У новом броју „ОДБРАНЕ“\nHomeDRUŠTVOU novom broju „ODBRANE“\nU novembarskom broju magazina „Odbrana” pripremili smo veliki broj zanimljivih tema. Mesec za nama prošao je u znaku intenzivnih aktivnosti međunarodne vojne saradnje, koje su se većim delom odvijale na marginama Međunarodnog sajma naoružanja i vojne opreme „Partner” i Samita nesvrstanih. U rubrici U FOKUSU beležimo i dva veoma važna susreta koje je ministar Stefanović imao sa ministrima odbrane Austrije i Turske, kao i niz aktivnosti u sistemu odbrane, koje su oktobar učinile još jednim veoma dinamičnim mesecom u godini koja se bliži kraju.\nRubrika STAJNA TAČKA posvećena je jubileju šest decenija postojanja Pokreta nesvrstanih, čiji je beogradski samit, rečima „dobro došli kući”, otvorio predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nU izuzetno sadržajnoj rubrici SISTEM čitajte o aktivnostima jedinica Vojske Srbije koje su i tokom meseca za nama vežbale i obučavale se za najzahtevnije izazove. Na niškom vojnom aerodromu „Narednik-pilot Mihajlo Petrović” 63. padobranska brigada obeležila je svoj dan. Pripadnici 250. raketne brigade za PVD s kolegama iz Raketnih jedinica Vazdušno-kosmičkih snaga OS Ruske Federacije uspešno su realizovali bojeva gađanja ciljeva u vazdušnom prostoru i na zemlji, o čemu svedoče atraktivne fotografije naših fotoreportera. Istovremeno, srpski piloti s ruskim kolegama su šesti put uspešno izveli letno-taktičku vežbu BARS 2021, koju su, po tradiciji, obeležili izuzetna obučenost, dobra komunikacija i duh prijateljstva srpskih i ruskih pilota.\nVojska Srbije ojačala je ešelon rezervista. Upravo tako glasi naslov teksta o završetku obuke vojnika iz rezervnog sastava koji nisu služili vojni rok s oružjem. Rubrika SISTEM donosi i tekst o Međunarodnom kursu napredne prve pomoći u Centru za obuku logistike, kao i priču o proslavi hramovne slave u Rečnoj flotili. U centralnoj rubrici magazina „Odbrana” je i tekst o Školi nacionalne odbrane „Vojvoda Radomir Putnik”, koja od 10. avgusta ove godine nosi ime proslavljenog srpskog vojskovođe, kao i autorski tekst pukovnika dr Mirjane Milenković o dve decenije postojanja Centra za mirovne operacije, koji svoj dan obeležava 17. novembra.\nSISTEM zatvara atraktivna priča o „tetris izazovu” u 98. vazduhoplovnoj brigadi. „Odgovor zahtevima bojišta u 21. veku” naslov je teksta u rubrici ARSENAL, koji, na 12 strana, donosi detaljnu retrospektivu onoga što smo videli na do sada najvećem sajmu naoružanja i vojne opreme „Partner 2021”.\nZa koju je fotografiju (objavljenu u evropskim vojnim glasilima) „Odbrana” dobila prvu nagradu Evropske asocijacije vojnih novinara – EMPA takođe ćete saznati u novembarskom izdanju Vašeg magazina, koji, u rubrici KULTURA, uz tekst o 73. godišnjici Vojnofilmskog centra „Zastava film” donosi i atmosferu s premijere njihovog najnovijeg dokumentarnog filma „Branili su nebo otadžbine”. U rubrici KULTURA čitajte i kako su Dani evropske baštine obeleženi u Domu Vojske Srbije.\nO avijatičaru Tadiji Sondermajeru, koji je ostao zapamćen kao veliki patriota i čovek koji je uzdigao nacionalno vazduhoplovstvo do razmera za poštovanje svih generacija koje su ga sledile, čitajte u rubrici ISTORIJA iz pera Mirjane Novaković Munišević.\nMnogo je razloga da na vreme obezbedite svoj primerak novembarskog izdanja „Odbrane”.\nSADRŽAJ ODBRANE 354\nO Slobodi i Srbima\nOPIRUĆI SE PREMA SVETLOSTI\nAktivnosti Ministarstva odbrane i Vojske Srbije tokom oktobra\nSIGURNOG KORAKA I UZDIGNUTE GLAVE\nŠEZDESET GODINA POKRETA NESVRSTANIH\nNEBO TREBA DOŽIVETI\nMeđunarodna vežba „Slovenski štit 2021”\nMOĆNA BORBENA VOZILA NA VATRENOM POLOŽAJU\nMeđunarodna letno-taktička vežba BARS 2021\nLET KOJI TRAJE\nZavršena obuka vojnika iz rezervnog sastava koji nisu služili vojni rok s oružjem\nOJAČAN EŠELON REZERVISTA\nMeđunarodni kurs napredne prve pomoći u Centru za obuku logistike\nProslava hramovne slave u Rečnoj flotili\nU SLAVU ZAŠTITNIKA\nDve decenije postojanja Centra za mirovne operacije\n„Tetris izazov” u 98. vazduhoplovnoj brigadi\nSKLAPANJE KOCKICA LEPOTE\nDeseti jubilarni „Partner 2021”\nODGOVOR ZAHTEVIMA BOJIŠTA U 21. VEKU\nMagazinu „Odbrana” prva nagrada za fotografiju objavljenu u evropskim vojnim glasilima\nDani evropske baštine u Domu Vojske Srbije\nČUVARI TRADICIJE I VOJNOG ETOSA\nPovodom Dana VFC „Zastava film”\nHRONIČAR RAZVOJA SRPSKE VOJSKE\nTadija Sondermajer – iz riznice Muzeja vazduhoplovstva\nČOVEK KOJI NAS JE UVEO U MODERNO DOBA\nBajden ponovo zadremao na konferenciji


Sindikat EPS-a ipak najavio štrajk - Biz - B92.net\nSindikat EPS-a ipak najavio štrajk\nBeograd -- Uprkos uverenju ministarke energetike Zorane Mihajloviæ da u Elektroprivredi Srbije neæe biti generalnog štrajka, Sindikat EPS-a najavio moguænost štrajka.\nIzvor: Beta, Tanjug utorak, 28.01.2014. | 15:25 -> 16:50\nSindikat radnika Elektroprivrede Srbije doneo je danas odluku o najavi generalnog štrajka u tom javnom preduzeæu, zahtevajuæi poboljšanje uslova rada, rekli su agenciji Beta u tom sindikatu.\nU Sindikatu EPS nisu mogli da preciziraju kada æe rad biti obustavljen, ali su naveli da od najave do održavanja štrajka mora da proðe najmanje deset dana.\n"Snabdevanje strujom u Srbiji nijednog trenutka neæe biti prekinuto, ni ugroženo zbog štrajka", naglasili su u Sindikatu radnika EPS-a.\nRadnici EPS-a nezadovoljni su zbog smanjenja zarada zaposlenima u javnom sektoru, zabrane zapošljavanja do kraja 2015. godine i nedostatka sredstava za rad, a zahtevaju i isplatu pozajmice od 50.000 dinara svakom zaposlenom.\nSindikat EPS-a zahteva i da se ukljuèi u Socijalno-ekonomski savet i socijalni dijalog, kao èlan Konfederacije slobodnih sindikata.\nMinistarka energetike Zorana Mihajloviæ odbacila je danas moguænost održavanja generalnog štrajka radnika EPS-a. Ona je poruèila da se sve može rešiti u razgovorima, koje je najavila do kraja ove nedelje.\n"Niti smo o tome (štrajku) razgovarali, niti smo imali takvu najavu, a to se ne vidi ni u dopisu koji nam je uputio sindikat", rekla je Mihajloviæeva novinarima u Privrednoj komori Srbije.\nOna je dodalada ne postoji nijedan problem koji sindikat vidi, a da to ne može uz razgovore da se reši i najavila da æe primiti sindikat EPS-a na razgovore do kraja ove nedelje, jer se, kako je rekla, zalaže za partnerstvo izmeðu sindikata, države i preduzeæa, bez èega ništa nije moguæe uraditi.\nU Sindikatu su rekli i da su pozvani da doðu na sastanak u Ministarstvu energetike u petak 31. januara.\nList "Danas" piše da sindikat EPS-a traži od Vlade Srbije da odobri isplatu pozajmice od 50.000 po zaposlenom ili æe u suprotnom stupiti u štrajk.


MILO NAPADA VUČIĆA I KAD ŠALJE VAKCINE: Skandalozne kritike DPS zbog donacije 4.000 doza za zaštitu od korone | Novosti.RS\nU svom poslednjem saopštenju, Đukanovićev DPS kritikuje novu vladu na čelu sa Zdravkom Krivokapićem zbog rasplamsavanja pandemije, a zapravo "cilja" Vučića i Beograd, ali i jednog od lidera Demokratskog fronta i poslanika Andriju Mandića.\nU pokušaju da ispolitizuje jedno isključivo zdravstveno pitanje - nabavku vakcina - odlazeći režim zamera Mandiću da je "glasnogovornik suštinskog šefa ove crnogorske vlade iz Beograda" i da je u telefonskom razgovoru sa predsednikom Srbije dogovorio nabavku vakcina i to, kako dodaju, u jeku kampanje u Nikšiću.\nMandić, za "Novosti", uzvraća da su DPS, njena vlada, kao i njihov predsednik Đukanović imali dovoljno vremena i prilike da upravljajući kovid-krizom obezbede vakcine, kako je to učinila Srbija i neke druge uspešne države u borbi protiv ove bolesti:\n- Niko nije smetao ni branio vladi DPS da obezbedi vakcine za građane. Takođe, nisu ni drugi u vlasti, koji su došli nakon njih, sprečavani da taj posao urade bolje. Veoma sam ponosan ako su moji razgovori, i pismo koje sam krajem januara uputio predsedniku Vučiću, pomogli da naši zdravstveni radnici, heroji borbe protiv korone, dobiju mogućnost da budu zaštićeni. Svaka vakcina koja stigne spasiće neki život u Crnoj Gori, i to je na dobro svakoga u ovoj zemlji.\nMandić naglašava da to što je bratska Srbija pomogla bratskoj Crnoj Gori treba da služi na ponos i zadovoljstvo svima. Na optužbe iz DPS koje stižu na njegov račun, kaže da je to pokušaj prikrivanja nesposobnosti i neuspeha:\n- Nisam ni predsednik Vlade, ni državni funkcioner da bi mi se partija Mila Đukanovića obraćala na ovakav način. Ja sam srpski političar iz Crne Gore, neko ko mnogo drži do dobrih odnosa Srbije i Crne Gore. Moje je da komuniciram sa onima kojima su građani Srbije dali poverenje da ih vode, a to su predsednik Vučić i Vlada. Nisam ničiji poslušnik niti bilo ko od mene to traži, nego sam odgovoran pojedinac i političar koji želi da radi za dobro ljudi koje predstavlja.\n- Svesni su da na tim izborima ne smeju da osvoje ispod 35 odsto, jer bi u tom slučaju njihov rejting u narednom periodu bio sve niži i niži. DPS više nema polugu klijentelizma u svojim rukama i zbog toga mora da pribegava oštrom nacionalizmu kako bi opstao kao relevantan politički faktor. Gest predsednika Vučića u vidu slanja vakcina Crnoj Gori dokazuje da je napredna i uspešna Srbija garant prosperiteta za čitav region.\nDEMOKRATSKA partija socijalista je, u pokušaju da dokaže da se uspešno nosila sa korona-krizom, u saopštenju navela i da je prethodna vlada ušla u Kovaks sistem, odnosno EU program raspodele vakcina i da je avansno za njih platila 800.000 dolara. Međutim, Crna Gora do sada nije dobila nijednu vakcinu iz ovog programa.\nAleksandar Vučić Milo Đukanović DPS vakcine donacija vakcina\nBivši brate Milo šta je bilo - nije ti milo za srpsku vakcinu a Srbi ipak o tebi brinu !\nSteta sto te Mafiase Miloteve i ti oko njega ne uhvati corona pa da pocrkaju to su zlli ljudi i za drzavu iz narod.Stvorili jednu jaku mafiju oko sebe..To bogastvo sto imaju sigorno im nije od place sto ih narod placa,,nego na lopovski nacin 100 % sigorno ..


Tramp o Tilersonu: Testovi inteligencije će pokazati ko je pametniji - 10.10.2017, Sputnik Srbija\nTramp o Tilersonu: Testovi inteligencije će pokazati ko je pametniji\nPredsednik SAD Donald Tramp nagovestio je da je pametniji od državnog sekretara Reksa Tilersona, rekavši u intervjuu za magazin „Forbs“ da bi Tilerson i on... 10.10.2017, Sputnik Srbija\n20:14 10.10.2017 (Osveženo: 08:44 11.10.2017)\nPredsednik SAD Donald Tramp nagovestio je da je pametniji od državnog sekretara Reksa Tilersona, rekavši u intervjuu za magazin „Forbs“ da bi Tilerson i on trebalo da uporede „testove inteligencije“, ukoliko ga je državni sekretar nazvao „moronom“.\n„Mislim da su to lažne vesti. Ali, ako je to uradio, pretpostavljam da ćemo morati da uporedimo testove inteligencije. I mogu da vam kažem ko će pobediti“, rekao je Tramp za „Forbs“.\nTilerson negira da je Trampa nazvao moronom\n4 Oktobar 2017, 22:50\nTrampov odnos sa Tilersonom našao se u žiži javnosti prošle nedelje, zbog izjave potpredsednika SAD Majka Pensa da je Tilersona morao da odgovori od ostavke i da je državni sekretar Trampa nazvao „moronom“.\nTilerson je na to rekao da nikada nije razmatrao ostavku, ali se nije osvrnuo na uvredu koju je navodno uputio Trampu. Njegova portparolka je potom saopštila da on ne koristi takve izraze, prenosi AP.\nTramp i Tilerson bi danas trebalo da ručaju u Beloj kući, zajedno sa ministrom odbrane Džejmsom Matisom. Stejt department nije komentarisao tu vest.\nPonekad se činilo da Tramp podriva Tilersonove izjave o nekim od najosetljivijih tema nacionalne bezbednosti SAD, uključujući Iran i Severnu Koreju, dok se Tilerson žalio da ga je Bela kuća sprečila u uspostavljanju ključnih sastanaka, navodi AP.\nUprkos tome, Tramp je prošle nedelje rekao novinarima da ima „apsolutno poverenje“ u Tilersona.\nNa kritike da podriva Tilersona time što se njegove objave na Tviteru neretko kose sa trenutnim diplomatskim naporima, Tramp je u intervjuu za „Forbs“ odgovorio:\n„Ne podrivam. Naprotiv, smatram da jačam autoritet.“


Brisel ne traži ustavne promene u BiH\nM. K. 31. januara 2017. 07:09\nIzvestilac za BiH u Evropskom parlamentu, Kristijan Dan Preda izjavio je za regionalnu televiziju N1, da Brisel neće tražiti ustavne promene u Bosni i Hercegovini.\nOn je, govoreći o izjavama hrvatskih političara da će reforma izbornog zakonodavstva biti novi uslov na evropskom putu BiH, kazao da to nije istina, jer EU neće vršiti pritisak da se donese novi Izborni zakon.\n„Mi od BiH ne tražimo ustavne promene. Mi samo govorimo o nekim evropskim principima. Kao što je pomenuto u prethodnoj Rezoluciji, pominjemo vrednosti koje delimo u EU, kao što su decentralizacija, pa i princip federalizma, koji važi u nekim zemljama“.\nUpitan da li će se EU pridružiti sankcijama protiv Milorada Dodika, on nije jasno odgovorio ali je potvrdio da je premijerku Republike Spske, Željku Cvijanović, pozvao da dođe u Brisel da razgovaraju o toj temi.


