrsta poreza se primenjuje na plate, poslovne aktivnosti, iznajmljivanje, kamate, nepokretnu imovinu itd. Poreske stope na plate su progresivne i zavise od visine primanja, pri cemu je istovremeno vrednost ovih poreskih stopa najniža u regionu i u odnosu na države EU.\n0% za prihode do 960 evra/godišnje\n4% za prihode od 960 do 3000 evra/godišnje\n8% za prihode od 3001 do 5400 evra/godišnje\n10% za prihode vece od 5400 evra/ godišnje\nPenzioni doprinosi – Odgovornost za administraciju i vodenje individualnih penzionih štednih racuna ima Penzioni štedni fond Kosova. Zakon obavezuje poslodavce i zaposlene da uplacuju doprinose za finansiranje penzionog fonda zaposlenih po stopi od 5% na plate koji idu na teret poslodavca i 5% na teret zaposlenih.\nZemlja Porez na dobit preduzeca Porez na prihode PDV\nKosovo 10% 4- 8 -10% 16%\nCrna gora 9% 12% 17%\nMakedonija 10% 10% 18%\nSrbija 10% 10-20% 18%\nHrvatska 20% 15-45% 23%\nBugarska 10% 10% 20%\nGrcka 25% 0-40% 19%\nRomunija 16% 16% 19%\nValuta - korišcenje evra kao zvanicne valute utice na stvaranje poverenja, sa niskom stopom inflacije.\nPostupak registracije poslovanja na Kosovu je veoma jednostavan i brz. Strane investicije reguliše Zakon o stranim investicijama koji štiti strane investitore i tretira ih na isti nacin kao i domace investitore.\nDa bi vodili legitimno poslovanje, strana i domaca preduzeca su dužna da se registruju u Agenciji za registraciju poslovanja pri Ministarstvu trgovine i industrije kao jedna od sledecih kategorija poslovanja.\n2. Opšte partnerstvo,\n4. Društvo sa ogranicenom odgovornošcu\n5. Akcionarsko društvo,\n7. Društveno preduzece,\nU skladu sa odredbama Zakona o stranim investicijama, stranim kompanijama je dozvoljeno da se bave bilo kojom poslovnom aktivnošcu koja je dozvoljena domacim kompanijama i ne postoji nijedno ogranicenje kada se radi o kapitalu koji može da ima ta kompanija. Strani investitori mogu da osnivaju svoje ogranke u istom obliku kao i domaci poslovni subjekti.


POZIV LUKE PETROVIĆA - SDS, PDP i PzT se nisu odazvali sastanku o REFERENDUMU | Trebinje Live\nPOZIV LUKE PETROVIĆA - SDS, PDP i PzT se nisu odazvali sastanku o REFERENDUMU\nPozivu koji je svim političkim partijama u Trebinju uputio predsjednik Gradskog odbora SNSD-a Luka Petrović, povodom predstojećeg referenduma, danas se nisu odazvali predstavnici SDS-a, PDP-a i "Pokreta za Trebinje".\nPetrović je nedolazak partija koje su na vlasti u ovoj lokalnoj zajednici ocijenio "utopljeničkim potezom ljudi koji ne žele jedinstvo i dogovor", naglašavajući da je "očigledno da gradska odlazeća vlast ne podržava referendumske aktivnosti". "Oni nisu ljudi koji treba da vode ovaj grad i to je njihov problem. Oni ljudima bacaju prašinu u oči i iznose mnogo neistina, što im ne ide u prilog, ali nemaju drugog načina, jer su ovo utopljenički potezi koji oni povlače", istakao je Petrović nakon sastanka kome su prisustvovali predstavnici SNSD-a, DNS-a, SP-a, Ujedinjene Srpske, PUP-a, Koalicije "Radikalno bolje" i NDP-a.\nOn je podsjetio da je cilj sastanka postizanje dogovora kako bi se iz Trebinja poslala jasna poruka o zajedničkom djelovanju u nekoliko narednih, istorijskih dana i za grad i za Republiku Srpsku.\nPetrović je napomenuo da su političke partije koje prisustvuju sastanku opredijeljene da se narednih dana izuzmu iz predizborne kampanje i da se bave isključivo referendumskim pitanjem.\nPredsjednik Gradskog odbora Ujedinjene Srpske Mijat Šarović pozvao je sve građane Trebinja da 25. septembra izađu na referendum i daju glas za Republiku Srpsku.\n"Pozivam članove i potencijalne glasače onih političkih partija koje se nisu odazvale današnjem sastanku da ne slijede svoje lidere, da ne slušaju Mirka Šarovića, Zdravka Krsmanovića, ni Slavka Vučurevića, da izađu na izbore, jer je sve prolazno, a Republika Srpska je vječna", rekao je Šarović.\nOn kaže da partije koje se nisu odazvale pozivu "rade već dvije godine po uputstvima političkog Sarajeva, a da za predstojeće lokalne izbore očekuju podršku bošnjačkog glasačkog tijela".\nPredsjednik Gradskog odbora SDS-a Trebinje Vidomir Begenišić kaže da ne znaju u kom svojstvu je Petrović sazvao sastanak i da je, što se tiče jedinstva, SDS od 1990. godine uvijek pozivao na jedinstvo i sabornost.\n"Ovaj poziv smatramo licemjernim i nepotrebnim", kaže Begenišić i dodaje da će trebinjski SDS poštovati stav vrha stranke i da će pozvati sve svoje članove i simpatizere da izađu na referendum i glasaju patriotski.\nKandidat Saveza za promjene za gradonačelnika Trebinja Slavko Vučurević u saopštenju je naveo da je "poziv Luke Petrovića shvatio kao još jedan izraz licemjerstva i nedoličnog ponašanja SNSD-a".\n"Naša poruka časnim i poštenim ljudima jeste da oni znaju kako se brani Republika Srpska, jer su je stvarali, a ne oni koji su je izdali i koji su je rušili i koji je i danas ruše. Naš narod zna i ne treba ga pozivati na referendum, slavićemo 9. januar kao što smo ga uvijek i slavili", navodi se u saopštenju Vučurevića.


Batak: Protiv Zvezde ćemo izaći da se nadigravamo - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Batak: Protiv Zvezde ćemo izaći da se nadigravamo\nTrener fudbalera Radničkog iz Niša Radoslav Batak rekao je danas da će njegova ekipa ići da se nadigrava sa Crvenom zvezdom i istakao da je najvažnije da je niški tim kompletan.\n„Protiv Zvezde ćemo izaći da se nadigravamo, da vidimo gde smo u odnosu na ekipu koja igra značajnu ulogu u Evropi, a ako nam se ukaže šansa da napravimo nešto dobro na ovoj utakmici, naravno da ćemo je ugrabiti“, rekao je Batak, prenosi klub.\nFudbaleri Radničkog iz Niša sutra gostuju Crvenoj zvezdi, u utakmici 14 kola Super lige Srbije.\n„Najvažnije je da smo kompletni i da su igrači koji su bili bolesni prebrodili probleme koje su imali sa korona virusom. Nedostajaće samo Ristić, koji je dobio crveni karton u prošloj utakmici“, rekao je Batak.\n„Znamo na kakvog protivnika ćemo se nameriti u nedelju. Zvezda već četiri godine dominira srpskim fudbalom, a svoj kvalitet potvrđuje odličnim partijama u Evropi. Oni su u četvrtak imali delikatan meč u Danskoj, ali moj kolega Dejan Stanković ima na raspolaganju dva jednako snažna tima, tako da uopšte ne treba pričati o nekom njihovom umoru“, dodao je on.\n„Spremali smo se za ponedeljak i Radnički iz Kragujevca i malo nas je poremetilo odlaganje tog susreta… Nakon Zvezde imamo četiri vezana meča kod kuće i ući ćemo u period kada moramo da zabeležimo niz pozitivnih rezultata“, rekao je trener Radničkog.\nUtakmica se igra sutra od 18.45 na stadionu „Rajko Mitić“.\nFK Crvena zvezdaFK Radnički NišFudbalRadoslav BatakBeograd


Doživotna robija „građaninu Rajha“ - Sputnjik Srbija\nDoživotna robija „građaninu Rajha“\n23:15 23.10.2017 Preuzmite kraći link\nPripadnik krajnje desničarskog pokreta „Građani Rajha“ osuđen je danas na doživotnu robiju zbog ubistva policajca u oktobru 2016. godine.\nVolfgang Plan (50) osuđen je pred regionalnim sudom u gradu Nirnbergu.\nPlan, koji je tokom suđenja sebe oslovljavao isključivo u trećem licu, smešio se kada je ulazio u sudnicu obučen u tamno odelu. On je demantovao da je imao nameru da ubije 32-godišnjeg policajca.\nUbistvo se dogodilo prilikom racije njegove kuće koja je izvedena u zoru i Plan tvrdi da je mislio da je u pitanju napadač i da nije znao da puca na policiju, prenela je agencija AFP, podsetivši da je suđenje počelo u avgustu.\nPripadnici ovog pokreta sebe smatraju građanima „Nemačkog Rajha“, a bezbednosne službe procenjuju da ima oko 15.000 pripadnika, od kojih su 900 poznati ekstremisti krajnje desnice.\nGrađani rajha, Nemačka


Evropska unija i Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) u okviru programa „Podrška EU socijalnom stanovanju i aktivnoj inkluziji’’ (EU SHAI) objavljuju Javni poziv jedinicama lokalne samouprave za podnošenje predloga infrastrukturnih projekata manjeg obima.\nCilj Javnog poziva je da se kroz realizaciju intervencija manjeg obima u delu komunalne i socijalne infrastrukture, unaprede i poboljšaju uslovi života najugroženijih žena i muškaraca, dečaka i devojčica koji žive u podstandardnim naseljima, i da se poboljša njihov pristup javnim uslugama. Predlozi projekata treba da obuhvate unapređenje i poboljšanje postojeće socijalne infrastrukture (rekonstrukcija i unapređenje uslova korišćenja javnih objekata obrazovanja, zdravstvene i socijalne zaštite, kulture i sporta) i rekonstrukciju i izgradnju tehničke/komunalne infrastrukture (vodovod i kanalizacija, elektroenergetske instalacije, grejanje, upravljanje otpadom, javni prostori, zelene i rekreativne površine, pristupne saobraćajnice, javno osvetljenje i dr.).\nU okviru EU SHAI programa, u 18 gradova i opština već se sprovode projekti socijalnog stanovanja i aktivne inkluzije, koji će za 378 porodica obezbediti krov nad glavom i podršku u oblasti obrazovanja, unapređenja zapošljivosti, zapošljavanja i samozapošljavanja i pristupa različitim uslugama socijalne zaštite.\nUpravo raspisanim Javnim pozivom za podnošenje predloga projekata infrastrukturnih radova manjeg obima obezbediće se dodatni uslovi za poboljšanje kvaliteta života onih koji su u najvećem riziku od siromaštva - osoba sa invaliditetom, Roma, žena žrtava porodičnog nasilja, mladih bez roditeljskog staranja i ostalog ugroženog stanovništva.\nUkupan budžet za projekte izabrane ovim Javnim pozivom je miliona evra, a moguće je prijaviti se do 28. februara 2022. godine. Pravo učešća imaju sve jedinice lokalne samouprave u Srbiji.\nSvim zainteresovanim jedinicama lokalne samouprave biće omogućeno da dobiju odgovore na pitanja o Javnom pozivu na onlajn informativnim sesijama koje će biti organizovane 24. i 26. januara, u terminu od 11:00 do 13:00.\nJavni poziv je deo programa „Podrška Evropske unije socijalnom stanovanju i aktivnoj inkluziji”, za koji je Evropska unija izdvojila 27 miliona evra. Program sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) u partnerstvu sa Ministarstvom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, i u saradnji sa Ministarstvom za evropske integracije.\nmali infrastrukturni radovi javna i komunalna infrastruktura ugrožene društvene grupe


Nagradni konkurs: Najlepše dvorište i terasa\n10 Aug 2020, 11:15 Požarevac SAT TV Anđelija Kuzmanović\nTradicionalno i ove godine Reč naroda i JKP organizuju nagradni konkurs „Najlepše dvorište i terasa“\nSvako od nas teži da mu dvorište ili terasa budu oaza mira i opuštanja, pa se iz tih razloga trudimo da njihovo uređenje dovedemo do savršenstva, još ako to podelimo sa nekim i zaradimo i novac, zadovoljstvo je preveliko.\nAndrijana Maksimović, izvršna direktorka NIPD “Reč naroda”, poziva sugrađane da učestvuju u akciji „Najlepše dvorište i terasa“ , koji ima tradiciju već sedam godina. Maksimović ističe da je mnogo ranije postojala akcija najlepše dvorište, ali ne u ovom obliku, kroz nagrađivanje.\nKonkurs organizuju JKP Požarevac i Reč naroda, u želji da podstaknu sugrađane da vode više brigu o svojim dvorištima, posebno terasama i balkonima, jer to je nešto što ukrašava naš grad i svakodnevicu svakoga od nas. Prijave će biti otvorene najverovatnije do kraja oktobra, jer se dinamika određuje prema tome koliko se ljudi prijavi na nagradni konkurs.\nUsled pandemije koja nas je zadesila, čini se da su ljudi ažurniji u sređivanja svojih dvorišta, balkona i da su se ove godine više zainteresovali za konkurs, u odnosu na prethodne godine. Reč naroda poziva sugrađane da dostave sve neophodne podatke pored fotografije i da se ne ustručavaju da učestvuju, jer ovakve akcije su zaista nešto zanimljivo i kreativno. Takođe, svako brigom svog dvorišta pokazuje da brine i o svom gradu, o svojoj sredini.\nVremenski uslovi su ove godine bili pogodni za nove sadnice, pa tako je i odaziv ljudi na visokom nivou. Sve više sugrađana se odaziva na ovu akciju, žele da podele sa svima svoj uloženi trud i prikažu svoju kreativnost. Baš iz tih razloga odlučeno je da bude i više pobednika ove godine koju će stručna komisija odabrati.\nNagrade su novčane, skromne, ali sugrađani mogu od tih para da kupe eventualno još neku biljku za svoje dvorište. Ukoliko imate cvece na vašim terasama, u dvorištima, fotografišite, pošaljite i možda baš Vi budete odabrani za „Najlepše dvorište i terasa“, nagradni konkurs.\nJovani Janković nagrada za najlepše dvorište\nNa konkursu „Najlepše dvorište i terasa“, u organizaciji Javnog komunalnog preduzeća „Komunalne…\nDve decenije od izručivanja Slobodana Miloševića Haškom tribunalu\nNa današnji dan, 2001. godine, Slobodan Milošević, predsednik SRJ i osnivač Socijalističke partije Srbije,…


Foto: NASA/BILL INGALLS / Tanjug/AP\n"Svemirski toalet" sigurno je jedan od najvrednijih na svetu s obzirom da je procenjen na 23 miliona dolara, specijalno je dizajniran za astronaute, a uskoro bi trebalo da poleti na Međunarodnu svemirsku stanicu.\nOvaj toalet napravljen od titanijuma, težak je gotovo 50 kilograma i visok 70 centimetara, odnosno dvostruko je manji od ruskih koji se trenutno nalaze na Međunarodnoj stanici.\nToalet je dizajniran tako da se može ugraditi i u letelice "Orion", kojima bi astronauti trebali da stignu na Mesec u skoroj budućnosti, a potom, možda, i na Mars.\n- Čišćenje nereda je velika stvar. Ne želimo da išta promaši ili pobjegne - rekla je za "Asošijejted pres" Melisa Mekinli iz svemirskog centra "Džonston".\nDok su ranije verzije toaleta bile više orijentisane prema muškarcima, novi Nasin model je nadograđen, pa je sedište nakošeno i povišeno kako bi bolje odgovaralo i ženama astronautima.\n- Ponekad jednostavne stvari postanu vrlo teške - komentar je astronauta Majka Hopkinsa na dosadašnje toalete koji se koriste u svemiru.\nAstronaut Šenon Voker kaže da je "zapamtila proceduru obavljanja fizioloških potreba u svemiru jer je ključno da se to uradi kako treba u uslovima bestežinskog stanja".\nKako prenosi britanski "Idipendent", astronauti na Međunarodnoj stanici trenutno koriste vakuumski sistem.\nŽena otkrila razlog zbog kojeg joj ne radi toalet, a ljudi joj savetovali da zapali kuću i da se nikada ne vraća\nNovembar je mesec u kom se najčešće formira parlament u Kikindi. To je u ovom gradu možda i najveća turistička atrakcija zbog koje u ovo mesto dolaze ljudi iz celog sveta. Za razliku od gradskog koji se formira svake četiri godine, parlament koji je tražio Kulturista formira se svakog novembra, pa su Kikinđani ovaj mesec čak i preimenovali!\nZahvaljujući najvećoj zbirci poljoprivrednih mašina i traktora u muzeju "Žeravica" u selu Novo Miloševo, danas je još uvek moguće zaviriti u istoriju i razvoj mehanike i tehnološki napredak društva u proteklih 150 godina. Tamo su sačuvani traktori i parne mašine koji predstavljaju kulturno dobro naše zemlje.\nDevojka koja je kao tinejdžerka, pre 10 godina, obolela od virusa poznatijeg kao "svinjski grip", otkrila je da i dalje oseća posledice i pati od nekih simptoma, čak i nakon toliko godina.


Epson predstavlja prve poslovne A3 EcoTank štampače koji nude ekonomična i održiva rešenja za štampanje kancelarijskih dokumenata većih formata - Epson\nKompanija Epson je proširila asortiman poslovnih EcoTank štampača i predstavila prve multifunkcionalne A3 EcoTank uređaje, kako za štampanje u boji, tako i za crno-belo štampanje dokumenata A3 formata: EcoTank Pro ET-16680 [L15180 za Centralnu i Istočnu Evropu/Bliski istok i Afriku]i ET-M16680 [M15180 za Centralnu i Istočnu Evropu/Bliski istok i Afriku].\nOva rešenja bez kertridža obezbeđuju dugotrajno i jednostavno štampanje koje ne zahteva menjanje ili skladištenje kertridža sa mastilom, a nude alternativu laserskim štampačima koja štedi energiju.\n„Ovi uređaji ne zahtevaju mnogo intervencija korisnika i idealni su za sve kompanije koje brinu o održivosti, a potrebna im je štampa u većim, A3 formatima”, kaže Entoni Vels, menadžer proizvoda u kompaniji Epson Europe.\n„Naši štampači troše do 83% manje energije od laserskih štampača, koriste tehnologiju bez zagrevanja i imaju rezervoare za mastilo velikog kapaciteta, čime se smanjuje vreme potrebno za upravljanje zalihama, ali se takođe eliminiše potreba za proizvodnjom, slanjem i odlaganjem kertridža. Oni se umesto toga dopunjuju bočicama sa mastilom velikog kapaciteta, uz koje možete da odštampate i do 7500 strana crno-belo i 6000 strana u boji.”\nOvi uređaji ne zagađuju životnu sredinu i mogu se lako integrisati u bezbedan proces štampanja putem mnogobrojnih mogućnosti povezivanja, a pružaju i veoma niske cene po odštampanoj strani i niske ukupne troškove održavanja. Takođe su savršeno rešenje za povećanje efikasnosti kod manjih obima posla jer se prva strana štampa za samo 5,5 sekundi.\n„Dok se uslovi poslovanja na tržištu menjaju posle krize, veliki broj kompanija usvaja nove metode koje će omogućiti održivo poslovanje. Biranje Epson inkdžet tehnologije bez zagrevanja umesto laserskih štampača je primer kako jedna mala promena može da napravi veliku razliku i podrži nastojanja krajnjih korisnika da se smanji i potrošnja energije i količina otpada potrošnog materijala”, zaključuje Vels.