KRITITIKE NA RAČUN RSS - Šikanirate nas četiri godine - SPORTSKI ŽURNAL\n12 septembar, 2020 15\nIz Rukometnog Saveza Kosova i Metohije uputili su otvoreno pismo predsedniku UO RSS Božidaru Đurkoviću\nIz Rukometnog Saveza Kosova i Metohije uputili su otvoreno pismo predsedniku UO RSS Božidaru Đurkoviću u kome su kritikovali način na koji se prema njima odnosi krovna organizacija, podsećajući:\n„Iako nas četiri godine šikanirate Savez Kosova i Metohije i dalje postoji. Kod nas takođe postoje klubovi koji rade i funkcionišu, te nam je veoma nejasno zbog čega ste nas, po ko zna koji put, izopštili iz odluke koju donosite. Kao i kada su se dodeljivala sredstva u ranijem periodu, tako i sada, kada se nudi pomoć svim regionalnim savezima, mi smo izuzeti i to smatramo pokušajem omalovažavanja. Tada su sredstva za naš savez bila opredeljena, ali do današnjeg dana ih nismo dobili” navodi se u pismu koje je zapravo reagovanje na najnovije odluke UO RSS od 9. septembra.\nIz RS KiM takođe napominju da su bili izostavljeni iz Propozicija RSS te da su uvršteni tek nakon intervencije, zahtevajući odgovor zašto je to tako od predsednika Đurkovića.\nBoki · 12 septembar, 2020 10:35\nOstoja · 13 septembar, 2020 17:46\nKaratista · 12 septembar, 2020 21:22\n13 · 13 septembar, 2020 18:35\n23 · 14 septembar, 2020 07:29\ncici · 14 septembar, 2020 10:54\n442 do Beograda · 14 septembar, 2020 17:36\nDadnes li · 14 septembar, 2020 19:52\nSz · 14 septembar, 2020 01:10\nSlihtare · 14 septembar, 2020 07:32\ntrener · 14 septembar, 2020 09:47\nMedio Kriterijumi · 14 septembar, 2020 13:37\nNish · 14 septembar, 2020 17:57\npredsednik Trenerske iz Zabele · 14 septembar, 2020 19:51\nrukometni analiticar · 27 septembar, 2020 18:00


Početak/Ekonomija/Zdravković: OČEKUJEMO da avio kompanije uvode postepeno SVE LINIJE\nKRENULI LETOVI sa Aerodroma Konstantin Veliki - prvi putnici stigli iz Dortmunda\nAvion iz Dortmunda sleteteo je na niški aerodrom tačno u podne, a pola sata kasnije krenuo je nazad ka Dortmundu sa putnicima iz Niša.\nMihajlo Zdravković, direktor JP Aerodromi Srbija\n„Odmah nakon ukidanja odluke o zatvaranju graničnih prelaza, odnosno nakon odluke o njihovom otvaranju, danas na Aerodromu Konstantin Veliki u Nišu imamo prvi let kompanije „Viz er“ iz Dortmunda. Zahvaljujući spremnosti i organizovanosti unutar Ministarstva građevinatsrva, saobraćaja i infrastrukture i samih Aerodroma Srbije mi smo spremni da prihvatimo ovaj let sa svim sprovedenim merama za bezbednost putnika i zaposlenih u skladu sa preporukama Ministarstva zdravlja i Instituta za javno zdravlje Niš“, kazao je Mihajlo Zdravković, direktor Aerodroma Srbije.\n„Oni moraju da prođu sve mere zaštite, dezobarijeru, meri se temperatura putnika termovizijskom kamerom, a unutar same terminalne zgrade moraju da imaju masku i da drže distancu u onoj meri koliko je to moguće u našoj zgradi. Svi zaposleni su u potpunosti opremljeni zaštitnom opremom i sve prostorije se unutar samog aerodroma redovno dezinfikuju u skladu sa preporukom Instituta za javno zdravlje u Nišu“, objasnio je Zdravković.\n„Za sada se može videti da su sve destinacije koje su postojale i pre pandemije dostupne , ali će se letovi ka svim tim destinacijama uvodi jedan po jedan i to će biti sukcesivno“, istako je Zdravković.\nAerodrom Aerodrom Konstantin Veliki Dortmund polasci


SAD i Nemačka formiraju zajednički front protiv provokacija Rusije u Ukrajini, oprezno oko gasovoda | EurActiv Serbia\nSAD i Nemačka formiraju zajednički front protiv provokacija Rusije u Ukrajini, oprezno oko gasovoda\nRead time : 2 m, 42 s\nSAD i Nemačka obećale su da će formirati "zajednički front" protiv svake "provokacije" Rusije kao i da će nastojati da prevaziđu svoje neslaganje oko gasovoda Severni tok dva.\n"Nemačka i SAD nastvljaju da formiraju zajednički front protiv svake opasne i provokativne akcije Rusije, bilo da se radi o kršenju ukrajinske teritorije, zatvaranju Alekseja Navaljnog ili širenju dezinformacija u našim demokratijama", rekao je državni sekretar SAD Entoni Blinken 23. juna na zajedničkoj konferenciji za štampu sa nemačkim ministrom spoljnih poslova Hajkom Masom u Berlinu.\nGovoreći o Severnom toku dva, gorkom pitanju razdora između Vašingtona i Berlina, Blinken je ponovo potvrdio protivljenje svoje zemlje tom projektu ali je izrazio nadu da će se postići kompromis sa Berlinom, prenosi AFP.\n"Mi se ne slažemo oko svega i jedna od tih oblasti neslaganja je gasovod Severni tok dva za koji mi i dalje mislimo da predstavlja pretnju za evropsku energetsku bezbednost", rekao je Blinken.\n"Mi ćemo govoriti o svom neslaganju dok istovremeno napredujemo u mnogim oblastima gde vrlo blisko sarađujemo", dodao je državni sekretar SAD, prenosi agencija AP.\nGasovod povezuje Rusiju i Nemačku zaobilazeći Ukrajinu i gotovo je 95% završen.\n"Odlučni smo da izvučemo nešto pozitivno iz teške situacije koju smo nasledili", rekao je Blinken i dodao da želi sve da učini da se postigne konačni rezultat prema kome "energetska bezbednost Evrope neće biti ugrožena".\nTaj projekat i dalje znatno smeta američko-nemačkim odnosima, uprkos koracima administracije Džozefa Bajdena da smiri spor.\nHajko Mas je rekao da je Nemačka svesna zbog čega je Amerika zabrinuta i da radi na tome da nađe kompromis.\n"Sada smo u pregovorima kako utvrditi da očekivanja Vašingtona mogu biti ispunjena", rekao je Mas.\n"Mi poznajemo očekivanja Vašingtona i izuzetno je važno da postignemo rezultat sa kojim Vašington takođe može da radi", rekao je Mas i dodao da želi uskoro da dođe do rezultata.\nMas je rekao da Nemačka takođe razgovara sa Ukrajinom i drugim zemljama koje se zaobilaze zbog tog gasovoda.\n"Postoji čitav niz pristupa i načina o kojima razgovaramo ali ne vodimo te razgovore pred javnošću", rekao je Mas.\nUprkos američkom protivljenju, kao i oštrom protivljenju Poljske i Ukrajine, Merkel podržava taj projekat koji je bio jedna od ključnih inicijativa ruskog predsednika Vladimira Putina za povećanje ruskog energetskog prihoda.\nCilj je da se postigne dogovor do avgusta, kada američka administracija treba ponovo da podnese izveštaj o gasovodu i sankcijama vezanim za njega.\nDigitalni novembar u Srbiji


Ruski jezik u Srbiji\nRuski jezik u Srbiji\n14 avgusta 2013\nU privatnim školama za učenje stranih jezika evidentan je porast interesovanja za ruski jezik. Oni navode da se posle mnogo godina zapostavljanja najvećeg slovenskog jezika i četvrtog jezika u svetu po rasprostranjenosti, u Srbiji sve više uviđa potreba za učenjem ruskog.\nPa ipak, u osnovnim, a pogotovo u srednjim školama i dalje ima malo časova ruskog jezika, pa se otuda postavlja pitanje – otkuda takva nesrazmera između sve većeg broja zainteresovanih za učenje ruskog i još uvek malog broja državnih škola u kojima se uči?\nPodsetimo, trenutno u Srbiji ruski jezik uči oko 10% osnovaca, odnosno 63.000 hiljade učenika, a u Ministarstvu prosvete su objasnili da oni ne propisuju školama koji će se jezik učiti, nego da to isključivo zavisi od volje samih đaka, a obavezni uslov je i to da škola mora već imati zaposlenog nastavnika koji može da predaje taj jezik.\nU takvoj situaciji upada u oči određena neravnopravnost sa kojom se suočava ruski jezik u odmeravanju sa nekoliko drugih popularnijih jezika. Naime, ukoliko deca iz osnovne škole u potpunosti sama odlučuju o jeziku koji će učiti, a mnogi roditelji im često prepuštaju taj izbor, logično je da će se odlučiti za one jezike koji dominiraju na domaćim televizijskim ekranima, a na kojima uopšte ne može da se čuje savremena ruska zabavna muzika, niti na primer da se vide filmovi iz najnovije ruske produkcije koji po svim parametrima mogu uspešno da se porede čak i sa holivudskim.\nOsim toga, kako ističu gimnazijski profesori, problem je i u tome što su nemoćni da izađu u susret učenicima koji hoće da uče ruski, a nisu ga učili u osnovnoj školi, jer im zakon propisuje da drugi jezik mora da bude onaj koji su učenici učili od petog razreda. Drugim rečima, time što je uvedeno pravilo da srednjoškolci uče samo jezik koji su već savladali u osnovnoj školi, ruskom se oduzima još jedna šansa.\nA kako je prošle godine u javnom apelu naglasilo stotinak profesora ruskog jezika i književnosti iz cele Srbije, «ogromnom broju dece i omladine u Srbiji uskraćuje se mogućnost da se upoznaju sa velikom ruskom kulturom i civilizacijom», te su dodali da «nema logike da je za srpskog đaka važnije da upozna dve zapadne civilizacije, a da o najvećoj slovenskoj, kroz svoje školovanje ne sazna ništa».\nMeđutim, situacija je drugačija u privatnim školama širom Srbije, koje rade na komercijalnoj osnovi, jer oni kažu da se osetno povećava broj polaznika kurseva na kojima se izučava ruski jezik, i to u svim starosnim dobima, a pri tom posebno pominju studente pravnih i ekonomskih fakulteta.\nInače, prvo takvo naglo povećanje interesovanja za ruski se dogodilo pre nešto više od pet godina zbog sezonskih poslova, kada su turisti iz Rusije počeli masovno da dolaze u Crnu Goru, a pogotovo se pojačalo nakon potpisivanja ugovora o izgradnji gasovoda Južni tok i dolaska velikih ruskih kompanija u Srbiju, kada su ga počeli učiti mnogi biznismeni i ljudi mlađih generacija koji su videli svoju budućnost u saradnji sa tim firmama.\nKako još naglašavaju u desetinama privatnih škola u Beogradu i Novom Sadu, kod njih sve više dolaze ljudi koji su svesni da je ruski jezik najviše korišćeni maternji jezik na tlu Evrope, te da on poslednjih godina doživljava pravi „bum“ zbog naglog širenja i jačanja ruskog prisustva na prostoru čitavog kontinenta. Pa ipak, i pored toga, pred početak nove školske godine, broj osnovaca koji ga uče ostaje na približno istom nivou, iako je logična pretpostavka da će realna potreba za njim pre ili kasnije doći do izražaja i među đacima u srpskim državnim školama. Kao na primer u Zaječaru, Kosovskoj Mitrovici ili Požarevcu, u čijim osnovnim školama je ruski i sada bez obzira na sve – najpopularniji strani jezik.