VOICE: RADIO-TELEVIZIJA VOJVODINE ZAVRŠILA 2017. U MINUSU, BANKROT SVE BLIŽI\nRadio-televizija Vojvodine završila je poslovnu 2017. godinu sa više od 150 miliona dinara gubitka, što je najlošiji finansijski rezultat ove medijske kuće u poslednjih nekoliko godina, piše Vojvođanski istraživačko-analitički centar (VOICE).\n“Da će prošla godina doneti RTV-u finansijski sunovrat, dalo se naslutiti već po objavljivanju finansijskog izveštaja za prvih devet meseci, po kojem je gubitak za taj period iznosio oko 89 miliona dinara. Međutim, rapidnom rastu duga za celih 60 miliona dinara za poslednja tri lanjska meseca malo se ko mogao nadati”, navodi VOICE.\nKako je za VOICE potvrdio izvor iz RTV-a, u menadžmentu kao glavni uzrok lošeg poslovnog rezultata vide uvođenje TV takse, tačnije loš model preraspodele prihoda od naplate na teritoriji Vojvodine, po kojem 70 odsto pripada RTV-u, a 30 odsto Radio-televiziji Srbije (RTS).\nU tekstu se navodi da je za prvih devet meseci 2017. godine na dnevnice za službeni put u inostranstvo potrošeno 11,5 miliona dinara, što je 8,9 miliona dinara više u poređenju sa putovanjima zaposlenih u inostranstvo u 2016. godini.\n“RTV je veoma dobro poslovao 2014. godine kada je ukupan dobitak iznosio 214 miliona dinara; godinu dana kasnije dobitak je bio 67 miliona dinara; 2016. godina, kada je uvedena TV taksa, okončana je sa tek devet miliona dinara viška u kasi; dok pokazatelji za prošlu godinu gotovo izvesno RTV-u će doneti gubitak od oko 150 miliona dinara, što je za tri miliona evra manji prihod nego pre četiri godine”, piše u članku.\nPrema navodima VOICE-a, ako bi RTV nastavio da na ovaj način posluje i 2018. godine, “izgledi da doživi bankrot sve su realniji”.\n“Podaci pokazuju da pokrajinskom javnom medijskom servisu preti bankrotstvo jer su poslovni prihodi u 2016. bili umanjeni za neverovatnih 1,6 milijardi dinara u odnosu na 2014. Iako zvaničnih podataka za prošlu godinu, za sada, još nema, sigurno je da će se ovaj trend pogoršati”, navodi se u članku.\nVOICE je podsetio da je Upravni odbor pokrajinskog javnog medijskog servisa u novembru prošle godine usvojio Plan finansijske konsolidacije, koji predviđa mere štednje u svim segmentima poslovanja, čime je potvrđeno da je situacija u tom javnom medijskom servisu “krajnje ozbiljna”.\nDa bi menadžment RTV-a uspeo da isplati sve obaveze za prošlu godinu, pre svega prema zaposlenima, tokom prošle godine od Vlade Srbije dobijena je pozajmica u iznosu od 200 miliona dinara pa zahvaljujući toj pozajmici redovno poslovanje nije dovedeno u pitanje, “još uvek”, navodi se u članku.\nPodseća se da je Upravni odbor RTV-a Vladi Srbije nedavno predložio izmenu Zakona o javnim medijskim servisima kojom bi se omogućila promena načina raspodele naplaćenih sredstava od TV takse na teritoriji Vojvodine.\nDodaje se da bi to značilo da umesto sadašnjeg modela 70:30 u korist RTV-a ubuduće ovoj medijskoj kući pripadne 80 odsto sredstava, a RTS-u 20 odsto. Takođe je predloženo da se postepeno poveća i visina takse sa sadašnjih 150 dinara, piše u članku.\nVOICE navodi da je s tim u vezi održan i sastanak predstavnika dva javna medijska servisa sa premijerkom Srbije Anom Brnabić, koja je od RTS-a i RTV-a tražila da joj dostave projekte rešavanja problema u poslovanju sa finansijskim pokazateljima izlaska iz krize, što je RTV i uradio.\n“Dijagnoza pokrajinskog javnog medijskog servisa je da se nalazi na aparatima za održavanje u životu, a njegova dalja sudbina, kako stvari stoje, u rukama je Vlade Srbije”, ocenjuje VOICE.\nUpišite tekst * × = 32


OPASNO! KOLINDA: Ako Putin nastavi da naoružava Srbe mi ćemo uzvratiti!\nSve što se tiče buduće posete Kolinde Grabar Kitarović Moskvi treba sagledavati u kontekstu odnosa Rusije i NATO-a, a ne odnosa Rusije i Hrvatske.\nHrvatski političari takođe postaju svesni da, bez obzira na konfrontaciju između Rusije i NATO-a, njihova zemlja mora da zarađuje pare i zato žele da obnove ekonomsku saradnju sa Moskvom.\nPošto na drugačiji način NATO nije mogao da dođe do informacija kakva je dugoročna strategija Rusije na Balkanu, prema mišljenju Dušana Prorokovića iz Centra za strateške alternative, hrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarović stavljena je u poziciju opipavanja pulsa Moskvi i procene kako će se dalje Kremlj ponašati na Balkanu i u kom smeru će ići rusko-srpski odnosi.\n„Takođe, sasvim je moguće da Grabar Kitarovićeva bude osoba koja će preneti određenu poruku Putinu. Na primer, ponuda tipa: ukoliko Rusija nastavi sa širenjem vojne saradnje sa Srbijom, onda će verovatno i NATO mnogo više investirati u Hrvatsku i Albaniju“, rezonuje Proroković za Sputnjik.\nBrisel zanima šta Kremlj hoće na Balkanu\n„Razgovaraću sa Putinom i o rusko-srpskoj vojnoj saradnji“, poručila je hrvatska predsednica, najavljujujući predstojeću posetu Moskvi i razgovor sa ruskim predsednikom.\nSve što se tiče buduće posete Kolinde Grabar Kitarović Moskvi treba sagledavati, sugeriše Proroković, u kontekstu odnosa između Rusije i NATO-a, a ne u kontekstu odnosa Rusije i Hrvatske.\nTokom dvehiljaditih, podseća za Sputnjik Aleksandar Pivovarenko, naučni saradnik Instituta za slavistiku Ruske akademije nauka, Moskva i Zagreb su imali veoma dobru saradnju, bez obzira na ideološka neslaganja, koja su već tada postojala, ali posle poznatih dešavanja u Ukrajini i na Krimu, Zagreb je zauzeo suviše evroatlantski, to jest neprijateljski stav prema Rusiji.\nMeđutim, kaže dalje on, kako vreme prolazi, hrvatski političari postaju svesni da bez obzira na konfrontaciju između Rusije i NATO-a, njihova zemlja mora da zarađuje pare i zato žele da obnove ekonomsku saradnju sa Moskvom.\nPrerano je govoriti da li će nakon posete hrvatske predsednice Moskvi doći do normalizacije odnosa, konstatuje Pivovarenko, jer ne veruje da je moguće nakon duge pauze, „preko noći“, normalizovati odnose Moskve i Zagreba.\n„Ne isključujem da Grabar Kitarovićeva želi da se prilagodi novim okolnostima i da poboljša odnose sa Moskvom, pre svega iz ekonomskih razloga. Jednostavno, uloga ove zemlje u EU je minorna, i zato ona mora pre svega da gleda sopstvene interese“, smatra Pivovarenko.\nNaravno da je Zagreb zabrinut zbog činjenice da će susedna Srbija dobiti migove-29, ističe ovaj naučni saradnik, dok hrvatsko ratno vazduhoplovstvo trenutno ima samo migove-21.\n„Okolnosti su takve da Hrvatska mora da modernizuje svoje avione, a sećamo se kako se završila modernizacija u Ukrajini, koja je praktično ostavila ovu zemlju bez vazdušne flote. Hrvatska bi mogla da nabavi polovne borbene avione F-16, ali i to bi bilo veliko opterećenje za njen budžet“, napominje Pivovarenko.\nHrvatska trenutno najmanji zajednički sadržalac\nDakle, zaključuje on, Grabar Kitarovićeva želi da zna šta treba da uradi njena zemlja kako bi izjednačila vojne potencijale na Balkanu, i, naravno, želi da zna u kojem se pravcu razvijaju rusko-srpski odnosi, jer je Zagreb pre svega zainteresovan za „evroatlantizaciju“ Balkana, to je zato da sve zemlje Zapadnog Balkana uđu u NATO.\nNe znam ko bi još mogao da se sastane sa Putinom i da prihvati takvu ulogu, pojašnjava Proroković, pošto su ostale istočno evropske zemlje do te mere poremetile svoje odnose sa Rusijom, da je teško i zamisliti da bi se Vladimir Putin sreo sa nekima od njih.\n„Sa druge strane opet, političari, šefovi regionalnih država ili velikih evropskih sila na sebe tu ulogu jednostavno ne bi preuzeli, ipak se to tiče i njihovog dostojanstva i uloge njihovih država u međunarodnim odnosima.


PEKOVIĆ UGASIO ZVEZDU\nKošarkaši Partizan Igokee savladali su Crvenu zvezdu u derbiju 8. kola NLB lige rezultatom 82:67 i tako sa skorom 7-1 ostali usamljeni na vrhu tabele regionalne igre...\nGlas javnosti, 03.11.2007.\nKošarkaši Partizan Igokee ulaze u 182. večiti derbi (17, Pionir TV Foks), koji se igra u okviru 8. kola NLB lige, sa ulogom favorita „na papiru“...\nSami sebe iznenadili\nGlas javnosti, 02.11.2007.\nGotovo nestvarno deluje tabela C grupe Evrolige posle dva odigrana kola. Partizan Igokea se pobedama nad Barselonom prošle nedelje i Koral Roanom...\nŠansa za trijumf u gostima\nGlas javnosti, 31.10.2007.\nPut kojim bi košarkaši Partizan Igokee mogli da se domognu druge faze Evrolige podrazumeva i poneku pobedu van Beograda, a gostovanje Koral Roanu...\nFotelje umesto klupe\nBožidar Maljković i Svetislav Pešić sigurno neće preuzeti ulogu selektora srpske reprezentacije! Dobro raspoloženi posle konsultacija sa četvoročlanom komisijom KSS, proslavljeni treneri izrazili su volju da pomognu matičnom savezu kroz rad u institucijama, ali ne i u selektorskoj ulozi...\nKad pristanem biću selektor\nGlas javnosti, 30.10.2007.\nSrpskoj košarci začaurenoj u tami rezultatskih kikseva poslednjih godina potrebna je pomoć ljudi zlatnog, „svetlećeg“ kova. Jedan od njih svakako je proslavljeni trener Dušan Ivković, posle konsultacija obavljenih sa Radnom grupom KSS, promovisan u medijskog kandidata broj jedan za...\nBrajant u Bulsima za četiri igrača\nGlas javnosti, 29.10.2007.\nNa svim sportskim stranama u Americi ponovo je udarna vest sudbina Kobija Brajanta. Jedan od najboljih košarkaša današnjice predmet je razgovora Los Anđeles Lejkersa i Čikago Bulsa...\nRetki su igrači na evropskom tlu sa takvim talentom i šmekom kakav poseduje Nemanja Aleksandrov (20, 210 cm)...\nNiko me nije zvao\nGlas javnosti, 16.10.2007.\nSvetu se ne može ugoditi. Nije dobro kada se novinari bave nezvaničnim pričama iz košarkaških krugova, ne valja ni kada pozovu sagovornika da čuju njegovo mišljenje o aktuelnoj problematici kako se ne bi širile glasine...\nJovanović kolo vodi\nGlas javnosti, 15.10.2007.\nKošarkaši Partizana Igokee savladali su kao gosti ekipu Slovana rezultatom 81:61 u okviru četvrtog kola regionalne NLB lige. Šampion jadranske lige je stigao u Sloveniju kao ranjeni lav posle poraza od FMP, ali i oslabljen zbog suspenzije trenera Duška Vujoševića. Tim iz Humske već danas igra meč...\n« prva‹ prethodna…858687888990919293…sledeća ›poslednja »


NELT OTVORIO NOVI POSLOVNI OBJEKAT VRIJEDNOSTI ČETIRI MILIONA EVRA\n"NELT" OTVORIO NOVI POSLOVNI OBJEKAT VRIJEDNOSTI ČETIRI MILIONA EVRA\nU Istočnoj Ilidži danas je svečano otvoren novi poslovni objekat kompanije "Nelt" u vrijednosti četiri miliona evra.\nGoran Cerovina, izvršni direktor "Nelta" u BiH koji svojim partnerima pruža usluge uvoza i carinjenja robe, skladištenja, prodaje i dostave, distribucije i logistike, rekao je novinarima da ta kompanija zapošljava 375 ljudi, te da raspolaže sa 3.500 metara kvadratnih kancelarijskog i 12.000 skladišnog prostora.\nKapaciteti ove kompanije prošireni su za 7.500 metara kvadratnih, od čega je 5.000 paletnih mjesta, što će rezultirati novim zapošljavanjem.\n"Nastaljamo dalje da širimo svoje distributivne i logističke kapacitete. U protekle dvije godine zaposleno je 40 radnika, a sa proširenjem kapaciteta očekujemo da se taj broj poveća", naveo je Cerovina.\nNačelnik opštine Istočna Ilidža Marinko Božović istakao je da "Nelt" zapošljava veliki broj radnika sa područja ove lokalne zajednice, te da je to jedna od najvećih kompanija u BiH koja se bavi distribucijom i logistikom.\n"Veoma sam ponosan što se kompanija `Nelt` nalazi na području opštine Istočna Ilidža", istakao je Božović i dodao da je za investitore, kao što je "Nelt", veoma značajan pristup magistralnom putu.\nPrema njegovim riječima, u narednoj godini opština će nastaviti da radi na razvijanju ove poslovne zone, te izgradnje mosta preko rijeke Željeznice, kako bi stvorili uslove za dolazak novih investitora na površini od 200 dunuma zemlje.\n"Iduće godine završamo kanalizaciju, tako da ćemo imati jednu od rijetkih poslovih zona na području Istočne Ilidže koja će imati gas, fekalnu i kišnu kanalizaciju, vodu, struju i ostale neophodne stvari", rekao je Božović.


Mladi fudbaleri Srbije igraće dve utakmice na gostovanjima, 24. marta protiv aktuelnog U21 prvaka Evrope, Šveđana, a četiri dana kasnije protiv Slovaka.\nOvoga puta u ekipi "orlića" nema njenog kapitena Uroša Đurđevića kao ni Mijata Gaćinovića, koji su, na zahtev selektora Slavoljuba Muslina, prekomandovani u "A" selekciju.\nMlada reprezentacija će trenirati od 20. do 23. marta, a dan kasnije je utakmica sa Švedskom. Srpski fudbaleri će 25. marta otputovati za Slovačku, gde će tri dana kasnije igrati protiv domaćeg tima.\nSredina terena: Andrija Živković (Benfika), Nemanja Maksimović (Astana), Nemanja Mihajlović (Partizan), Marko Grujić (Liverpul), Srđan Plavšić (Crvena zvezda), Sergej Milinković-Savić (Lacio), Saša Zdjelar (Majorka), Saša Lukić (Torino), Veljko Simić (Kjaso) i Dejan Meleg (Vojvodina).\nRADNIČKI - MLADOST Lalatović: Najteže gostovanje u jesenjoj sezoni, svima je jasno koliko je bitan ovaj meč