BIGMEV u posjeti VTK/STK BiH – Vanjskotrgovinska komora BiH\nBIGMEV u posjeti VTK/STK BiH\nPredstavnici BIGMEV-a, Republika Turska, posjetili su danas Vanjskotrgovinsku/Spoljnotrgovinsku komoru Bosne i Hercegovine i tom prilikom su razgovarali sa potpredsjednikom Komore Ahmetom Egrlićem. Tema sastanka bila je upoznavanje sa aktivnostima koje BIGMEV planira realizovati u 2020. godini i mogućnostima međusobne saradnje.\nSlijedom dugogodišnje uspješne saradnje, na sastanku je zaključeno da je istu moguće unaprijediti i podići na viši nivo. Pored dosadašnjih aktivnosti, odnosno organizacije poslovnih susreta, te nastupa na sajmovima, planirano je više pažnje posvjetiti konkretnim projektima i uvezivanju zainteresovanih kompanija, ali i povećanju investicija iz Republike Turske u Bosnu i Hercegovinu. Već od marta mjeseca, BIGMEV planira intenzivirati svoje aktivnosti van Istanbula i Ankare koji su za sada centri istih, te širom Republike Turske upriličiti posjete i prezentacije kako svojih aktivnosti tako i bosanskohercegovačkih potencijala. Vanjskotrgovinskoj/Spoljnotrgovinskoj komori je upućen poziv za aktivno učešće u realizaciji navedenih aktivnosti.\nPotpredsjednik Egrlić se zahvalio na posjeti, ali i dugogodišnjoj saradnji, te je izrazio spremnost Komore da u skladu sa svojim nadležnostima i aktivnim angažmanom značajno doprinese realizaciji planiranih aktivnosti.\nPoslovni susreti privreda sajmovi


Kuršumlijski domaćini:Vodenica na Prolomskoj reci - Blace Info Press\nKuršumlijski domaćini:Vodenica na Prolomskoj reci\nAutor: Gorica Šegović · Objavljeno: 14. juna 2021. · Updated 14. juna 2021.\nNa Prolomskoj reci radi još samo jedna vodenica potočara. Vlasnik Slobodan Ćirić kaže da je ogromnom voljom uspeo da održi zaostavštinu svoga oca sagrađenu još 1953. godine.\nBrašno iz nje je kažu ekstra kvaliteta, a priča se da su brašno nekad mogli da sačuvaju od lopova samo uz priču da u njoj postoji vampir.\n– Trenutno samo ona od tih pedesetak vodenica potočara radi i to zahvaljujući meni jer sam imao veliku volju i želju da nastavim porodičnu tradiciju, ističe penzioner Slobodan Ćirić koji je najzaslužniji za to što vodenička čeketala u ovom topličkom kraju još uvek nisu utihnula. Ovu staru potočaru sagrađenu 1953 godine koju je nasledio od oca ne bi li nastavio porodičnu tradiciju, do sada je više puta obnavljao a posao oko održavanja vodenice ni malo nije lak.\n– Samo jedne sezone najmanje dva puta mora jaz od 350 metara da se očisti, kaže Slobodan koji i pored velikih obaveza oko održavanja vodenice ne prestaje da brine o njoj.-Dok sam ja živ i dok mogu da se brinem o njoj ona će raditi, a posle kako bude…, ističe Slobodan Ćirić,jedan poslednjih vodeničara u Toplici. U selu u kojem je od 600 meštana danas ostao za trećinu manji broj ljudi, pomeljari sve manje dolaze.\nSledeća vest Marijana Pantić,iz blačkog sela Grgure đak generacije u Poljoprivrednoj školi\nPredhodna vest Domaćini blačkog kraja:Na gazdinstvu Mladenovića u blačkom selu Čunguli mlađi nastavljaju porodičnu tradiciju


Mladiću slomili zube pred klubom "Cinemas" - Klix.ba\nTuča u Sarajevu Mladiću slomili zube pred klubom "Cinemas"\nMladiću slomili zube pred klubom "Cinemas"\n14.2.2011. u 15:23\nNekoliko nepoznatih napadača pretuklo je u ponedjeljak ujutro 24-godišnjeg Alena Skopaka iz Sarajeva. Incident se dogodio oko 4:35 sati u sarajevskoj ulici Mehmeda Spahe, ispred kluba "Cinemas", nekadašnja "Sloga".\nPovrijeđenom mladiću je ljekarska pomoć pružena u bolnici Koševo, gdje su mu konstatovane teške povrede, fraktura zuba i povreda usne.\nSkopak je policajcima rekao da ga je napalo nekoliko njemu nepoznatih osoba. Obaviješten je tužilac Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu, a policija nastavlja raditi na rasvjetljavanju ovog događaja, te traga za počiniteljima.


Amerikanac koji se vakciniše 100 dolara – predložio Bajden\nSvakom Amerikancu koji se vakciniše 100 dolara – predložio Bajden\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden pozvao je u četvrtak državne i lokalne vlade da uplatu 100 dolara svim novo vakcinisanim Amerikancima. 29.07.2021, Sputnik Srbija\nIsplate bi trebalo da posluže „kao dodatni podsticaj za povećanje stope vakcinacije, zaštitu zajednica i spasasanje života“, saopštilo je američko Ministarstvo finansija.Ova mera bi se mogla finansirati prisvajanjem 350 milijardi dolara namenjenih za državne i lokalne vlade iz podsticajnog paketa koji usvojen ranije ove godine.Broj slučajeva zaraze kovidom 19 raste zbog visoko prenosive varijante „Delta“ koja je postala dominantni soj virusa u SAD. Sedmodnevni prosek novih slučajeva premašio je 40.000 od 23. jula, u poređenju sa 11.480 od 19. Juna, prenosi „Vol strit džurnal“.„Nijedan zadatak nije hitniji od zauzdavanja pandemije a nema boljeg načina od vakcinacije“, saopštilo je Ministarstvo finansija.\nsvet, vakcinacija, džozef bajden, sad, podsticaji\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden pozvao je u četvrtak državne i lokalne vlade da uplatu 100 dolara svim novo vakcinisanim Amerikancima.\nIsplate bi trebalo da posluže „kao dodatni podsticaj za povećanje stope vakcinacije, zaštitu zajednica i spasasanje života“, saopštilo je američko Ministarstvo finansija.\nOva mera bi se mogla finansirati prisvajanjem 350 milijardi dolara namenjenih za državne i lokalne vlade iz podsticajnog paketa koji usvojen ranije ove godine.\nBroj slučajeva zaraze kovidom 19 raste zbog visoko prenosive varijante „Delta“ koja je postala dominantni soj virusa u SAD. Sedmodnevni prosek novih slučajeva premašio je 40.000 od 23. jula, u poređenju sa 11.480 od 19. Juna, prenosi „Vol strit džurnal“.\n„Nijedan zadatak nije hitniji od zauzdavanja pandemije a nema boljeg načina od vakcinacije“, saopštilo je Ministarstvo finansija.\n29 Jul, 23:162\n30 Jul, 06:03


Realizacija prvih radionica za traženje posla u okviru ALMIT projekta - Unapređivanje zapošljivosti\nRealizacija prvih radionica za traženje posla u okviru ALMIT projekta\nProjektni tim iz Srbije je uspešno realizovao prve radionice o traženju posla i zapošljavanju sa polaznicima koji su smešteni u azilnom centru Tutin i azilnom centru Banja Koviljača. Radionicama je učestvovalo preko 20 polaznika, i realizovane su od strane facilitatora koji su posebno obučeni za radionice karijernog vođenja i savetovanja. Poseban fokus je stavljen na razvoj veština samoprocene i veštine upravljanja karijerom, kao i na pisanje CV-ja i pripreme za poslovni intervju. Polaznici su imali priliku da diskutuju o najčešćim izazovima sa kojima se susreću kada je reč o zapošljavanju i da razmene prethodna iskustva sa kojima su se susreli.\nRadionce su sprovedene u sklopu Radnog paketa 5 - Savetovanje o naseljavanju i traženju posla.\nProjekat ALMIT – Brža integracija migranata na tržište rada kroz mapiranje veština i obuka, ima za cilj da pronađe načine za lakšu integraciju migranata na tržište rada i projekat je finansiran od strane Evropske unije, kroz Program za zapošljavanje i socijalne inovacije. Nacionalni projektni tim čine Beogradska otvorena škola, Opština Šid i Dobrotvorna fondacija Srpske Pravoslavne Crkve “Čovekoljublje”.


U industriji odeće i obuće 100.000 radnika za prosečnu platu od oko 27.000 dinara | Nova Ekonomija\nU industriji odeće i obuće 100.000 radnika za prosečnu platu od oko 27.000 dinara\nU industriji odeće i obuće u 1.800 firmi u Srbiji radi 100.000 radnika za prosečnu platu od oko 27.000 dinara, odnosno 200 evra, pokazalo je danas objavljeno istraživanje fondacije "Roza Luksemburg".\nAutorka istraživanja Bojana Tamindžija je rekla da Srbija nema tekstilnu industriju kao u Jugoslaviji kada je u tom sektoru radilo 250.000 radnika i kada su se proizvodile i sirovine i izvozili gotovi proizvodi, jer se poslovi u tom sektoru danas sastoje od sklapanja uvezenih delova tih proizvoda.\n"Industrija odeće i obuće zasniva se na doradnim poslovima, a uvozi se 90 odsto sirovina i proizvodnja zavisi od porudžbina", rekla je Tamindžija.\nDodala je da Vlada Srbije problem nezaposlenosti rešava pozivom stranim investitorima da otvore takve fabrike, zbog čega će dobiti subvencije po radniku i po 10.000 evra za radno mesto, a lokalne samouprave uz to dodeljuju i besplatno zemljište i druge ustupke i pri tome se i uz niske plate od oko 27.000 dinara ne poštuju prava radnika.\nIstraživač Stefan Aleksić rekao je da radnici trpe pritiske menadžmenta da se odreknu bolovanja, nadoknada za odmor i plaćanja prekovremenog rada.\n"Da bi preživeli, radnici su prinuđeni na dopunski rad i ne znaju da izračunaju koliko je novca potrebno za odmor ili za kulturu, a potcenjuju troškove ishrane", rekao je Aleksić.\nDodao je da ti radnici iz fabrika odeće i obuće u Vranju i okolini vikendom odlaze na Kosovo gde je roba jeftinija i tako smanjuju troškove preživljavanja. Radnicima se, prema njegovim rečima, pretnjama onemogućava da osnuju sindikat, a poslovodstvo u nekim fabrikama samo osniva sopstveni sindikat, koji je pod njegovom kontrolom.\nIstraživač u Fondaciji Centar za demokratiju Sarita Bradaš rekla je da "to šta radnici u industriji odeće i obuće preživljavaju nije tranzicija, već razaranje društva".\n"Ti radnici su deca gubitnika tranzicije i njihovim statusom uništena je i budućnost njihove dece jer oni sebi postavljaju ciljeve u odnosu na mogućnosti", rekla je Bradaš.\nDodala je i da se i obrazovni sistem u Srbiji razvija tako da se prilagođava zahtevima tržišta rada, koje najviše traži radnike za rutinske i manuelne poslove.\nŠef odeljenja za zakonodavno-pravni sistem u Ujedinjenom granskom sindikatu "Nezavisnost" Slađana Kiković rekla je da su "radnici u industriji odeće i obuće u potpunom siromaštvu" i da su obespravljeni i nemaju volju da se bore za bolji položaj.\n"Gde su prava najviše ugrožena nateže je organizovati sindikat, a u tom sektoru ima najviše rada na crno i na povremenim i privremenim poslovima", rekla je Kiković.\nGlavni sekretar Novog sindikata u Hrvatskoj Tomislav Kiš rekao je da su građani krivi kada glasaju za političare koji nude takve uslove zapošljavanja.\n"Političari se ponašaju kao makroi koji su izveli narod u izlog i takmiče se ko će ga bolje prodati", rekao je Kiš i ocenio da Geoks u Srbiji za novac koji dobija može da isplati plate za nekoliko godina, pa će "čist profit biti i ako radnici urade i po jedan par cipela godišnje".\nPredsednik udruženog sindikata "Sloga" Željko Veselinović rekao je da "država svoju radnu snagu prodaje kao belo roblje".\n"Neko je subvencije shvatio kao lični biznis jer nema logike da neko daje po 50.000 evra za radno mesto u fabrici Cumtobel, a da mu se ne vrati u partijsku kasu", rekao je Veselinović.\nOn je istakao da se radnici fabrike Geoks, koji rade u lošim uslovima i letos su padali u nesvest zbog nedostatka ventilacije, odbili da protestuju jer su "kukavice", a da bez toga ne mogu izboriti bolje uslove rada. Veselinović je rekao da su radnici italijanske fabrike Falk ist, koja je kupila fabriku cipela Leda osnovali sindikat i protestovali i uskoro bi trebalo da se potpiše prvi kolektivni ugovor u industriji odeće, kože i obuće, čime će zaštititi svoja prava.\nGereshajmer gradi fabriku u S. Makedoniji, i Srbija bila opcija\nTurska zainteresovana za pokretanje proizvodnje tekstila u Srbiji


Čelik zbog tuče igrača i trenera igrao s igračem manje\nČelik je rezultatom 1:0 pobijedio Moščanicu.\nUtakmicu sedmog kola Druge lige Federacije Bosne i Hercegovine – Centar juče su odigrali Čelik i Moščanica, a ona je po mnogo čemu bila specifična za taj rang takmičenja. Pored toga što se utakmica odigravala na “Bilinom polju”, jednom od najboljih stadiona u državi, ona se odigrala i pod svjetlom reflektora, a na samom početku domaćin je obilježavao i 50 godina od osvajanja Mitropa kupa.\nU prvih 45 minuta Čelik je golom Aidina Mahmutovića stekao prednost na rivalom, a onda se u tunelu tokom odlaska aktera utakmice u svlačionicu desila ružna scena. Pomoćni trener zeničkog kluba Adis Nurković i defanzivac Aladin Isaković ušli su u fizički sukob, a sve je to vidio glavni sudija Semir Balić, te je obojici pokazao crveni karton.\nČelik je tako u preostalom periodu utakmice igrao sa igračem manje, ali su domaći nošeni fanatičnom publikom ipak uspjeli održati prednost i na kraju slaviti minimalnim rezultatom.\nPrethodni članakJakirović: “Želimo pobijediti svaku utakmicu, to zaslužuje ovaj klub i ljudi koji ga vole” (VIDEO)\nNaredni članakĆorluka: “Prvi sam stigao do lopte, a on do moje glave, sada se osjećam dobro” (VIDEO)