Vreme 1136 - Politika i korupcija: Slucaj Olivera Dulica\nPostavlja se pitanje da li će bivši ministar životne sredine – kome god i čemu god verovali u ovoj aferi i sve da iz nje izađe kao pobednik – uopšte moći da se bavi politikom. Čini se da mu je njegova stranka okrenula leđa, oni koji su protiv njega odlučni su kao retko kada, u medijima je bukvalno razapet\nDa je pre nekoliko godina organizovana kladionica o redosledu funkcionera koji će završiti pred pravosudnim organima, teško da bi iko uložio i žutu banku na tadašnjeg ministra životne sredine i prostornog planiranja Olivera Dulića. Uprkos tome što je bio glavni junak nekoliko afera, činilo se da mlađani demokrata teško može da pobedi u oštroj konkurenciji onih koji su na sve strane izlagali bogatstvo koje su iznenada stekli. No, kako život i politika često znaju da iznenade, dogodilo se upravo to: na podugačkom spisku njegovih stranačkih kolega koji već nekoliko meseci zauzimaju centralno mesto u skupštinskim raspravama i na naslovnim stranicama tabloida, Dulić je zauzeo vodeću poziciju i tokom dana kada nastaje ovaj tekst (utorak 9. oktobar) bio je na četvoročasovnom informativnom razgovoru zbog sumnje da je zloupotrebio službeni položaj. Suprotno očekivanjima dela javnosti, nije mu određeno policijsko zadržavanje, a iz zgrade Tužilaštva za organizovani kriminal izašao je nasmejan.\nOPTIKA: Nakon mnoštva teorija o tome zašto bi tačno Dulić mogao da "zglajza", tek je u ponedeljak 8. oktobra ta misterija konačno rasvetljena. Tog dana, naime, Skupština je odlučivala o ukidanju Dulićevog imuniteta, a na osnovu zahteva Tužilaštva za organizovani kriminal u kojem je detaljno izneseno za šta je osumnjičen. Ono što je već bilo poznato jeste da je osumnjičen za nezakonito izdavanje dozvole preduzeću "Nuba invest" za postavljanje optičkih kablova na putu Batrovci – aerodrom Beograd. Mediji su se u međuvremenu već bavili time, ali je Dulić uporno ponavljao da su se nadležni organi još 2010. utvrdili da u tom postupku nije bilo nepravilnosti i da su optičke kablove postavljala i druga preduzeća.\nMeđutim, u dokumentu Tužilaštva sada su se pojavili i novi detalji, bazirani uglavnom na saslušanju saradnika bivšeg ministra. Navodno, on je od svog pomoćnika Nebojše Janjića, zaduženog za izdavanje lokacijskih dozvola, zahtevao da ne traži i pribavlja uslove javnih komunalnih preduzeća lokalnih samouprava preko čije je teritorije prolazio optički kabl, već jedino od "Puteva Srbije". Janjić je zato preskočio konsultacije sa "Srbija vodama", "Srbija gasom", "Telekomom" i EPS-om, tražeći samo saglasnost "Puteva Srbije". Istu stvar je, kako se navodi u dokumentu Tužilaštva, Dulić zahtevao i od svoje savetnice za provođenje prostornih i urbanističkih planova Ljiljane Marić, kao i od šefice odseka Dušanke Dedić. One su to, kako se kaže, odbile, pošto je nedostajala propisana dokumentacija. Osim svega toga, bivši ministar osumnjičen je da je direktora "Puteva Srbije" Zorana Drobnjaka podstrekivao da izda saobraćajno-tehničke uslove za traženu deonicu puta, iako su nedostajale kopije planova, izvodi iz zemljišnih knjiga i posedovnih listova, mišljenja stručnih službi i geodetski snimak.\nSve ostalo o čemu se ovih dana pričalo za sada nije potvrđeno, jer je detaljno obrađeno samo u medijima, bez navođenja konkretnih i pouzdanih izvora ili dokaza. Navodno, Dulić se sa vlasnikom "Nuba investa" sreo nekoliko puta širom bivše Jugoslavije i Evrope, što je on demantovao, tvrdeći da se poznaju "iz teretane". Isto tako, pre nekoliko dana osvanula je i priča da je na slovenačkoj granici svojevremeno uhvaćen sa 200-300 hiljada evra i da se iz te gužve izvukao pozivajući se na činjenicu da je srpski ministar. No, u kontekstu onoga što stoji u zvaničnom dokumentu, sve ovo – ako je uopšte tačno – biće tema dalje istrage. Za sada, po rečima Dulićevog advokata, on je u Tužilaštvu objasnio sve nejasnoće u vezi s dozvolama za postavljanje optičkog kabla i spreman je da svoju verziju iznese i tokom sudskog procesa. Naravno, ako ga uopšte bude.\nČISTAČICA U MAGLI: Iako izgleda da se obruč oko njega steže sa svih strana i iz sve snage, Oliver Dulić pokušava da deluje što je moguće smirenije i uglavnom uspeva u tome. Reklo bi se čak da mu se naglo probudila i duhovitost. U svom poslednjem oglašavanju na Tviteru, na kojem je inače vrlo aktivan (i nosi nadimak "Čistačica"), rekao je kako sa svojim tviterašima mora da podeli činjenicu da mu je dobar prijatelj na poklon doneo "čaj protiv zatvora". Prethodno, takođe na Tviteru, na opasku urednika "Informera" Dragana Vučićevića da se nešto ućutao, objasnio je da od sada komunicira samo "sa ljudima". Ipak, zavidna doza smirenosti i britkost u virtuelnom prostoru jedini su uspeli Dulićev javni nastup u poslednje vreme.\nTo se pre svega odnosi na njegove postupke od subote 6. oktobra do ponedeljka, 8. oktobra. Iako je danima tvrdio da je spreman da odgovara pred nadležnima, policiju koja je u subotu došla po njega u porodičnu kuću u Subotici, dočekao je pozivajući se na poslanički imunitet. Odmah potom, sam je otišao na informativni razgovor, nadalje tvrdeći da se pomenutog imuniteta odriče. S tom tezom dočekao je i ponedeljak, kada je o tom problemu odlučivala Narodna skupština – novinarima je najavio da o slučaju "Nuba investa" više neće javno govoriti, da se na imunitet više neće pozivati i da je skupštinska rasprava o tom pitanju arčenje vremena i para. Kakvo god praktično objašnjenje imalo, pozivanje na imunitet u javnosti je automatski stvorilo utisak o krivici. No, posle toga, odricanje od imuniteta i celodnevni hepening u skupštini, doveli su stvari do apsurda.\nPosebnu epizodu u čitavom nizu nesnalažljivih poteza predstavlja Dulićevo ponašanje tokom medijske kampanje protiv njega (vidi okvir!). Iako bi većina ljudi još na samom početku prestala da daje izjave za medije koji su otpočeli i uporno vodili tu kampanju, Dulić ne samo da je redovno davao izjave za "Kurir", već je sa njihovim novinarima danima licitirao oko cene satova koje nosi, nudio im ih na prodaju, zatim odustajao od iste te prodaje... Potrajalo je tako sve do samog kraja, dan pred razgovor u Tužilaštvu, kada je konačno rekao da više neće da priča sa njima. Sa aspekta medija, Dulićevo redovno oglašavanje i činjenica da su ga redovno kontaktirali vredna je hvale. Međutim, kako je to oglašavanje bilo prilično haotično, više je nego očigledno da bi za samog Dulića bolje bilo da je ćutao i pustio medije da svojom agresivnošću rade u njegovu korist.\nPrilično nevešto, bivši ministar pokušao je da objasni i ko stoji iza napada na njega. "Iza medijske hajke protiv mene stoje veoma bogati ljudi iz kriminalnog okruženja koji su imali problem sa mojim radom i zakonima koji su doneti dok sam bio ministar", rekao je za subotičku "JU eko televiziju". U vreme njegovog mandata, kako je istakao, doneti su zakoni i propisi zbog kojih su mnogi moćnici bili na gubitku "stotine milione evra": to se pre svega odnosi na zakone o plaćanju konverzije sa prava na korišćenja zemljišta privatizovanih preduzeća, na pravo svojine, kao i na projekat angažovanja države u izgradnji više od šest hiljada stanova po cenama nižim od tržišnih. "Sve su to razlozi zbog kojih neko hoće da se osveti i najbolje to radi kroz nekoliko medija koje može da plaća. Možete da zamislite koliko košta naslovna ili dve ili tri cele stranice nedeljama i nedeljama u nekim medijima", rekao je Dulić istom prilikom. Iako ova priča deluje dovoljno logično da bar malo ulepša trenutnu sliku o delatnostima bivšeg ministra, on je praktično nije ni koristio. Zahvaljujući činjenici da je to pomenuo jednom ili dvaput, a pritom se u javnosti pojavljivao svakodnevno, ostao je utisak da je u pitanju bio pucanj u prazno, a ne teza za koju Dulić ima nekakve dokaze ili da makar veruje u nju. Konačno, ako već zna ko su ti ljudi, zašto ih nije imenovao? Zašto nije makar nagovestio ko su?\nPRIJATELJI STARI: Osim nesnalaženja glavnog aktera, u ovoj aferi iznenađujuće je i ponašanje njegovih stranačkih kolega. Od subote, 6. oktobra, uz njega su se uvek pojavljivali neki od najviših funkcionera Demokratske stranke – Dragan Šutanovac, Slobodan Homen, Dušan Petrović itd. Dva dana kasnije, tokom obraćanja novinarima u Skupštini, iza njegovih leđa stajao je kompletan poslanički klub DS-a. Međutim, tokom višemesečne kampanje niko od viđenijih članova stranke nije rekao ništa konkretnije osim očekivanih fraza o političkom progonu i činjenici da se Duliću sudi van suda. U tom kontekstu, ilustrativna je izjava Borisa Tadića, koji se tokom svog predsedničkog mandata često pojavljivao sa ministrom Dulićem i od kojeg se očekivalo da imenom i prezimenom stane iza njega. Umesto toga, stigle su dve rečenice koje je mogao da izgovori bilo ko i koje – prevedene na razumljiv jezik – ne znače ništa: "Demokratska stranka ne štiti nikoga koje je kriv, zahteva od svih institucija da rade svoj posao, ali ne dozvoljava da se stvara atmosfera lična u kojoj se krivci za eventualne zloupotrebe kriju, a vrlo često napadaju nedužni ljudi bez ikakvog dokaza. Neka sudovi i tužilaštva rade svoj posao." Ovako nešto može da znači da Tadić ipak sumnja u Dulićevu krivicu, ali i da bi se najradije ogradio od njegove dalje sudbine. No, Dragan Đilas kao drugi čovek u stranci i Tadićev protivkandidat na predstojećim stranačkim izborima nije rekao ni toliko. Obično je bio zaokupljen drugim problemima, a u vreme saslušanja svog stranačkog kolege boravio je u Čikagu, pa se sasvim zgodno namestilo da o tom pitanju ne mora ni da se izjašnjava.\nIako su se demokrate svojski borile u skupštinskoj raspravi o ukidanju Dulićevog poslaničkog imuniteta, izjava i ćutanje dvojice najviđenijih ljudi u njihovim redovima nikako ne idu u prilog bivšem ministru. Za razliku od njih, predstavnici SNS-a, SPS-a i drugih stranaka u skupštini potpuno su jedinstveni, odlučni i vrlo jasni: svi redom izjavljuju da skupština neće štititi "lopove", a oni koji nekim povodom budu konkretno imenovani uzvraćaju rafalnom paljbom u kojoj pominju i druge navodne Dulićeve afere (vidi okvir). Stepen besa u njihovim redovima konstantno raste, a možda je bio najočigledniji u utorak uveče, kada je objavljeno da je deo policajaca, neznano kojih, nezadovoljan odlukom Tužilaštva da Dulić ne bude određen pritvor i da Aleksandar Vučić, kao šef Biroa za koordinaciju rada bezbednosnih službi razume njihove emocije. "U potpunosti razumem pripadnike policije koji, posle višemesečnog mukotrpnog rada, ne mogu da shvate da je njihov trud bačen pod noge", istakao je Vučić, najavljujući ipak da će se "koliko već sutra" sastati sa pripadnicima specijalnih timova policije i pokušati da dogovori nastavak "zajedničkog rada na borbi protiv korupcije". Sličnu odlučnost istovremeno je pokazao i direktor srpske policije Milorad Veljović, obećavši dalju borbu protiv korupcije "bez obzira na prepreke na koje nailazimo i na koje budemo nailazili". Pritom, da podsetimo, sva ta ljutnja i zakletve samo zbog toga što Dulić nije u dnevnom ili dvodnevnom pritvoru.\nDA SAM ZNAO...: Zbog svega ovoga, postavlja se logično pitanje da li će Oliver Dulić, čak i ukoliko iz ove bitke izađe kao pobednik, uopšte moći da se bavi politikom. Čini se da mu je njegova stranka okrenula leđa, oni koji su protiv njega odlučni su kao retko kada, u medijima je bukvalno razapet, a sudeći po komentarima na internet forumima, javnost mu veruje još manje nego politički protivnici. Svi ti elementi u ovom trenutku čine jednu prilično tužnu sliku, posebno ako se ima u vidu da je Oliver Dulić nekada važio za pravog gospodina među političarima i da bi se svaka stranka dičila njegovim manirima, mladošću i zavidnom biografijom. No, baš ta biografija garantuje Duliću da će jednog dana, kako god da se sve završi, moći da živi normalnim životom.\nReč je, naime, o klasičnom primeru "dečka koji obećava" i koji je "obećanja" prilično rano ispunio. Rođen je 1975. godine, ali je mladost proveo u Subotici, gde je završio osnovnu, muzičku i srednju medicinsku školu. Diplomirao je na beogradskom Medicinskom fakultetu, gde je završio i specijalizaciju za ortopedsku hirurgiju i traumatologiju. Radio je na više mesta: kao lekar u subotičkoj hitnoj pomoći, ortoped u Zdravstvenom centru u Subotici, ali i u Zavodu za zdravstvenu zaštitu radnika Železnice Srbije u Beogradu. Političku karijeru počinje 1996, kao učesnik Studentskog protesta i jedan od osnivača Studentske inicijative, a iduće godine postao je član DS-a. Tu će brzo napredovati, mnogi kažu kao "Tadićev čovek". Već 2006. imenovan je za člana predsedništva stranke, a taj status zadržava i posle stranačkih izbora 2010. U međuvremenu, zauzimao je mnoge važne pozicije i u državi: u dva mandata bio je poslanik u Skupštini Srbije i Skupštini SCG (u kojoj je bio predsednik Odbora za evropske integracije), da bi maja 2007. ušao u istoriju kao najmlađi predsednik parlamenta Srbije. Tu se zadržava svega godinu dana, ali zatim postaje ministar životne sredine i prostornog planiranja – resor kojem je 2011. dodato i rudarstvo. Bivši ministar, a sada samo osumnjičeni poslanik, godinama se bavio vaterpolom; svira gitaru, klavir i tamburu; govori engleski, a služi se nemačkim, mađarskim i norveškim jezikom. Što se imovine tiče, ona je zvanično nevelika: prema registru imovine funkcionera, Dulić je vlasnik jednog dvosobnog stana i apartmana od 19 kvadrata na Crnogorskom primorju, nema automobil, a primanja mu ne prelaze hiljadu evra mesečno. Nezvanično, međutim, stvari stoje znatno drugačije i o Duliću njegovi protivnici već neko vreme pričaju kao o jednom od najbogatijih političara, koji je tokom svog mandata inkasirao nekoliko miliona evra.\nPre nekoliko dana bivši ministar rekao je da želi samo da iz čitave ove ujdurme izađe čist. Imajući u vidu sve gorenavedeno, čini se da je to jedino čemu zaista ne može da se nada.\nKo koristi optički kabl\nIako su svi dnevni listovi redovno izveštavali o nevoljama u kojima se našao bivši ministar Dulić, uloga lidera u toj medijskoj priči nesumnjivo pripada "Kuriru". Svi ostali, u skladu sa svojim uređivačkim politikama, zapravo su samo prenosili i sitno dorađivali ono o čemu je izveštavao ovaj tabloid. Tokom poslednja dva meseca, najobimnije se pisalo o satovima Olivera Dulića, koji, prema navodima tog lista, vrede sto hiljada evra – ta priča bila je uvodnik za ostale, koje su se ticale sumnjivih dozvola za postavljanje optičkih kablova, ali i drugih afera ranije pripisanih Duliću. Kad su u pitanju satovi, išlo se zaista daleko: od fotografija svakog pojedinačno, preko ponude Dulića da ih redakcija kupi za sto hiljada evra, pa do ponovne detaljne analize čitavog slučaja kada je ovaj odustao od prodaje i zatim nevešto objasnio da je reč o kopijama čuvenih marki satova. Kako je vreme odmicalo, nije zapravo ni bilo teme u kojoj se nije zakoračilo duboko preko granice novinarske etike, što se najbolje videlo u naslovima: "Dulić umesto u zatvoru, ručao u restoranu", "Ovde će Dulić da robija" (tekst sa detaljnim opisom zatvorskih ćelija), "Duliću, zašto si nervozan?", "Duliću, gde je 375.000 evra?"...\nZašto je baš ovaj list pisao ovako i ovoliko nije tema ove priče, baš kao ni misterija izvora koji su "Kuriru" prenosili informacije (bez obzira na to da li su istinite ili ne). Utisak je, međutim, da je upravo "Kurir" doprineo utisku da je Oliver Dulić osuđen pre suđenja.\nZbog ovakve kampanje, bivši ministar rekao je da je zatražio pomoć međunarodnih institucija, ali nije precizirao kakvu konkretno i od koga konkretno.\nPoslovi i poslići\nPored problematičnog postavljanja optičkih kablova, Dulić je još za svog ministrovanja najviše pominjan zbog sajta www.ocistimosrbiju.rs, koji je trebalo da promoviše istoimenu kampanju, a za koji je niškom preduzeću "Logic Internet" plaćeno 25.000 evra. Kada je sajt "Pištaljka" početkom februara 2011. objavio tu informaciju, ministar i njegovi saradnici pokušali su da se kako-tako i opravdaju, ali su to uradili toliko nevešto, da su čak i oni koji su im u startu verovali, tu veru brzo izgubili. Sekretar ministarstva Bojan Đurić izjavio je, recimo, da je sajt rađen u nekom posebnom programu, zahvaljujući kojem će korisnici moći da nađu mape i podatke o lokacijama deponija i druge važne podatke. Oni koji se razumeju u izradu veb sajtova hitro su reagovali na ovu izjavu kvalifikujući je kao čistu budalaštinu – po njima, sajt kakav je napravljen ne samo da nema ništa posebno, već ga i amater može napraviti za najviše nekoliko stotina evra, što je bar 50 puta manje od onoga što je plaćeno. Sam ministar izjavio je da je to bila najpovoljnija ponuda koju je ministarstvo dobilo, a kasnije i da se to ulaganje u potpunosti isplatilo: "Ušteđeno je vreme i novac državne uprave, inspekcije i komunalnih preduzeća, koji zbog informacija na tom portalu lakše, brže i jednostavnije obavljaju svoj posao i imaju bolji pregled stanja u oblasti sakupljanja otpada."\nU vezi sa istom kampanjom bio je i mini skandal izazvan objavljivanjem izveštaja Saveta za borbu protiv korupcije o stanju u domaćim medijima u septembru 2011. Prikazujući način "ulaska" države u medije, saradnici pokojne Verice Barać naveli su da je Ministarstvo životne sredine i prostornog planiranja kompaniji Ringier platilo čak 47.2 miliona dinara za objavljivanje tematskih dodataka o ekologiji u listovima "Blic" i "Alo".\nTokom čitavog Dulićevog mandata najviše se govorilo o povezanosti njegovih i firmi njegovih bliskih srodnika s državnim poslovima, odnosno o tome da upravo te firme na volšeban način dobijaju najunosnije tendere iza kojih stoji Ministarstvo životne sredine i prostornog planiranja. Poslednja i najkonkretnija priča objavljena je krajem septembra, najpre na sajtu "Pištaljka", a zatim i u "Kuriru": po njihovim navodima, Ministarstvo je, na ime projekata u Subotici, kompanijama čiji su vlasnici Dulićev otac i njegova braća isplatilo 17 miliona dinara. Iako su na tenderima druge firme nudile mnogo bolje uslove i rokove, pobeđivala je ipak ministrova rodbina. Delatnost porodice Dulić u Subotici inače je podrobno analizirana u različitim medijima, ali se čitava stvar svela na prebrojavanje nekretnina koje je gradila njihova firma i isticanje činjenice da je baš Dulićev brat gradonačelnik tog grada. Iako je međusobna povezanost svih tih činjenica vrlo indikativna, čini se da će ta priča ipak sačekati neka druga vremena: u kontekstu "Nuba Investa", svi ovi poslovi nisu ništa drugo nego "poslići".\nPoslednja u nizu afera krenula je iz skupštine, gde je Mlađan Dinkić optužio Dulića da je nenamenski trošio novac iz Fonda za zaštitu životne sredine, odnosno da su ogromna sredstva iz tog Fonda utrošena na kampanju Demokratske stranke i za potrebe Ministarstva za životnu sredinu. Dulić je ove navode u više navrata demantovao.