PREOKRET: Neki Ljudi Imaju Prirodnu Zaštitu Od COVID-19\nAKO VUČIĆ IZGUBI JA ĆU DA CRKNEM: Jugoslavija je gotova! (VIDEO)\nKAPILARNI GLASOVI NA SVE STRANE: Građani Kladova već sada potpisuju podršku vlasti!\nPRDARA MAJA GOJKOVIĆ: Uzjahala i na treću funkciju, razvaljuju Srbiju a narod ćuti!\nCOVID-19 i prirodna zaštita\nZnamo neke od faktora koji ljude stavljaju u veći rizik za teži oblik bolesti, pa čak i smrtni ishod: biti stariji od 65 godina; gojazni; imate jednu ili više hroničnih bolesti poput dijabetesa, kardiovaskularnih bolesti, bolesti bubrega i pluća ili imatie karcinom.\nPostavlja se pitanje da li bi neki ljudi mogli da imaju neku vrstu zaštite?\nNedavno objavljeni članak u časopisu „Nature Reviews Immunology“ izneo je mogućnost da tako nešto može da se dogodi.\nČini se da veliki procenat populacije ima imune ćelije koje su u stanju da prepoznaju delove virusa SARS-CoV-2, i to im možda olakšava početak borbe protiv infekcije.\nDrugim rečima, neki ljudi mogu imati nepoznat stepen zaštite.\n„Ono što smo otkrili je da ljudi koji nikada nisu bili izloženi SARS Cov-2, oko polovina njih imala je određenu reaktivnost T-ćelija“, kaže koautor članka Alesandro Sete iz Centra za zarazne bolesti i istraživanje vakcina u „La Jolla Institute for Immunology“ za CNN.\nPrethodni tekstZLO: Ekstremna zarada prevaranata na nesreći čovečanstva\nSledeći tekstVELIKI BRAT TE GLEDA: Svi koji danas budu učestvovali na okupljanjima biće fotografisani


Zatvorene radnje u Arlingtonu, u Virginiji, arhivski snimak (Foto: Olivier DOULIERY / AFP)\nAmerička ekonomija je u drugom kvartalu zabilježila najveći pad od perioda Velike depresije, nakon što je pandemija koronavirusa teško pogodila potrošnju, dok je oporavak ugrožen zbog novog rasta zaraženih širom zemlje, prenosi agencija Reuters.\nVeći dio istorijskog pada bruto društvenog proizvoda dogodio se u aprilu, kada je ekonomska aktivnost gotovo zaustavljena, poslije zatvaranja restorana, barova i fabrika sredinom marta da bi se zaustavilo širenje koronavirusa.\nZbog rekordnog ekonomskog pada i usporenog oporavka, Bijela kuća i Kongres su pod pritiskom da postignu dogovor o drugom velikom paketu za pomoć prviredi i građanima.\nMeđutim, predsjednik Donald Trump kojem pada popularnost zbog odgovora na pandemiju, ekonomske krize i tromjesečnih protesta protiv rasne nejednakosti rekao je u srijedu da mu se ne žuri.\n"Američka ekonomija ubrzano se kreće ka fiskalnoj litici. Neophodno je da ne samo Amerikanci preduzmu ozbiljnu akciju da spriječe širenje virusa, već i da Kongres brzo postigne dogovor o još jednom paketu pomoći", ocijenio je profesor finansija na Univerzitetu Notre Dame, Jason Reed.\nBruto društveni proizvod je u posljednjem kvartalu pao po godišnjoj stopi od 32,9 odsto. Prethodni najveći pad američke ekonomije bio je 10 odsto u drugom kvartalu 1958. godine. U prvom kvartalu je zabilježen pad od 5 odsto, a ekonomija je ušla u recesiju u februaru.\nBiro za ekonomsku analizu Sekretarijata za ekonomiju, koji izrađuje izvještaj o BDP-u, naveo je da je veliki ekonomski pad posljedica mjera preduzetih u martu i aprilu da bi se suzbilo širenje COVID-19.\nIako je ekonomska aktivnost počela da raste od maja, zamah je usporen zbog novog širenja zaraze, naročito na gusto naseljenom jugu i zapadu zemlje gdje lokalne vlasti ponovo zatvaraju radnje i odlažu otvaranje. To je umanjilo nade da će doći do naglog ekonomskog rasta u trećem kvartalu.\nŠef Federalnih rezervi Jerome Powell u srijedu je priznao da je došlo do usporavanja ekonomske aktivnosti. Američka Centralna banka odlučila je da zadrži kamatne stope blizu nule i najavila pomoć ekonomiji.\nU odvojenom izvještaju Sekretarijata za rad, navodi se da je broj početnih prijava za pomoć nezaposlenima porastao za 12.000 na 1.434 miliona u nedelji završno sa 25. julom. U nedjelji, zaključno za 11. julom, više od 30 miliona Amerikanaca dobijalo je pomoć za nezaposlene.\nSAD: Apeli zakonodavcima da usvoje novi paket pomoći\nRepublikanci predložili da se potroši dodatnih hiljadu milijardi dolara


Seminar za delegate i službene osobe klubova Druge lige FBiH-Centar\nU organizaciji NS FBiH, u četvrtak 10.03.2016. godine u Sarajevu (hotel "Sunce" Vogošća) održat će se eduakcioni seminar za delegate Druge lige FBiH grupa „Centar“ i seminar-akreditiranje službenih osoba klubova Druge lige FBiH grupa „Centar“.\nNogometni savez Federacije BiH će u četvrtak 10.03.2016. godine u Sarajevu (hotel "Sunce" Vogošća), u cilju kvalitetne pripreme za nastavak drugog dijela prvenstva Druge lige FBiH grupa „Centar“ organizirati:\n- 11:00 sati - Edukacioni seminar za delegate Druge lige FBiH grupa „Centar“. Seminar će sprovesti Komisija za takmičenje/natjecanje NS FBiH u saradnji sa Takmičarskim /natjecateljskim organima Druge lige FBiH grupa „Centar“.\n- 16:00 sati - Seminar-akreditiranje službenih osoba klubova Druge lige FBiH grupa "Centar". Na utakmicama Druge lige Federacije BiH za službene predstavnike, ljekare, fizioterapeute i komesare za bezbjednost klubova Druge lige važeća je isključivo akreditacija za 2016. godinu koju će nakon seminara izdati NS FBiH.\nSeminar-akreditiranje za službene osobe ima OBAVEZAN karakter za sve klubove Druge lige FBiH-grupa „Centar“.\nPROGRAM SEMINARA DELEGATA DRUGE LIGE FBiH-CENTAR\nPROGRAM SEMINARA SLUŽBENIH OSOBA KLUBOVA DRUGE LIGE FBiH-CENTAR


Obavještenje za javnost 11.09.2021. godine - Evropski univerzitet Brčko distrikt\nPočetna » Obavještenje za javnost 11.09.2021. godine\nObavještenje za javnost 11.09.2021. godine\nObavještava se javnost da se magistarski rad pod Uviđaj, kandidatkinje Dijane Marković, studentice magistarskih studija na Pravnom fakultetu, studijski program Forenzika, zajedno sa izvještajem Komisije za ocjenu i javnu odbranu magistarske teze, stavlja na uvid javnosti u trajanju od 15 dana od dana objavljivanja i može se pročitati u biblioteci Evropskog univerziteta Brčko distrikt, na adresi Bijeljinska cesta broj 72-74.\nObavještava se javnost da se magistarski rad pod Uticaj porodičnog vaspitanja na razvoj djece, kandidatkinje Anke Letić, studentice magistarskih studija na Pedagoškom fakultetu, studijski program Pedagogija, zajedno sa izvještajem Komisije za ocjenu i javnu odbranu magistarske teze, stavlja na uvid javnosti u trajanju od 15 dana od dana objavljivanja i može se pročitati u biblioteci Evropskog univerziteta Brčko distrikt, na adresi Bijeljinska cesta broj 72-74.\nObavještava se javnost da se magistarski rad pod Uticaj mas medija na vaspitanje djece, kandidatkinje Milice Letić, studentice magistarskih studija na Pedagoškom fakultetu, studijski program Pedagogija, zajedno sa izvještajem Komisije za ocjenu i javnu odbranu magistarske teze, stavlja na uvid javnosti u trajanju od 15 dana od dana objavljivanja i može se pročitati u biblioteci Evropskog univerziteta Brčko distrikt, na adresi Bijeljinska cesta broj 72-74.


Karamatić ne želi radio-vezu između policijskih tijela: “Hrvatski kantoni” ne smiju potpisati sporazum – Kakanj-X\nNa 13 dec, 2018 264\nPredsjednik HSS-a BiH kaže da ministri i komesari u “hrvatskim kantonima” ne smiju potpisati sporazum o korištenju radio-veze između policijskih agencija u BiH, jer bi time bile prenesene nadležnosti na Direkciju za koordinaciju policijskih tijela BiH, što vodi formiranju “MUP-a BiH”.\n“To bi definitivno bio prenos nadležnosti na Direkciju za koordinaciju policijskih tijela i mi to nemamo potrebe potpisivati. Hrvatski MUP-ovi imaju korektnu saradnju sa federalnim MUP-o, tu su stvari jasno posložene i zna se šta je čija nadležnost”, kaže Mario Karamatić, koji je i član Predsjedništva HNS-a BiH.\nOn smatra da je riječ o pokušaju pravljenja “MUP-a BiH”. “To je definitivno prenošenje ovlaštenja sa kantonalnih MUP-ova, što za nas nije prihvatljivo u ovakvom odnosu snaga. Vidimo i po posljednjim izborima i svemu što se dešava da u BiH ima svega osim iskrenosti i želje za saradnjom”, navodi Karamatić.\nNa osnovu dokumenta, koji je u posjedu Srne, iz Direkcije je upućen dopis svim direktorima, komesarima i šefovima policija kojim ih poziva da sutra potpišu sporazum o korištenju radio-veze između policijskih agencija u BiH, a kao tačka u dnevnom redu navodi se i analiza stanja bezbjednosti u BiH.\nPotpisivanje ovog sporazuma podrazumijeva uvezivanje operativnih cenatara policija sa Direkcijom za koordinaciju policijskih tijela BiH.


Poljoprivrednici će kredite za likvidnost i nabavku repromaterijala moći da dobiju po kamati od jedan odsto godišnje uz rok otplate na 36 meseci.\nDržava je u Uredbi o finansijskoj podršci poljoprivrednim gazdinstvima kroz olakšan pristup korišćenju kredita u otežanim ekonomskim uslovima usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Sl. glasnik RS", br. 57/2020) pod istim uslovim predvidela i povoljne kredite za kupovinu osnovnih sredstava za mlade poljoprivrednike i žene koje rukovode gazdinstvima u nerazvijenim opštinama.\nZa sve ostale poljoprivrednike kupovina osnovnih sredstva biće moguća sa kreditima uz kamatu od tri odsto. Za nabavku krava i traktora odobravaće se krediti uz mogućnost otplate na period od 37 do 60 meseci sa kamatom od tri procenta.\n- Sve pozajmice su u dinarima, a država će bankama subvencionisati kamatu. Cilj je da pomognemo male poljoprivrednike u okolnostima koje nisu nimalo lake - kažu u Vladi Republike Srbije.\nDržava će poljoprivrednicima omogućiti i direktnu novčanu pomoć, a na koju pravo imaju mali proizvođači mleka, plastenička proizvodnja u zaštićenom području i pčelari koji imaju preko 70 godina.\nU Uredbi o novčanoj pomoći poljoprivrednim gazdinstvima u cilju ublažavanja posledica nastalih usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 ("Sl. glasnik RS", br. 57/2020), stoji da će pčelari koji imaju preko 70 godina dobiti po 800 dinara za svaku košnicu, a najviše ukupno 20.000 dinara.\nDržava je spremila i pomoć poljoprivrednicima u iznosu od 3.000 dinara po grlu kada je reč o kravama, do najviše 30.000 dinara. Za ovce i koze biće dodeljeno 500 dinara po grlu, a najviše 20.000 dinara.\nIzvor: Vebsajt Kurir, 16.04.2020.


RTS :: Šesnaest godina nakon požara – Hilandar dobija novi sjaj\nDruštvo Šesnaest godina nakon požara – Hilandar dobija novi sjaj\nponedeljak, 17. feb 2020, 13:20 -> 15:32\nŠesnaest godina nakon požara – Hilandar dobija novi sjaj\nZa pravoslavni duhovni centar Atos, koji je deo istorije i kulture sveta, kaže se da diše praznicima Presvete Bogorodice. Hilandar, srpski viševekovni centar liturgijskog života, posle 16 godina od katastrofalnog požara, dobija novi sjaj.\nU manastirskom kompleksu Hilandara, najznačajnijeg srpskog manastira, obnovljeno je oko 80 odsto izgorelog dela drevne lavre. Obnova kompleksa na Svetoj Gori je složen posao.\n"U proteklih godinu dana mi smo uselili Beli konak. Završen je i pušten protivpožarni sistem, hidrantska mreža, rezervoar koji je napravljen još pre deset godina. Prošle godine u toku zime puštena je nova kotlarnica. Priprema toplotne energije je rešena van manastira. Veliki konak i Sinodik urađeni su autentično", kaže projektant rekonstruisanih objekata, profesor doktor Nenad Šekularac.\nZavršena je i rekonstrukcija trpezarije.\n"Na proleće krećemo sa radovima na onom objektu odakle je i izbio požar, gde su bili najveći problemi. To je objekat Igumenarije i Dohije. Treba da dobijemo saglasnost od grčkih službi nakon početka Velikog posta", objašnjava Šekularac.\nRaduje što se uporedo sa arhitektonskom obnovom izgorelih objekata, manastir Hilandar i duhovno obnavlja.\nVlada Srbije je glavni donator obnove nemanjićke zadužbine na Atosu, kao i Srpska pravoslavna crkva i verujući narod.\nSvojevrsno svetilište duhovnog, crkvenog, državotvornog i prosvetnog uzdizanja srpskog naroda, Hilandar je i ogledalo kulture i duhovnosti pravoslavnog sveta.