Ekonomsko osnaživanje žena je ključ napretka svakog društva - CdM\nEkonomsko osnaživanje i osamostaljivanje žena je jedan od ključnih faktora napretka društva i pitanje koje svaka država treba ozbiljno i prioritetno da rješava, poručila je direktorica Crnogorskog ženskog lobija (CŽL) Aida Petrović.\nOna je na konferenciji za medije povodom predstavljanja rezultata projekta “Edukativno i ekonomsko osnaživanje žena za pokretanje sopstvenog biznisa“ kazala da ekonomsko osnaživanje pomaže ženama da dođu do sigurnosti, pronađu posao ili radom u kući obezbijede sebi finansijska sredstva za život.\n“Ekonomsko osnaživanje žena se sprovodi kroz različite programe, radionice, obuke, koji obezbeđuju prije svega ženama iz tkz rizičnih grupa da poboljšaju svoj položaj na tržištu rada ili pokrenu sopstveni mali biznis,” kazala je Petrović.\nOna je istakla da postoje brojne barijere sa kojima se žene u Crnoj Gori na puta ka ekonomskoj nezavisnosti suočavaju.\n“Žene koje su ekonomski nezavisne suočene su sa neravnopravnošću u procesima donošenja odluka na tržištu rada i to je svakodnevica i na tome treba još puno raditi. Rodna diskriminacija na tržištu rada ispoljava se i dalje u velikom stepenu kroz stereotipnu ulogu žene u porodici i društvu, kroz manju stopu zaposlenosti žena i velikom ekonomskom zavisnošću,” kazala je Patrović.\n“Ovo je nešto što se teško dokazuje i ostaje u sferi tkz.“neprijatnih” pa čak i tabuiziranih tema o kojima se nerado ili rijetko govori zbog straha od posljedica –gubitka posla, smanjenje plata ili neisplaćivanja zarada,” kazala je Petrović.\nOna je kazala i da se diskriminacija na osnovu pola ne prijavljuje, jer se uglavnom i ne prepoznaje kako od samih žena tako i od njihovih nadređenih.\n“Zato je neophodno raditi na dekonstruisanju rodnih uloga, kako ne bi bilo situacija u kojima će se na žene koje traže posao gledati kao na nekog ko će uzimati bolovanje zbog brige o djeci,” kazala je Petrović.\n„Žene jesu potencijal održivog ekonomskog razvoja svih naprednih ekonomija i time neizostavni faktor u poboljšanju ženskih ljudskih prava kao nedjeljive cjeline univerzalnih ljudskih prava ,” zaključila je Petrović.\n„Jedan od ciljeva ovog projekta je da kroz promovisanje ideje unapređenja znanja iz oblasti preduzetništva odnosno razvijanja posebnih vještina osnaži žene, poveže ih sa poslodavcima i omogući im jedan vid podrške za aktivno traženje posla na tržištu rada,“ kazala je Pejović.\n„Kroz ovaj projekat žene su prošle obuke i stekle određene vještine i već imamo i rezlutate, a to je da su mnoge od korisnica ovog projekta već dobile šansu za zaposlenje,“ kazala je Pejović.\n„To je jedan od ključnih faktora prevencije i zaštite od nasilja nad ženama. Ekonomsko osnaživanje pomaže ženama da uspostave osjećaj sigurnosti, pronađu posao i obezbijede sebi finansijska sredstva za život kojima mogu da izađu iz začaranog kruga nasilja,“ poručila je Danilović.\n„Kao takva ona uvijek može da ode, da radi, da izdržava sebe i svoju djecu.\nŽena koja je finansijski nezavisna može da odlučuje o svom životu i da ga kreira na način koji njoj odgovara,“ zaključila je Danilović.\nTagsAida Petrović Crnogorski ženski lobi ekonomija vasilila danilović žene\nU potpunosti se slazem.Treba raditi na tome.\nOpšta bolnica i Dom zdravlja Kotor mogu biti primjer svima u Crnoj Gori