Dr. Oetker suvi pekarski kvasac 60g cena akcija Srbija\nDr. Oetker suvi pekarski kvasac 60g cene\nTrenutno nemamo slike za Dr. Oetker suvi pekarski kvasac 60g\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Dr. Oetker suvi pekarski kvasac 60g po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Dr. Oetker suvi pekarski kvasac 60g na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Dodaci za pripremu torti i kolača cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Dr. Oetker Dodaci za pripremu torti i kolača, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Dr. Oetker suvi pekarski kvasac 60g sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Dr. Oetker suvi pekarski kvasac 60g. Pre kupovine, podatke za Dr. Oetker suvi pekarski kvasac 60g proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Moćni COCKPIT B50 Night Mission White ručni sat - Harper's BAZAAR Srbija\nModa / Vesti 27. jun 2017.\nMoćni COCKPIT B50 Night Mission White ručni sat\nIdealan poklon za vašeg omiljenog muškarca...\nKao poseban dodatak svojoj prepoznatljivoj kolekciji COCKPIT B50, BREITLING je specijalno za predstojeće leto lansirao novi model u limitiranoj ediciji od 100 komada, BREITLING COCKPIT B50 Night Mission White.\nDizajniran da prati avijatičare na svim njihovim misijama, novi Cockpit B50 je inovativan po nizu svojih funkcija, i po ultra-čitljivom displeju koji je savršen instrument za pilote.\nOpremljen robusnim ali izuzetno laganim kućištem veličine 46mm – koje je izradjeno od crnog karboniziranog titanijuma , Cockpit B50 hronograf ima izuzetno moćan i tehnički superioran dizajn. Muževan i po svojoj spoljnoj arhitekturi, istinska je personifikacija BREITLING-ovog slogana “Instrumenti za profesionalce”.\nAli iznad svega, poseban je po svojim performansama i po funkcionalnosti ekskluzivnog kalibra Breitling B50: SuperQuartzTM, koji je 10 puta precizniji od standardnog kvarcnog mehanizma i koji nosi COSC serifikat, kao najviši stepen i potvrdu preciznosti.\nDa li ste spremni za “noćne misije” ovog leta, uz BREITLING Cockpit B50 Night Mission White?\nmoda vesti rucni sat Breitling Cockpit B50 muski sat za muskarce poklon poklon za njega kakav sat izabrati moderan aksesoar aksesoari\npoznati događaji moda trendovi enterijeri luksuz shopping kultura


EU dala Srbiji bespovratno još 172 miliona evra | Autonomija\nEU dala Srbiji bespovratno još 172 miliona evra\nSa novom tranšom od 172 miliona evra, ukupna ovogodišnja pomoć EU reformskim i drugim procesima u Srbiji iznosi čitavih 202 miliona evra\nU trenutku kada srpska vlada pokušava da zakrpi rupe u budžetu, Srbija je od Evropske unije dobila još jednu tranšu bespovratne pomoći. To se dogodilo u trenutku jačanja evroskepticizma, dok pojedine partije traže prekid saradnje sa EU, a nadležni priznaju da bez njene pomoći ne bi bilo novca za isplatu pomoći najsiromašnijim penzionerima, jer privreda nije u stanju da izdrži takav pritisak.\nSa novom tranšom od 172 miliona evra, ukupna ovogodišnja pomoć EU reformskim i drugim procesima u Srbiji iznosi čitavih 202 miliona evra. Međutim, uprkos činjenici da je EU najveći pomagač Srbije u poslednjih dvanaest godina, njen put ka članstvu je i dalje nesiguran i svakodnevno se preispituje u javnosti.\nPolitičari, ali i deo građana sve češće okreću glavu prema Rusiji i Kini, iako su te zemlje od 2000. do danas uputile minimalnu pomoć, tako da sav novac koji Srbija dobija su krediti koji se moraju vratiti.\nSrbija trenutno novac od EU povlači preko pretpristupnih fondova, bez kojih bi se mnogo teže razvijala, kaže šef vladine kancelarije za evrointegracija Milan Pajević.\n„Kao što znate, pretpristupni fondovi zapravo predstavljau podršku daljem razvoju naše zemlje, pomoć da uhvatimo korak sa razvijenijim delom Evrope i da se na tom našem putu usklađivanja sa sistemom EU brže i bolje pripremamo i krećemo“, navodi Pajević.\nU poslednjih 12 godina u Srbiju je ukupno ušlo 2.4 milijarde evra, koji su iskorišćeni za izgradnju i sanaciju puteva, rekonstrukciju bolnica, reforme sporog i neefikasnog sistema državnih institucija i poboljšanje života ljudi. To, kako smatra, šef delegacije EU u Srbiji Vensan Dežer, pokazuje da Unija Srbiju podržava delima, a ne rečima, što se može videti na konkretnim primerima.\n„Građani imaju pravo da znaju gde ide novac. Postoje dva glavna smera u kojima smo se kretali svih ovih godina. Prvi je modernizacija državnog aparata i administracije. Drugi je poboljšanje kvaliteta života građana i primena standarda EU. Reč je o kvalitetu vode, vazduha, pouzdanosti infrastrukture – tu je svih ovih godina ulagan novac“, pojasnio je Dežer.\nDeo za raseljene\nTim novcem u Srbiji će sledeće godine biti započeto 13 projekata, a kako objašnjava direktor vladine kancelarije za evrointegracije Milan Pajević, jednim od njih biće zbrinute i raseljene osobe koje nisu pronašle dom u Srbiji.\n„17 i po miliona biće uloženo za zatvaranje preostalih kolektivnih centara u Srbiji. Dakle pomoć u nabavci građevinskog materijala, izgradnja montažnih kuća za interno raseljena lica i povratnike koji žive u neadekvatnom privatnom smeštaju. 28 miliona evra je obezneđeno za mere za zapošljavanje i to po prvi put od kada koristimo IPA sredstva, zatim za podršku socijalnom dijalogu, reformu srednjeg stručnog obrazovanja i za posebna sredstva koja su namenjna lokalnim samoupravama za projekte socijalne inkluzije“, kaže Pajević.\nUz to što je najveći donator – EU je najzanačajniji spoljnotrgovinski partner Srbije sa kojom se odvija 67 odsto trgovine.\nSve to ukazuje da bi Srbija morala više da se usmeri prema EU, a ne ka onim državama koje svoj integritet grade na osnovama političkog populizma, a ne konkretnog delovanja.\nZbog toga ekonomista Aleksandar Stevanović smatra da se u srpskoj javnosti stvorio odijum o Evropskoj uniji koji ocenjuje prilično neinteligentnim.\n„Srbiji je mesto u EU, kakva god da je ona sada i koliko god joj kritika možemo uputiti, jer ona u ovom momentu predstavlja civilizacijsku šansu kakvu Srbija nije imala u svojoj istoriji. Možda se i premalo napora čini od strane nosilaca vlasti da se ukaže na pogubnost ideja koje nas vode u nekom drugom pravcu. S te strane bilo bi poželjno da se kod nas krene u još jedan talas objašnjavanja da nam je budućnost bez EU prilično jadna, ako se to uopšte može nazvati budućnošću. Bilo bi dobro da se to vrlo jasno govori i biračima. EU ima alternativu, to je istina, ali su te alternative jadne sa stanovišta standarda“, ocenjuje Stevanović.\nZa to vreme još nije poznata sudbina ruskog kredita od milijardu dolara koji su pre tri godine ugovorili bivši srpski i ruski predsednici Tadić i Medvedev, a dostupni podaci govore da Rusija do sada nije finansijski pomagala Srbiju. Istovremeno, procenjuje se da je Kina do sada naspram EU Srbiji donirala 3,6 miliona evra.\n(Milan Nešić, Slobodna Evropa)


Regionalni program kulturnog i prirodnog naslijeđa za Jugoistočnu Evropu(2003.-2005.)<?xml:namespace prefix = o />\nSastanak program koordinatora, Strasbourg, 29-30 septembar 2003.godine\nU okviru pripreme programa u Strazburu je 29. i 30. septembra 2003. godine održan sastanak program koordinatora. Cilj sastanka bio je detaljno predstavljanje svih komponenti programa program koordinatorima, kao i izražavanje stavova i očekivanja program koordinatora. S obzirom na vrlo ambiciozan obuhvat Programa, važna pitanja su bila:\n1. Šta je korist svake zemlje pojedinačno koju ona dobija iz programa.\n2. Šta su obaveze svake zemlje pojedinačno.\nVažno je istaći da Vijeće Evrope ne raspolaže sa fondovima za provedbu programa i da bi oni najvećim dijelom bili osigurani u budžetima zemalja učesnica u Programu, ili iz nekih drugih izvora (Evropska unija, donacije i sl.). Doprinos Vijeća Evrope zadržava se na razini pokrivanja troškova organizacije sastanaka i pokrivanja troškova rada specijalista Vijeća Evrope (Vijeće Evrope ima file sa referencama specijalista koje angažiara za određene programe. File je nekada usvajao i angažmanu eksperata odlučivao Upravni odbor za naslijeđe, ali je to sada prepušteno Odjeljenju za tehničku suradnju i pomoć Odjela za kulturu u VE.


Fabrika cementa Lukavac dobitnik nagrade ”Kristal soli 2016” – Fokus.ba\nFabrika cementa Lukavac dobitnik je nagrade ”Kristal soli 2016” za najuspješniju kompaniju TK po ukupno ostvarenom prihodu u 2016. godini–srednja preduzeća. Na svečanoj ceremoniji ”Najbolji u privredi TK – Kristal soli 2016”,koja je održana sinoć u Tuzli u organizaciji RTV Slon i pod poktiveteljstvom Vlade Tuzlanskog kantona, nagradu je primio generalni direktor FCL Izet Imamović.\nOvo je još jedno vrijedno priznanje za Fabriku cementa Lukavac koja ulaže napore da doprinese razvoju i napretku Tuzlanskog kantona i Bosne i Hercegovine. Zahvalivši se organizatorima i stručnom žiriju, direktor FCL je istakao da je veoma bitno da se promoviraju ekonomski potencijali i pozitivni trendovi u TK i da je čast biti dijelom ove uspješne priče.\n„Nagrada je potvrda naše oprijedeljenosti na stalna ulaganja i modernizaciju fabrike s ciljem poboljšanja kvaliteta života i otvaranja novih radnih mjesta kako u lokalnoj zajednici tako i šire. Ujedno nam je i motivacija da dalje vrijedno radimo na zacrtanim investicionim projektima kojima konstantno unapređujemo ekološke aspekete našeg djelovanja, posebno u domenu iskorištavanja alternativnih goriva.“ – kazao je Imamović.\nStručni žiri „Kristala soli 2016“, sastavljen od predstavnika poslodavaca, obrtnika i ekonomskih eksperata, dodijelio je sinoć ukupno 11 nagrada, osam nagrada u pet kategorija, te tri specijalne nagrade.\nFabrika cementa Lukavac d.d. vodeći je proizvođač portland i zidarskog cementa u Bosni i Hercegovini. Od 2001. godine članica je ugledne poslovne grupe Asamer iz Austrije. Svojim inovativnim pristupom, strategijom kontinuiranog ulaganja u najsavremenije tehnologije još 2008. je proglašena najvećom„green field“ investicijom i „Najboljim stranim investitorom“ u BiH.\nSvojim odnosom i zalaganjem za očuvanje životne okoline stekla je naziv „Zelena fabrika cementa“ koji se temelji na certifikatima ISO 9001:2008 i ISO 14001:2004, u skladu sa najboljim evropskim praksamai standardima.


10.06.2020 u 11:11\nSaša Obradović konačno kod kuće\nCrvena zvezda i Saša Obradović (51) četvrti put zajedno! Igračka legenda „crveno-belih“ i jedan od najtrofejnijih srpskih košarkaša, premijerno dolazi kao trener. Ono o čemu se uveliko „šuškalo“, a predsednik „crveno-belih“ Nebojša Čović nije želeo da potvrdi pre dva dana kada je izašao pred novinare sa bivšim trenerom Draganom Šakotom, dobilo je potvrdu iz Monaka. Obradovićev klub, sa kojim je imao još godinu dana važeći ugovor, oprostio se od trenera preksinoć u kasnim satima. „Saša Obradović se pridružio Košarkaškom klubu Crvena zvezda, gde je već postao legenda kao igrač. Monako želi da se zahvali velikom treneru Saši na svemu što je doneo klubu“, stoji u saopštenju. Nedugo kasnije, Obradović je reagovao na ovaj „tvit“ Monaka i odagnao svaku sumnju da će se posle dve decenije\n23.04.2020 u 19:27\nOdluka o nastavku Evrolige do 24. maja\nBARSELONA - Odluka o nastavku takmičenja u košarkaškoj Evroligi i Evrokupu najkasnije će biti poznata 24. maja, saopšteno je danas posle video sastanka rukovodstva takmičenja i klubova. Ako dođe do nastavka, sledi period karantina, ako je potrebno, od 29. maja do 11. juna, potom trening kamp od 12. juna do 2. jula, a tek onda utakmice, bez prisustva publike. Planirano je da se u Evroligi, gde učestvuje Crvena zvezda, odigraju preostale 54 utakmice regularnog dela sezone, a onda „Fajnal-ejt” u istom gradu, od 4. do 26. jula, prenosi Tanjug. Evrokup, gde učestvuje Partizan, planiran je po istom formatu kao i do sada (četvrtfinale, polufinale i finale) u istoj dvorani od 4. do 17. jula.\nSrpski košarkaš Miloš Teodosić izabran je u idealni tim Evrolige u prethodnoj deceniji. Plejmejker reprezentacije Srbije i Virutusa iz Bolonje, kompletirao je idealnu petorku u najjačem klupskom košarkaškom takmičenju u Evropi, a pre njega u idealnom timu našli su se Kajl Hajns iz CSKA, bivši košarkaš Barselone Huan Karlos Navaro i Luka Dončić, bivši košarkaš Real Madrida i trenutno zvezda NBA ligaša Dalasa i Dimitris Dijamnatidis, legenadrni plejmejker grčkog Panatinaikosa. Srpski plejmejker 2010. bio je najmlađi MVP elitnog takmičenja, kada je u dresu Olimpijakosa prosečno beležio 13,4 poena i 4,9 asistencija po meču i predvodio ekipu do finala. Sedam puta bio je učesnik Evroliginog fajnal-fora, a titulu je osvojio sa CSKA iz Moskve 2016, posle dva izgubljena finala.\n21.03.2020 u 12:05\nPočasni generalni sekretar Svetske košarkaške federacije (Fiba) Borislav Stanković preminuo je u Beogradu u 95. godini, ostavivši iza sebe trag kakav je malo ko ostavio u sportu. Olimpijski pokret ostao je bez jednog od svojih stubova, a košarka bez svog najvećeg vizionara, diplomate i funkcionera, čiji je uticaj dopirao do svakog kutka planete. Danas će mnogi njegovo delo procenjivati po kapitalnim poduhvatima – kao što je istorijski čin ujedinjenja profesionalaca i amatera – a po strani će neminovno ostati sve one važne stvari koje je „uzgred” uradio, noseći širom sveta u dupke punim koferima knjige, pravila i košarkašku opremu. Ali, mnogi mu to nisu zaboravili… Dobitnik je visokih nacionalnih i sportskih priznanja u desetinama zemalja, od Obale Slonovače i Senegala do Kine i\n12.03.2020 u 21:00\nUdica i Žućko na listi 10 „najfilmova” o košarci\n„Nebeska udica” Ljubiše Samardžića, „Žućko – priča o Radivoju Koraću” u režiji Gordana Matića uvršćeni su na listu 10 najboljih filmova o košarci francuskog sportskog magazina „Basket”. Kako je saopštio Filmski centar Srbije, u odrednici o „Nebeskoj udici”, koja je stavljena na peto mesto liste, navodi se da je košarka u tom filmu prikazana kao vid terapije tokom NATO agresije na našu zemlju, kao i da se u filmu pojavljuju i voljeni košarkaški srpski superstarovi. U delu koji se tiče filma „Žućko – priča o Radivoju Koraću” naglašeno je da je reditelj srčano ispričao priču o prvoj istinskoj košarkaškoj zvezdi na ovim prostorima, odnosno o neponovljivoj pojavi, što je Radivoje Korać po mnogo osnova svakako bio. „Nebeska udica” je igrani film iz 2000. godine u kome glavne uloge tumače


KONFERENCIJJA ZA MEDIJE BOŠKA OBRADOVIĆA: Režim hapsi jednog ministra i – mene! – Balkanekspresrb.rs\nNa vanrednoj konferenciji za medije u Čačku Boško Obradović govorio je o jučerašnjoj najavi o odlasku Dijane Hrkalović sa mesta državnog Sekretara MUP-a.\n„Ja ću vas podsetiti da je Savez za Srbiju, a samim tim i Srpski pokret Dveri, tražio ostavku Dijane Hrkalović još pre 6 meseci, jer se ona našla u epicentru afere u policijskoj stanici Guča, gde njoj svakako nije bilo mesto na dan lokalnih izbora. Iza ovoga je nesumnjivo stajala njena koordinacija sa batinaškim ekipama koje su sa džipovima bez tablica krstarile Dragačevom na dan izbora“, rekao je Obradović.\nDodao je da je Dijana Hrkalović simbol paradržavnog aparata i upravljanja SNS i kriminalnih struktura državom preko eksponenata koji se nalaze na vrhu vlasti i ova ostavka je dokaz da su protesti urodili plodom.\nObradović je rekao da se udar režima na opoziciju i učesnike protesta ne smanjuje i da će se pojačati u narednom periodu u kom je čak moguće i njegovo hapšenje.\n„Režim ozbiljno razmišlja da se na neki način iznova predstavi kao borac protiv kriminala i korupcije i u tom smislu razmišlja o hapšenju jednog ministra u Vladi, kako bi aktuelna vlast pokazala da se eto bavi borbom protiv kriminala i korupcije i u samom vrhu vlasti. A prema drugoj informaciji koju sam dobio od istog izvora, sprema se i moje hapšenje u paketu sa hapšenjem pomenutog ministra, a sve pod izgovorom borbe protiv kriminala i korpucije“, upozorio je Obradović.\n„Vlast traži insajdera u redovima bivših i sadašnjih članova Dveri koji bi bio svedok saradnik u optužbama za razne finansijske malverzacije, zloupotrebu državnog novca i ostale laži i izmišljotine, za koje već godinu dana ne mogu da nađu nikakve dokaze, već samo medijski pokušavaju da na s predstave kao kriminalce“, rekao je Obradović.\nOsvrnuo se i na izveštaj Evropske komisije koji je potvrdio sve zahteve protesta “1 od 5 miliona” u pogledu vladavine prava, medijskih sloboda i demokratije u Srbiji i rekao da se ova vlast kune u EU samo kada ih hvale, što pokazuje njihovo licemerje u svemu što rade. Lider Dveri je podsetio da se 8. juna obeležava 6 meseci od početka protesta u Beogradu i da će se taj dan održati protesti širom Srbije(Press Dveri).♦


Nemačka auto-industrija bi da bude ugljenično neutralna do 2050. godine\n30 Okt 2020 - 00:11 Vesti Link\nNemački automobilski sektor usvojio je ciljeve Evropske unije o emisiji ugljen-dioksida i planira da postigne ugljeničnu neutralnost do 2050. godine, objavilo je njihovo udruženje auto-industrije (VDA).\nOdluku su u sredu doneli izvršni direktori VDA, čiji su članovi čelnici vodećih nemačkih proizvođača automobila. Strategiju će kreirati same kompanije, uključujući brendove kao što su Audi, BMW, Mercedes Benz i Volkswagen.\n"Ovo je dobro za Nemačku kao proizvodnu lokaciju, budući da je takmičenje u idejama i uspešnosti ojačalo nemačku industriju, posebno automobilsku", saopštili su iz VDA.\nČelnici kompanija su naglasili da su otvoreni za sva tehnička rešenja, uključujući električne automobile sa pogonom na obnovljive izvore energije, klasične automobile sa efikasnim motorima sa unutrašnjim sagorevanjem i motore koji koriste sintetička goriva i vodonik. Prognoziraju da će moderni motori sa unutrašnjim sagorevanjem biti veoma važni za postizanje emisijskih ciljeva i ujedno zatražili ubrzanu izgradnju mreže punionica za električne automobile, kako u Nemačkoj tako i širom Evrope.\nUspeh iziskuje angažman saveznih, regionalnih i lokalnih vlasti i dobavljača energije, poručili su.\nIzvor: B92 / HINA


Bosanski Petrovac - Blic Online\nNa području Unsko-sanskog kantona potvrđena su dva nova slučaja pozitivna na virus korona, a reč je osobama iz Bosanskog Petrovca, podaci su kantonalnog Štaba civilne zaštite i Ministarstva zdravlja.\nMuškarac iz Bosanskog Petrovca, kod kojeg je potvrđen korona virus, bio je u kontaktu sa 38 ljudi sa kojima je putovao na relaciji Bosanski Petrovac-Drinić i njihova imena smo dostavili nadležnim zdravstvenim organima u Mrkonjić Gradu, rekao je načelnik opštine Drinić Milan Grbić.\nMOĆNA PRIRODA Riponjina jama, KRAJIŠKA PEĆINA u koju se spuštaju samo NAJHRABRIJI (VIDEO)\nRiponjina jama je pećina koja se nalazi na području Smoljana kod Bosanskog Petrovca. Ovo je mala priča o jednom od retkih dokumentovanih spuštanja u ovu fascinantnu geološku formaciju.\nNamera vlasti Unsko sanskog kantona da otvore migrantski kamp u u Medenom Polju kod Bosanskog Petrovca, u blizini srpskih sela, izazvala je pravu političku buru, na svim nivoima, od lokalnog do državnog.\nOperativna grupa za upravljanje migrantskom krizom u Bihaću nakon višesatnog sastanka u ponedeljak došla je do zaključka kako je Medeno polje najbolja lokacija za premeštaj svih migranata iz Vučjaka, Bire i Mirala.\nVlada Republike Srpske i srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik pružiće moralnu, finansijsku i svaku drugu pomoć opštinama Bosanski Petrovac, Drvar, Grahovo i Glamoč, u kojima živi većinsko srpsko stanovništvo.\nOpštinsko veće Bosanski Petrovac usvojilo je danas rezoluciju kojom od Vlade Unsko-sanskog kantona zahteva da odustane od predloga da centar za migrante bude smešten u Medenom polju u ovoj opštini, u protivnom uslediće blokada magistralnog puta prema Bihaću. Jedina tačka dnevnog reda vanredne sednica odnosila se na donošenje rezolucije u vezi sa predlogom viših organa vlasti da se migranti smeste na lokaciju Medeno polje u opštini Bosanski Petrovac, koje je vlasništvo privrednika Halila Bajramovića.\nZABELILO U KRAJINI Prizor iz Korčanice kod Bosanskog Petrovca govori da se ZIMA JOŠ NIJE PREDALA (VIDEO)\nBosnu i Hercegovinu pogodile su velike vremenske neprilike. Usled velikih padavina izlile su se brojne reke i poplavile naseljena mesta, a u Krajini je danas pao i sneg.\nPoznati banjalučki hirurg LEKARSKI MANTIL menja načelničkim odelom\nPoznati banjalučki plastični hirurg Branko Despot odlučio je da lekarski mantil "okači o klin" i posveti se politici, pa je tako ovih dana ušao u trku za načelnika opštine Bosanski Petrovac.\nMaloletnik NOŽEM NAPAO i povredio mladića\nZ. A. /27/ povređen je juče kada ga je maloletnik napao nožem u Bosanskom Petrovcu.\nUhapšene prevarantkinje iz Hrvatske: Prodavajući masažere krale novac i zlato\nPolicajci MUP Unsko-sanskog kantona uhapsili su Ljiljanu Radelić (43) i Mateu Đurđević (23), državljanke Hrvatske, koje se sumnjiče da su na području Bihaća i Bosanskog Petrovca varale starije žene, te im krale zlatni nakit i novac.\nNesreća kod Bosanskog Petrovca: “Audi” sleteo s ceste, Bišćanin poginuo\nZuhdija Zulić (59) iz Bihaća poginuo je noćas u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila na magistralnom putu u blizini Bosanskog Petrovca.\nTEŽAK ŽIVOT NA OGNJIŠTU Mirko iz Bosanskog Petrovca: “Već 17 godina sam u svojoj kući, ali i dalje me zovu povratnik”\nTeško mi je više i da govorim da sam povratnik jer je rat završio pre 22 godine a već 17 živim u svojoj kući, ali eto, tako će nas, valjda, zvati celog života.


Kazniti banke koje krše ugovore\nUkoliko banka loše radi, izgubiće klijenta, ali ako krši zakon ili ugovore, mora da bude kažnjena. Narodna banka Srbije ima načine da sankcioniše banke koje ne poštuju odredbe ugovore sa klijentima, tako da ne vidimo smisao zašto je NBS prebacila lopticu na Udruženje banaka - kaže za „Blic” ...\nBanke povećale kamate za traktore\nBeograd -- Poljoprivrednici koji su na kredit kupili traktore dobili su obaveštenja od banaka da im se kamata drastično povećala. Mada su promenama kamatnih stopa banaka pogođeni svi građani – najviše štete bi mogli da pretrpe poljoprivrednici.\nIsterivanje pravde protiv banaka traje dugo\nGrađani kojima su banke povećale kamatne stope za kredite u otplati zbog rasta marži, a u ugovorima to ne stoji kao mogućnost, moraju da zaštite svoja prava. Oštećeni klijenti, udruženi, kako im je preporučio guverner NBS, brže će se izboriti sa samovoljom banaka.\nBanke moraju da vrate kamate\n- Retroaktivno povećanje kamatnih stopa, koje nisu predviđene kreditnim ugovorom, suprotno je dobroj, fer i transparentnoj bankarskoj praksi. Savet građanima je zato da se udruže, obrate Centru za zaštitu korisnika Narodne banke, a mi ćemo dati pravno tumačenje i podržati ih u eventualnim sudskom ...\nOgorčeni klijenti banaka, kojima su poslednjih nedelja banke podigle kamatne stope na kredite u otplati zbog rasta marži, počeli su spontano da se organizuju i šalju grupne žalbe. To im je, kako kažu, jedini način da stanu na put samovolji banaka, kada jednostrano menjaju odredbe ugovora.\nJelašić: Mere za zaštitu klijenata\nBeograd -- Guverner NBS-a Radovan Jelašić očekuje da banke same promene odluke o već odobrenim kreditima, a nove mere najavljuje od septembra. Iako je bilo najavljeno da će Narodna banka Srbije danas usvojiti propise koji bi zaštitili građane zbog podizanja kamata i marži na već odobrene kredite, ...\nJeftiniji dinarski krediti\nDobar signal za građane i privredu - referentna, bazna kamatna stopa Narodne banke Srbije smanjena je sa 14 na 13 odsto. To je znak da inflatorni pritisci slabe, ali i da bi dinarski krediti trebalo da budu jeftiniji. Iako ne treba očekivati da će zaduživanje u domaćoj valuti biti drastično ...\nMere zaštite za klijente banaka\nBeograd -- Narodna banka Srbije sutra donosi mere koje bi građane trebalo da zaštite od neopravdanih podizanja marži na ranije odobrene kredite. U proteklih nekoliko meseci svaka peta banka u Srbiji je to činila, zbog čega će NBS, koja je do sada samo upozoravala, doneti obavezujuće propise.\nSprečiti banke da sklapaju nefer ugovore sa građanima\nSaša Janković, zaštitnik građana, zatražiće od Narodne banke Srbije da pod hitno donese propis kako bi klijenti bili zaštićeni od samovolje i bahatosti banaka naročito kada menjaju kamatne stope kod odobrenih kredita. Centralna banka uveliko priprema odluke koje će zameniti postojeće preporuke ...\nNBS pokušava da smanji cenu kredita\nBeograd -- Referentna kamatna stopa u Srbiji, od koje zavisi i cena kredita, ponovo je snižena za jedan procenat, pa će ubuduće iznositi 13 procenata, saopštila je NBS. U saopštenju se navodi da bi u narednom periodu fiskalna politika trebalo da ima dezinflatorni karakter, zbog čega je i Monetarni ...