Dan online - Drustvo: Vlada neodlučna, fali novca - 2018-10-08\nDrustvo ERVIN SPAHIĆ O PROBLEMIMA ZATVARANJA POGLAVLJA ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE\nErvin Spahić Vlada neodlučna, fali novca\nFunkcioner Socijaldemokratske partije (SDP) Ervin Spahić kazao je da Vlada pitanje zaštite životne sredine nije shvatila ozbiljno, zbog čega čitav proces evropskih integracija može biti usporen.\nSpahić, koji je bivši direktor Agencije za zaštitu životne sredine, rekao je za agenciju Mina da odgovorna politika u toj oblasti podrazumijeva značajne infrastrukturne i investicije za prilagođavanje i unapređenje industrijskih tehnika i tehnologija.\n– Takođe, čitav proces zahtijeva i ulaganje u administrativne kapacitete na nacionalnom i lokalnom nivou, i pravosudne kapacitete koji treba da sprovode i prate primjenu tih propisa – rekao je Spahić.\nIstakao je da je kašnjenje u otvaranju pregovora o poglavlju 27 nagovještaj dugih pregovora u toj oblasti, i da će oni biti veoma spori, iz mnogo razloga.\nDodao je da je najveći izazov, odnosno prepreka, nedostatak novca za ovu oblast i nezainteresovanost Vlade da ga na adekvatan način, kroz projektna rješenja, obezbijedi.


Besni požar na Bajkalu, uvedeno vanredno stanje (video) - Sputnjik Srbija\n13:32 17 Oktobar 2019\nBesni požar na Bajkalu, uvedeno vanredno stanje (video)\n09:29 20.04.2019 (osveženo 10:05 20.04.2019) Preuzmite kraći link\nU području oko Bajkala poslednjih dana bukte požari. U vatri je izgorelo 107 zgrada i objekata, uključujući 88 kuća. Najmanje 27 ljudi je povređeno. Ministarstvo za vanredne situacije Zabajkalskog kraja Rusije objavilo je snimak gašenja požara.\nPožar se pogoršava zbog loših vremenskih uslova — zbog jakog vetra i povećanja temperature.\nNa tom području je uvedeno vanredno stanje.


EMA: Korist od upotrebe vakcine Astra Zeneke nadmašuje rizike\nSZO tvrdi da je vakcina Astra Zeneke bezbedna\nŠvedska je među poslednjim zemljama koje su odlučiile da obustave upotrebu vakcine kompanije "Astra Zeneka" dok evropski regulatori ispituju podatke o njenoj bezbednosti posle izveštaja o pojavi opasnih krvnih ugrušaka kod pojedinih vakcinisanih osoba.\nEvropska agencija za lekove (EMA) u utorak je saopštila da korist od upotrebe Astra Zenekine vakcine i dalje nadmašuje rizike, da razmatra prijavljene incidente pojedinačno i da će u četvrtak okončati istragu.\nIzvršna direktorka EMA Emer Kuk rekla je da nema indikacija da su slučajevi nastanka krvnih ugrušaka, koje je nazvala "veoma retkim", izazvani vakcinom ali da eksperti razmatraju tu mogućnost.\n"Korist i dalje nadmašuje rizike, ali je reč o ozbiljnom pitanju za koje je potrebna ozbiljna i detaljna naučna procena", rekla je Kuk na konferenciji za novinare.\nNemačka je takođe obustavila upotrebu te vakcine, a zvaničnici su rekli da je odluka doneta iz predostrožnosti. I francuski predsednik Emanuel Makron je rekao da će njegova zemlja isto postupiti.\n"Odluka je doneta, u skladu sa evropskom politikom, da iz predostrožnosti suspendujemo ovu vakcinu", rekao je Makron, ali i najavio da će se vakcina brzo vratiti u upotrebu ako za to zeleno svetlo da Evropska agencija za lekove.\nVakcinu Astra Zeneke više ne koriste ni Italija, Španija, Portugal, Slovenija, Kipar, Danska, Island, Norveška, Bugarska, Austrija. Upotrebu vakcine su suspendovale i Estonija, Litvanija, Letonija i Luksemburg, Tajland i Indonezija.\nFrancuska, Nemačka i Italija zaustavile upotrebu Astra Zenekine vakcine\nVenecuela je saopštila da neće odobriti upotrebu vakcine proizvođača Astra Zeneka, uz obrazloženje da je proizvela "određene efekte" na pacijente koji su je primili.\nPrema navodima sa sajta Astra Zeneke, do sada je prijavljeno 37 slučajeva da su kod pacijenata koji su primili tu vakcinu uočeni krvni ugrušci, od 17 miliona ljudi koliko ih je vakcinisano u EU i Britaniji.\nI Svetska zdravstvena organizacija (SZO) tvrdi da nema dokaza da ugruške izaziva vakcina, kao i da nema prijavljenih smrtnih slučajeva.\n"Ne želimo da ljudi paniče", kaže Somuja Svaminatan iz SZO.\nPortparol Astra Zeneke je rekao za CBS Njuz da bezbednosne analize na više od 10 miliona ljudi nisu pokazale povećan rizik od plućne embolije ili tromboze u venama.\nVelika Britanija, u kojoj se ova vakcina masovno koristi, nije obustavila njenu upotrebu i brani efikasnost.\n"Pratmo nove izveštaje, ali uzimajući u obzir veliki broj datih Astra Zeneka vakcina, i učestalost prirodnog formiranja krvnih ugrušaka, ne deluje da ih vakcina izaziva", rekao je Fil Brajan iz britanske agencije za lekove.\nPojedine zemlje suspendovale upotrebu vakcine Astra Zeneka, EMA ističe da može da se koristi\nPortparol britanskog premijera Borisa Džonsona, pozivajući se na istraživanje britanskih regulatora, u utorak je rekao da nema dokaza da je nastanak krvnih ugrušaka verovatniji nakon što se primi vakcina Astra Zeneke.\nNeke zemlje, poput Nemačke i Francuske, isprva nisu odobrile Astra Zeneku za starije od 65 godina, jer nije bilo podataka o tome kako utiče na njih. U međuvremenu, Kanada je u utorak preporučila upotrebu vakcine Astra Zeneka za starije od 65. godina.\nVakcina Astra Zeneke se koristi u više od 70 zemalja.\nDoktor Frensis Kolins, direktor Nacioalnog instituta za zdravlje SAD, rekao je nedavno da bi američka Uprava za hranu i lekove (FDA) mogla da odobri vakcinu Astra Zeneke u roku od mesec dana.\nBritanci istražuju da li mogu da se prime dve različite vakcine\nEU pravda politiku distribucije vakcina, Italija se ponovo zatvara\nAstra Zeneka ponovo smanjila isporuke EU, SZO poručila da je vakcina "odlična"


Predstojeći odlazak Niki Hejli sa mesta ambasadora SAD u Ujedinjenim nacijama otvara najistaknutije diplomatsko mesto, posle državnog sekretara. Predsednik SAD Donald Tramp izjavio je u utorak da je prihvatio ostavku ambasadorke SAD u UN, koja će napustiti tu funkciju na kraju ove godine. Čim je odluka saopštena, mediji su odmah počeli da traže moguće naslednike Hejlijeve.\nTRAMP POTVRDIO "Hejli odlazi na kraju godine, vratiće se u drugoj ulozi"\n"JOŠ JEDAN ZNAK HAOSA" Američki političar prokomentarisao ostavku Hejli\nTramp je u obraćanju iz Ovalnog kabineta rekao da mu je Hejlijeva pre šest meseci kazala da želi da neko vreme napravi pauzu i pohvalio je da je radila "neverovatan posao". Takođe, američki predsednik rekao je da će u narednim nedeljama doneti odluku ko će biti novi ambasador SAD u UN-u.\nU našoj galeriji, detaljnije pogledajte ko bi mogao da zameni još neko vreme aktuelnu ambasadorku.\nOvako je izgledao istorijski susret Donalda Trampa i Kima:\nFoto: Financial times / Wikipedia\nTramp je izjavio da je njegova bivša savetnica Dajana Pauel moguća kandidatkinja da zameni odlazeću ambasadorku SAD u UN Niki Hejli. Pauel je bila na položaju zamenika za nacionalnu bezbednost tokom većeg dela Trampove prve godine u Beloj kući. Ona je ranije radila u firmi Goldman Saks, a bila je i na funkciji u administraciji predsednika Džordža Buša Mlađeg.\nDiplomatski veteran koji je bio deo osoblja UN. Huk je jedan od retkih savetnika bivšeg državnog sekretara Reksa Tilersona koji je ostao kao viši savetnik sadašnjem šefu diplomatije Pompeu.U avgustu je imenovan za specijalnog izaslanika u Iranu, a Džon Alterman, viši potpredsednik u Centru za strateške i međunarodne studije, spomenuo ga je kao potencijalnog kandidata.\nKao omiljeni konzervativac zbog svog neobičnog stila, Grenel je bio portparol misije SAD u UN za celu administraciju Džordža Buša mlađeg. Tramp ga je nominovao u septembru 2017. godine za ambasadora u Nemačkoj, ali ga Senat nije potvrdio do aprila.\nOn je najviši član u republikanskoj administraciji ikada, koji je otvoren po pitanju svoje homoseksualnosti. U roku od sat vremena od ostavke Hejlijeve, dobio je podršku konzervativca Hjua Hjuita, koji je "agresivno gurao" njegovu potvrdu za amabasadora u N, emačkoj i nazvao ga "očiglednim izborom" ambasadora u UN-u.\nTramp je novinarima tokm saopštavanja odluke o odlasku Hejlijeve, rekao da je čuo da se kao kandidat pominje i ime njegove kćerke Ivanke Tramp. Američki predsednik smatra da bi ona bila "neverovatna" u toj ulozi, ali da zna da bi, ukoliko bi je izabrao, bio optužen za nepotizam.\nPo kuloarima Vašingtona kao mogući ambasador SAD u UN-u, spominje se i Trampov zet, Džared Kušner.\n- Džared je skriveni genije kojeg niko ne razume - rekla je Hejlijeva u utorak tokom konferencije sa američkim predsednikom, misleći na njegov rad po pitanju Bliskog istoka i NAFTA sporazuma.\nIpak, postoji mala verovatnoća da će Ivanka Trump ili Kušner biti postavljen na poziciju ambasadora u UN-u zbog zakona protiv nepotizma.\nTrampova „žena zmaj“ na novoj funkciji: Šuškalo se da će se kandidovati za predsednicu, ali našla je UNOSNIJI POSAO