Poruka šefa misije EULEX povodom Međunarodnog dana nestalih lica - Saopštenja za medije - EULEX - European Union Rule of Law Mission in Kosovo\nSutra, 30. avgusta, obeležava se Međunarodnog dana nestalih lica. Tim povodom EULEX Kosovo bi hteo da iskoristi priliku da podseti sve na tragediju lica koja su nestala i teško stanje njihovih porodica.\n,,Ovo je veoma važno pitanje koje pogađa brojne porodice na Kosovu i koje je od izuzetnog značaja za misiju”, izjavio je Gabriele Meucci, šef misije EULEX na Kosovu.\nEULEX daje svoj doprinos naporima koje Kosovo ulaže u potrazi za nestalima uz pomoć ekipe forenzičkih stručnjaka. Oni nastavljaju da rade zajedno sa Odeljenjem za sudsku medicinu (OSM) pri Ministarstvu pravde Kosova u intenzivnim naporima na rasvetljavanju sudbine nestalih lica. Tokom proteklih nekoliko godina EULEX je lokalnim ekipama na terenu pružao obuku u obavljanju procene lokacija i ekshumaciji, u cilju jačanja kapaciteta Kosova u ovom teškom procesu potrage za nestalima.\nOd decembra 2008. godine, kada je EULEX počeo da radi sa Odeljenjem za sudsku medicinu (OSM), porodicama su vraćeni posmrtni ostaci 483 žrtve. Ovaj broj obuhvata 381 nestalo lice, pronađeno nakon intenzivnog rada na terenu (513 terenskih operacija) i laboratorijskih analiza (intenzivni rad na obdukciji i identifikaciji, uključujući više od 2000 uzoraka kostiju izabranih za analizu DNK).\nEULEX ostaje posvećen pružanju podrške kosovskim institucijama svojom ekspertizom u oblasti sudske medicine, kako bi se što pre rasvetlila sudbina nestalih lica.


Da li je „štedi“ novo „uspori“? – Perperzona\nDa li je „štedi“ novo „uspori“?\nStav doskorašnjeg francuskog ministra ekonomije Arnoa Montebura da je toj zemlji neophodna izmjena u načinu vođenja ekonomske politike i dovođenje u pitanje onoga što je nazvao „njemačkom opsjednutošću budžetskom strogoćom“ koštalo ga je funkcije.\nPredsjednik francuske vlade Manuel Vals ovakvu ocjenu doživio je kao kap u prepunoj čaši nesuglasica sa ministrom i odlučio da šefu države podnese predlog ostavke kabineta. Dan kasnije Vals je i pokazao da navodnu rekonstrukciju vlade želi da izvrši samo kako bi uklonio Montebura i dvoje ministara koje su ga podržavali.\nPremijer i ostali članovi vlade zadržali su funkcije, a javnost u Francuskoj, ali i širom Evrope dobila je pouku da se nije pametno protiviti ekonomskom modelu koji zagovara privredno najrazvijenija članica Evropske unije, pa makar on podrazumijevao i budžetsku strogoću ili, štaviše, opsjednutost njom.\nU međuvremenu lideri zemalja Zapadnog Balkana sastali su se u Berlinu sa njemačkom kancelarkom Angelom Merkel, a na konferenciji je poručeno da je za razvoj regiona neophodna putna infrastruktura.\nSve i ako je među njima bilo onih koji su odbijali da autoputeve ili pruge smatraju prioritetom, državnici zemalja regiona, čije ekonomije posljednjih godina karakteriše pojačana saradnja sa Kinom, uvjerili su se na primjeru ove zemlje da je izgradnja autoputeva, mostova i luka ključna za zemlju koja namjerava da izvozi proizvedenu robu – otkako je ona počela brže i jednostavnije da se transportuje, Kina je postala druga svjetska ekonomija.\nDa su poruke o značaju ulaganja u infrastrukturu došle sa neke konferencije u toj azijskoj zemlji, lideri zemalja regiona bi možda i najavili konkretniju saradnju sa nekim kineskim investitorom, u čije rezultate rada bi se uvjerili na licu mjesta.\nMeđutim, kada se ovakva konferencija odvija u Njemačkoj, domaćini na distanci i nijesu toliko motivisani da se hvale sopstvenom infrastrukturom. Njemačka svakako jeste za svega nekoliko decenija izgradila više infrastrukturnih objekata nego što bi većina drugih evropskih zemalja uspjela, međutim, za njihovo održavanje iz godine u godinu izdvaja sve manje novca, čak skoro deset odsto manje u odnosu na prethodnu.\nPrema podacima Evropske komisije Njemačka za održavanje infrastrukture izdvaja znatno manje ne samo od Sjedinjenih Američkih Država, već i od većine evropskih zemalja, što rezultira degradacijom nekada najsavremenijih autoputeva na Starom kontinentu, zapuštenim školama i drugim javnim ustanovama, naročito izvan velikih gradova.\nOvakva slika Njemačke teško je zamisliva onome ko samo posmatra impresivne brojke koje se odnose na izvoz, bruto domaći proizvod, zaposlenost ili zarade. No, zagrebe li se malo ispod površine očaravajućeg budžetskog balansa dolazi se do kritika građana ogorčenih ovakvim stanjem.\nJoš prošle godine eksperti u vodećim svjetskim finansijskim grupacijama upozoravali su da njemačkim lokalnim zajednicama nedostaje oko 100 milijardi eura ulaganja u infrastrukturu, čak dva i po puta više nego što se na nivou cijele zemlje odvija. Prošlogodišnje zatvaranje Kilskog kanala, prvi put u njegovoj istoriji uslovilo je zagušenja u pomorskom saobraćaju i gubitke za brojne kompanije.\nZatvaranje je uslijedilo nakon što je odlučeno da se napravi rekonstrukcija dotrajalih brana, u čije održavanje nije ulagano godinama unazad. Sva dalja odlaganja redovnog servisiranja ostatka infrastrukture ne samo da povećavaju finansijske izdatke, već i zahtijevaju više vremena.\nIpak, smanjenje javne potrošnje u najsnažnijoj evropskoj privredi ne bi ni bilo toliko važna tema ostatku kontinenta da u Njemačkoj nije zabilježen obeshrabrujući pad BDP-a od 0,2 odsto i prvi u istoriji pad prinosa na 10-godišnje obveznice.\nVijest da je vodeća ekonomija EU stigla na prag recesije aktivirala je signal za uzbunu u ostalim članicama Unije koje samo što se približe oporavku, u narednom kvartalu već posustanu.\nVeliki broj funkcionera u evropskim zemljama sasvim sigurno neće pravovremeno odreagovati na alarm, jedni kako bi izbjegli sudbinu Montebura, jer za protivnike štednje u evropskim vladama nema mjesta, drugi zbog potpune dezorjentisanosti u kreiranju sopstvenog razvojnog puta kada ga ne određuje Berlin.\n← Russia Today – Frederik Muso: MMF-ov kredit Ukrajini uvodi GMO u EU\nReuters: Bitcoin pokazuje moć u maloprodaji →


“Podneli” zahtev za legalizaciju tri godine pre nego što su počeli da grade nelegalni objekat – Semendria\n03. april 2018. DRUŠTVO – Izvor: Insajder – Investitorka Snežana Mitković koja je izgradila nelegalni objekat od preko 1.000 kvadrata na Pančićevom vrhu, uz pomoć nadležnih iz Opštine Brus, na sve načine pokušava da legalizuje objekat u Nacionalnom parku Kopaonik, uprkos tome što ne postoji apsolutno nikakva zakonska mogućnost da se to desi. U poslednjem pokušaju, Opština Brus je u ime investitorke Ministarstvu građevinarstva dostavila zahtev za legalizaciju koji je navodno podnet još 2014, iako postoje jasni dokazi da je nelegalni objekat počeo da se gradi tek 2017.\nU dokumentima do kojih je došao Insajder piše da je opština Brus 22. 02. 2018. godine dostavila Ministarstvu građevinarstva prijavu za legalizaciju poslovno -stambenog objekta na Pančićevom vrhu, u vlasništvu Snežane Mitković iz Smedereva. Uz prijavu koju je potpisao predsednik Opštine Brus Milutin Jeličić, dostavljena je i dodatna dokumentacija- zahtev za legalizaciju Snežane Mitković koju je Odsek za urbanizam, građevinarstvo i imovinske poslove Opštine Brus primio 20. januara 2014. godine.\nImajući u vidu da je gradnja nelegalnog objekta počela 2017. jasno je da prijava za legalizaciju nije mogla da bude podneta gotovo tri godine pre početka izgradnje, što dovodi do zaključka da je dokument antidatiran.\nO tome da je izgradnja objekta počela tek u leto 2017. godine, a da do tada na Pančićevom vrhu nije postojao takav objekat, postoje i materijalni dokazi. Reč je o izveštaju čuvara Nacionalnog parka Kopaonik koji je napisan i zaveden 14. jula 2017.\nU izveštaju je jasno opisao zatečeno stanje na terenu. On je naveo da je „Snežana Mitković otpočela radove na postavljanju montažnog objekta“ i da je izvršeno skidanje površinskog travnatog sloja, odnosno ravnanje terena.\nIzveštaj jasno ukazuje da u tom trenutku, 14. jula 2017. nisu postojale ni naznake izgrađenog objekta za koji se u dokumentaciji dostavljenoj i nadležnom Ministarstvu građevinarstva, tvrdi da je postojao još 2014. Osim toga, plan o postavljanju privremenog montažnog objekta na Pančićevom vrhu opština Brus je usvojila tek 2016.\nNa osnovu istraživanja Insajdera, nije slučajno izabran ni datum 20. januar 2014. kao dan kada je primljen zahtev za legalizaciju poslovno – stambenog objekta na Pančićevom vrhu. Naime, Zakon o ozakonjenju objekata koji je donet kako bi se po pojednostavljenoj proceduri legalizovali bespravno izgrađeni objekti u Srbiji, odnosio se samo na zahteve predate do 29. januara 2014. godine. Sve što je izgrađeno posle tog datuma, ne može da se legalizuje, odnosno mora da se ruši ako nema građevinsku dozvolu.\nZanimljivo je i da je Ministarstvu stigao zahtev za legalizaciju, a da pre toga nikada nije upućen i zahtev za odobrenje građevinske dozvole.\nNa osnovu važećih zakona, informacija o nelegalnom objektu, okolnosti i mesta gde je izgrađen, Ministarstvo građevinarstva je 27. 03. 2017. donelo rešenje kojim se zahtev Snežane Mitković za legalizaciju odbija kao neosnovan.\nU rešenju se između ostalog navodi i da je „utvrđeno da u zahtevu nije precizirano o kakvom objektu je reč, nije precizirana površina, spratnost i način korišćenja objekta, niti stepen izgrađenosti“.\nOvakav epilog, ako se poštuje zakon, bio je sasvim izvesan, jer gradnja u Nacionalnom parku nije dozvoljena, i ne postoji osnov po kome bi objekat na Pančićevom vrhu bio legalizovan. Imajući to u vidu, postavlja se pitanje zašto je investitorka uopšte uputila zahtev za legalizaciju.\nJedan od razloga bi moglo da bude novo odlaganje rušenja i dobijanje na vremenu, jer Snežana Mitković iako nema pravo na žalbu na ovo rešenje, može tužbom da pokrene upravni spor, u roku od 30 dana od prijema rešenja.\nKako u rešenju stoji, da se uslovi za rušenje objekta stiču tek po pravosnažnom okončanju postupka, može lako da se desi da nelegalni objekat uspešno dočeka i sledeću zimsku sezonu.\nSlična administrativna akrobacija urađena je i kada je izvršena podela parcele 1877/1 KO Brzeće, na kojoj je izgrađen nelegalni objekat. Ta parcela više ne postoji, ona je podeljena na tri nove, a nelegalni objekat se sada nalazi na parceli 1877/4. To bi mogao da bude razlog da Upravni sud odbaci rešenje o rušenju koje je donela Republička građevinska inspekcija jer se ono odnosi na objekat na staroj, sada nepostojećoj parceli.\nPodsetimo, investitorka Snežana Mitković sagradila je bespravni objekat na Pančićevom vrhu, bez ijedne dozvole nadležnih institucija. Dobila je saglasnost za postavljanje privremenog montažnog objekta od 150 kvadrata, ali je umesto toga izgradila armirano betonsko zdanje. Uprkos tome, nelegalnu gradnju objekta od preko 1.000 kvadrata, na vojnoj i stateški važnoj lokaciji za Srbiju, niko nije sprečio. Iako je gradnja počela u julu prošle godine, Republička građevinska inspekcija je na teren izašla tek u novembru kada su ih o nelegalnoj gradnji obavestili mediji, a ne institucije čija je to bila obaveza.\nRešenje o rušenju je izdato 24. januara 2018. godine. Od tada je prošlo dva meseca a objekat nije srušen, jer kako nadležni kažu “ teku zakonski rokovi“.\nNa pitanje novinara Insajdera kada će i da li će uopšte biti uklonjen nelegalni objekat, ministarka građevine Zorana Mihajlović kaže da je što se tiče obaveza tog ministarstva sve urađeno, ali da su se u međuvremenu okolnosti menjale.\n“Što se tiče Vlade Srbije, inspekcije građevinarstva, Ministarstva zaštite životne sredine, mi smo uradili sve što je bilo potrebno. U međuvremenu se desilo da se parcela delila, svašta se tu nešto probalo“, rekla je Zorana Mihajlović.\nOna je ponovila da taj objekat nije moguće legalizovati.\nNa pitanje Insajdera kako je moguće da bez dozvola nadležnih na Kopaoniku nesmetano nikne objekat od 1.000 kvadrata, u kome je u međuvremenu otvoren i restoran, a da niko ne reaguje, premijerka Ana Brnabić je odgovorila kontra- pitanjem:\n“Osim toga što sam rekla da je izdat nalog za rušenje, i da je postupak u toku, šta tačno želite da ja uradim , da odem sa čekićem da rušim”, pitala je Brnabić .\nOna je pre toga rekla da je ne zanima ko stoji iza nelegalne gradnje na Pančićevom vrhu, da imena nisu važna i da zakon važi za sve.\nUprkos tome što je investitorka Snežana Mitković mesecima na Kopaoniku nesmetano gradila nelegalni objekat, naočigled brojnih institucija, premijerka tvrdi da institucije u ovom slučaju nisu zakazale.\n“Ni od koga u Vladi Srbije, nijednog nadležnog ministarstva, uključujući i Ministarstvo odbrane, niko nije tražio dozvolu kada je građen taj objekat”, rekla je Ana Brnabić.\nOvim je premijerka potvrdila pisanje Insajdera, da je lokacija na kojoj je investitorka Snežana Mitković izgradila nelegalni objekat od preko 1.000 kvadrata, između ostalih i u nadležnosti Ministarstva odbrane I da bez njihovog odobrenja niko ne može da gradi u blizini vojnih objekata koji se tamo nalaze.\n« Stanko Crnobrnja u Centru za kulturu Smederevo\nKomplet medalja za smederevske strelce »