„Zdravstveni sistem je od početka predvideo gde će biti smeštena deca koja imaju infekciju, koja zahtevaju lečenje, a to su pedijatrijski kapaciteti bolnice ’Dragiša Mišović’”, rekao je Stevanović na konferenciji za novinare.\nDodao je da uvek postoje izuzeci, da su kompletne porodice inficirane, te da će se, ako niko od članova ne zahteva posebno lečenje praviti izuzeci, kako bi se porodici omogućila modifikacija smeštaja u adekvatnim uslovima, kako bi ostali zajedno.\nOn je istakao da prostor na Sajmu u Beogradu nije kolektivni smeštaj, već privremena bolnica velikih kapaciteta.\n„Sajam nije predviđen za kolektivni smeštaj, već je predviđen da bude bolnica za smeštaj osoba pozitivnih na virus, a sa minimalnim simptomima”, rekao je Stevanović.\nViše iz ove kategorije « Vlada Srbije: Isplata penzija odjednom, u celokupnom iznosu\tInformacije o Covid-19 27. marta: U Srbiji 528 potvrđenih slučajeva, osam žrtava »


Stalna delegacija Narodne skupštine pri Interparlamentarnoj skupštini pravoslavlja u Trebinju\nČlan stalne delegacije Narodne skupštine pri Interparlamentarnoj skupštini pravoslavlja Ognjen Mihajlović, učestvovaće na 18. godišnjoj međunarodnoj konferenciji „Evrointegracije i problemi identiteta naroda“, u organizaciji Međunarodnog fonda za jedinstvo pravoslavnih naroda, koja će se održati od 4. do 6. aprila 2012. godine u Trebinju, Bosna i Hercegovina.\nOdržana prezentacija ''Uvod u internu kontrolu'' za zaposlene u Službi Narodne skupštine\nNarodna skupština, u saradnji sa Ministarstvom finansija, organizovala je za zaposlene u stručnoj Službi jednodnevnu prezentaciju na temu ''Uvod u internu kontrolu''.\nPetak, 24. februar 2012.\nSazvano Drugo vanredno zasedanje Narodne skupštine u 2012.godni\nPredsednica Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić-Dejanović sazvala je, na zahtev Vlade Republike Srbije, Drugo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini, za ponedeljak, 27. februar 2012. godine, sa početkom u 10,30 časova.\nOdređen Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Prvog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u 2012.godni\nPredsednica Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić-Dejanović obavestila je danas narodne poslanike da je odredila ponedeljak, 27.februar 2012.godine, sa početkom u 10 časova, kao Dan za glasanje o svim tačkama dnevnog reda sednice Prvog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012.godini.\nČlanovi Poslaničke grupe prijateljstva Narodne skupštine sa Rumunijom u poseti Bukureštu\nČlanovi Poslaničke grupe prijateljstva Narodne skupštine sa Rumunijom, predvođeni predsednikom Sinišom Stamenkovićem, boravili su u poseti Bukureštu u periodu od 21. do 23. februara 2012. godine.\nSreda, 22. februar 2012.\nStalna delegacija Narodne skupštine pri PS OEBS na zimskom zasedanju u Beču\nStalna delegacija Narodne skupštine pri Parlamentarnoj skupštini OEBS-a (PS OEBS) učestvovaće na zimskom zasedanju ove organizacije, koje se održava 23. i 24. februara 2012. godine, u Beču.\nSazvano Prvo vanredno zasedanje Narodne skupštine u 2012.godini\nPredsednica Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić-Dejanović sazvala je, na zahtev Vlade Republike Srbije, Prvo vanredno zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini, za sredu, 8. februar 2012. godine, sa početkom u 10 časova.\nUtorak, 31. januar 2012.\nRukovodioci Službe Narodne skupštine razgovarali sa kolegama iz Parlamenta Grčke\nGeneralni sekretar Narodne skupštine Veljko Odalović i zamenik generalnog sekretara Mladen Mladenović primili su danas u Domu Narodne skupštine generalnog sekretara Parlamenta Grčke Atanasisa Papajonia i vođu Tvining projekta Vasilisa Svolopulosa sa saradnicima.


Učenici iz Višegrada pobjednici regionalnog takmičenja „Upozoravanje na opasnosti od mina“ – Visegradlive.com\nHome / Visegrad / Aktuelnosti Višegrad / Učenici iz Višegrada pobjednici regionalnog takmičenja „Upozoravanje na opasnosti od mina“\n12. Decembra 2017.\tAktuelnosti Višegrad 80 Views\nEkipa Osnovne škole „Vuk Karadžić“ iz Višegrada pobjednik je Regionalnog takmičenja „Upozoravanje na opasnosti od mina“ koje je održano juče u Foči, u organizaciji Opštinske organizacije Crvenog krsta Foča.\nNa takmičenju je učestvovalo pet ekipa iz opština Stare Hercegovine, Čajniča, Rudog, Novog Goražda, Višegrada i Foče.\n„Svi učesnici pokazali su izuzetno veliko znanje o opasnostima od mina i konkurencija je bila jaka. Sve ekipe, nakon konačnih rezultata, imale su približan broj bodova“, rekla je sekretar Opštinske organizacije Crvenog krsta Foča Snežana Kovač.\nPobjednik takmičenja, ekipa Osnovne škole „Vuk Karadžić“ plasirala se na Republičko takmičenje koje će se održati 15.decembra na Palama.\nPrevious Vraćen dnevnik ratnog zločinca iz Konjica Miralema Macića\nNext RATOVI ZVIJEZDA: POSLEDNJI DŽEDAJI Od 14. do 20. decembra u 20:00 časova


Kragujevčanke gostuju vicešampionu države - KKK Radnički Kragujevac\nPosle tronedeljne pauze usled obaveza ženske košarkaške reprezentacije Srbije u kvalifikacijama za Olimpijske igre, ovog vikenda nastavlja se takmičenje u Prvoj ženskoj ligi Srbije. Košarkašice Radničkog u subotu od 19 časova očekuje veoma teško gostovanje vicešampionu države, ekipi 021 iz Novog Sada, u utakmici 15. kola.\nEkipa trenera Nenada Milovanovića već tri kola ne zna za trijumf, ali uprkos tome i dalje drži solidno peto mesto na tabeli i na dobrom je putu da osigura opstanak u ligi. Kragujevčanke su trenutno tri boda udaljene od opasne zone i zaista bi pravo čudo trebalo da se dogodi u poslednja četiri kola, pa da Radnički izgubi prvoligaški status.\nČinjenica je i da „crvene“ teško mogu računati na bolji plasman od trenutnog, ali zato vrlo lako mogu da „skliznu“ naniže na tabeli, što bi im automatski donelo i nešto težeg rivala na startu plej-ofa.\nNa predstojeće gostovanje u Novom Sadu košarkašice Radničkog odlaze rasterećene, svesne da će naspram sebe imati jedan od najboljih timova u ligi. Predvođena najboljim strelcem lige Jovanom Adamović, ekipa 021 se uz Kraljevo i Crvenu zvezdu ubraja među glavne kandidate za titulu ove sezone.\nUprkos nespornom kvalitetu rostera, malo je falilo pa da Novosađanke na prethodnom gostovanju u Kragujevcu ostanu „kratkih rukava“. „Crvene“ su u tom susretu propisno namučile vicešampiona države, ali im je ponestalo sreće i koncentracije u završnici, tako da je tim iz „Srpske Atine“ na kraju slavio sa pola koša prednosti (80:79).\nPoučena iskustvom iz tog meča, ekipa trenera Aleksandra Jovanovića sigurno će vrlo ozbiljno shvatiti predstojeći duel sa Kragujevčankama, koje su sa druge strane pokazale da se mogu dostojno suprotstaviti renomiranom protivniku. U svakom slučaju, biće to interesantan meč u kome domaćin ima ulogu favorita, ali svakako da se ni gošće iz Kragujevca neće tako lako predati.\nTags: kk radnicki, nenad milovanovic\nPrethodni članakMaksimalna ozbiljnost pred duel sa Nišlijama\nSledeći članakKošarkašice Radničkog bez rešenja za Jovanu Adamović\nI dalje u potrazi za pobedom