Noćni Život - Serbia Visit - Stema Guide\nKAFIĆI & KLUBOVI U SRBIJI\nŠirom Srbije, naći će te toliko stvari da uradite, vidite i doživite, možda nećete imati dovoljno vremena da uradite sve. Srbija je puna interesantnih mesta, gde lako može da prođe mnogo vremena u uživanju i zabave koji se mogu naći.\nTu je i širok spektar barova, kafića i klubova širom Srbije. U Beogradu i turističkim mestima u Srbiji nalaze se neki od najpopularnijih klubova u zemlji. Bez obzira na tip bara ili kluba koji tražite, vi ćete ga naći u Srbiji.\nNocni zivot i mesta za izlazak su nešto što nikada ne nedostaje. Samo izaberite pogodno mesto u skladu sa vašom lokacijom, ukusom i provestcete veče veličanstveno.\nBeogradski noćni život je nešto posebno. Veliki broj različitih kafića, barova, noćnih klubova, splav barovi i diskoteke, odlična muzika u izvođenju talentovanih i poznatih stranih i domaćih DJ-eva, pop, rok, džez, folk i turbo-folk muzičara, plesača, dobro obučeno osoblje, profesionalni barmeni i najlepše devojke koje se jedino mogu videti. Pored svega, Beograd jenajviše ponosan na svoj bogati noćni život. Ako ste u poseti Beogradu po danu, potpuno novigrad vas čeka posle ponoći. Ne ustručavajte se da otkrijete zašto Beograd ima epitet glavnog evropskog nocnog grada. U Beogradu ne morate da brinete kada ce sledeći vikend početi, jer svaki dan je dobar izgovor za žurku!\nU Novom Sadu, noćni život je nešto posebno u ovoj severnoj srpskoj prestonici. Atmosfera u klubovima, barovima, diskotekama ili tradicionalnim tavernama i vinskim podrumima je skoro ista kao u Beogradu. Bar kultura, prijatne osobe, možda čak i lepše devojke nego u Beogradu su nešto što ne treba propustiti ni po koju cenu. U ulici Laze Telečkog koja se nalazi u centru grada postao je pravi boemski centar sa više od dvadeset kafica. Ulice Zmaj Jovina, Dunavska ili Torino su takođe popularna mesta i pešačke zone, ali ne treba zaboraviti čuvene noćne klubove na Petrovaradinskoj tvrđavi, Spensu ili Ribarac Ostrvu.\nAko boravite na Paliću sigurno ćete biti zainteresovani za noćni život u Subotici. Ovaj veliki grad nalazi se na samo nekoliko kilometara od ovog čuvenog jezera blizu Mađarske granice. Dobro poznat po svojim kafićima, barovima, noćnim klubovima, diskotekama i zabavavama, Subotica može biti idealno mesto za izlazak. Međunarodni DJ-ejevi sviraju uglavnom house, mejnstrim, tehno i RNB ‘, s jedne strane dok domaću pop, rok ili narodnu muziku izvode muzičari različitih žanrova za gotovo sve ukuse i sve prilike.\nDrugi veliki gradovi u centralnoj i južnoj Srbiji su takođe poznati po svojem nocnom životu. Ljudi su veoma veseli i skoro uvek spremani za žurke.\nZlatiborski noćni život je prilično jedinstven. Ovaj planinski centar je svakako najpoznatiji, najveći, najposećenij i i najbolje mesto za vaš zimski odmor. U leto, a posebno tokom zimskih meseci, noćni život na planini je nešto što nikada nećete zaboraviti. Nakon celog dana uživajući u prirodi, svežem vazduhu i sportskim aktivnostima najbolji način da provedete noć je da odete u nekoliko noćnih klubova i diskoteka. Muzički žanrovi i atmosfera su različiti, ali ako odaberete mesto po vašem ukusu, sigurno ćete se provesti sjajno.\nVelika prednost cele zemlje je da možete da odete i da se osećate bezbedno u osnovi bilo gde u bilo kom trenutku! Ako želite da otkrijete Srbiju, noćni život je definitivno jedan od najvažnijih sastojaka!


Naslovna Info Svet Ništa od putovanja za godišnji odmor?\nAko odmora nakon pandemije korona-virusa i bude, verovatno će biti u lokalnim okvirima, piše Dojče vele i navodi dodaje da ministri turizma Evropske unije nemaju vremenski plan za oživljavanje putovanja.\nKada i kako će granice ponovo biti otvorene za putnički saobraćaj, trenutno niko ne može sa sigurnošću da kaže, smatra parlamentarni državni sekretar Tomas Barajs, koji je u nemačkom Ministarstvu privrede zadužen za turizam.\n„Malo je verovatno da će nemački turisti na leto putovati u Španiju ili Grčku. Izglednije je da će Nemci ove godine ostati u svojoj zemlji ili u svom regionu i tu ima lepih destinacija“, rekao je Barajs.\nTuristička industrija ove godine računa sa smanjenjem rezervacija za paket aranžmane i do 70 odsto, a najteže bi mogle da budu pogođene kompanije koje organizuju krstarenja, kojima bi obim posla mogao da oslabi i do 90 odsto, procena je Evropske komisije u Briselu.\nPrema podacima Evropske komisije, Španija od turizma godišnje zaradi oko 145 milijardi evra, nemački hoteli i turističke agencije oko 240 milijardi evra, a na „izvornom tržištu“ Nemačke, odakle dolazi veliki broj turista, šteta je čak i veća nego na klasičnim „ciljnim tržištima“, poput Španije ili Italije.\nGari Kapeli, ministar turizma Hrvatske, zemlje koja trenutno predsedava EU, izrazio je očekivanje da će severni Evropljani tokom letnje sezone i pored pandemije putovati na jug, što bi bila neka vrsta evropske solidarnosti.\nPogledaj: Vrtić neće više biti isti: 35 strogih pravila sa kojima će deca biti suočena\n„Potreban nam je zajednički plan za obnovu turizma“, kazao je Kapeli i dodao i da je potreban zajednički zdravstveni koncept i da bi tada svim putnicima i organizatorima mogla da se izda neka vrsta „korona-zdravstvenog pasoša“.\nMinistarka turizma Malte, Julija Faruđa Porteli, traži zajedničke EU-standarde kada je reč o zdravstvenoj zaštiti u hotelima, restoranima, avionima i na plažama.\nOstale vlade su pritom uzdržanije i idu svojim putem – Austrija recimo svoje hotele ponovo otvara 29. maja, ali oni bi trebalo da primaju samo goste iz susednih zemalja i po mogućstvu, iz regiona u kojima je stopa infekcija mala.\nHotelijeri i vlasnici plaža u Italiji razvijaju neobične koncepte kako bi budućim gostima obezbedili neophodnu distancu. Na plažama bi tako trebalo da se postave pregradne ploče od pleksiglasa, hoteli bi trebalo samo na pola da budu popunjeni, u hotelskim restorinama da se služi samo jedno jelo, a razmak između stolova da bude dva metra.\nU Belgiji se razmišlja o ulaznicama za plaže, a neki drugi ministri turizma predlažu odmore u unutrašnjosti zemlje, kako bi se hoteli i plaže rasteretili.\nMeđutim, još uvek se ne zna kada će nadležni ministri unutrašnjih poslova EU predstaviti usaglašen plan o otvaranju granica za turiste.\nSvetska turistička organizacija – agencija Ujedinjenih nacija, procenjuje da 96 odsto svih turističkih destinacija u svetu, za vreme korona-pandemije, neće biti dostupna, a Generalni sekretar te organizacije, Zurab Polikašivli, koji je prisustvao sastanku ministara EU, poziva da se što pre ukinu ograničenja.\n„Ova kriza nam je pokazala snagu prekogranične solidarnosti. Ali samo lepe reči neće spasiti milione radnih mesta ljudima koji su radili u turističkom sektoru“, rekao je Polikašivli i istako da je potrebna veća pomoć za obnovu.\n„Zahtevamo da se pomogne turizmu, kako bi on mogao da bude lider u obnovi privrede“, rekao je on.\nPrethodni tekstVrtić neće više biti isti: 35 strogih pravila sa kojima će deca biti suočena\nSledeći tekstOpština Bač nabavila protivgradne rakete


Kosovo: Srbi ne odustaju od svojih pozicija | Institute for War and Peace Reporting\nKosovo: Srbi ne odustaju od svojih pozicija\nUN ne uspeva da severni deo Mitrovice oslobodi kontrole iz Beograda.\nNedavni napad lokalnih Srba na pripadnike policije Ujedinjenih nacija na severu Kosova pokazuje da je Beograd odlucan da zadrzi snazan uticaj u pokrajini.\nOko dvadeset i dva pripadnika medjunarodne policije povredjena su u incidentu 8. aprila u severnom delu Kosovske Mitrovice. Ekstremna grupa, poznatija kao "Cuvari mosta", ciji je cilj da ocuva srpsku kontrolu nad ovim delom grada, preuzela je odgovornost za ovaj napad.\nMisija UN na Kosovu, UNMIK, do sada nije imala uspeha u pokusajima da uspostavi kontrolu nad severnom Mitrovicom. Ovim delom grada jos uvek upravlja nelegalna administracija pod kontrolom Beograda.\nDo sukoba je doslo kada je medjunarodna policija pokusala da postavi barikadu na ulici u blizini kafica "Dolce Vita". "Cuvari mosta", koji su ime dobili upravo po mostu preko reke Ibar koja deli grad na dva dela, koriste ovaj kafic kao svoju bazu. Prema izvorima iz UNMIK-a, jedan kosovski Srbin, za koga se smatra da je vodja grupe, uhapsen je tokom napada rucnim granatama i snajperima na medjunarodnu policiju.\nNa osnovu televizijskog izvestaja i svedocenja ocevidaca moze se zakljuciti da odred francuskih KFOR trupa nije intervenisao tokom sukoba. On se dosledno pridrzava politike nemesanja jos od 2000. godine. Tada je u sukobima izmedju pripadnika dve etnicke zajednice, koje su izazvali ekstremni Srbi, smrtno nastradalo 20 Albanaca. Medjunarodne snage su tada zatvorile most na Ibru, cime su prakticno podelile dve zajednice, kako bi sprecili sirenje medjuetnickog sukoba.\nProsle godine, Albanci su optuzili NATO trupe da tolerisu "etnicko ciscenje" u Mitrovici. Organizovali su nasilne proteste, kamenovali su i naneli stetu vozilima medjunarodnih snaga.\nPrethodni administratori UN na Kosovu, Bernar Kusner i Hans Hekerup, predocili su svoje planove za stabilizaciju Kosovske Mitrovice. Nikada se, medjutim, nije pristupilo sprovodjenju ovih planova na odgovarajuci nacin.\nPosle godinu dana relativnog mira na severu, UNMIK je od KFOR-a preuzeo brigu o postovanju zakona i javnog reda u gradu. U martu je UNMIK doneo odluku da ukloni administraciju pod kontrolom Beograda na severu grada i otvori lokalnu kancelariju. To je prouzrokovalo masovne proteste medju Srbima.\nSnazna osuda napada koji se odigrao 8. aprila nije smirila strasti lokalnih Srba. Prema tvrdnjama UNMIK-a, celokupno medjunarodno civilno osoblje se povuklo iz tog podrucja, ali su neki policajci prakticno zatoceni u svojim prostorijama.\nU medjuvremenu, srpski zahtevi za oslobadjenjem Slavoljuba Jovica, kosovskog Srbina koga je uhapsila medjunarodna policija prilikom napada, prerasli su u kampanju za formalnu podelu Mitrovice na albanski i sprski deo.\nPrilikom posete Kosovu prosle nedelje, potpredsednik srpske vlade Nebojsa Covic pozvao je Srbe da obustave svoje napade na UNMIK. No, ipak, je podrzao njihove zahteve za podelom Mitrovice. Ove nedelje, obracajuci se Savetu bezbednosti UN, Covic je predlozio stvaranje entiteta zasnovanih na etnickoj pripadnosti slicnih onima u Bosni.\nMnogi kosovski Albanci strahuju da su pozivi za podelu grada tek najava zahteva Beograda za podelu samog Kosova. Albanska zajednica vrsi pritisak na UNMIK da raspusti "Cuvare mosta" i uspostavi kontrolu nad severnim delom Mitrovice jednom zauvek.\nSrbima iz drugih enklava, takodje, ne prija ideja o podeli jer smatraju da bi se time dodatno oslabio njihov polozaj na Kosovu. Za razliku od njihovih sunarodnika iz Mitrovice, Srbi iz drugih oblasti na Kosovu nemaju direktnu vezu sa Srbijom. Medju Srbima takodje tinja nada da Beograd moze jednog dana ponovo uspostaviti kontrolu nad citavim regionom.\nUNMIK je, u medjuvremenu, jasno stavio do znanja da osnivanje srpske opstine u Mitrovici ne dolazi u obzir. U pokusaju da ublazi zabrinutost Albanaca zbog opasnosti od podele Kosova, novi sef medjunarodne administracije u pokrajini, Mihael Stajner, je rekao da nece doci do takve podele dok god je on na celu UNMIK-a.\nStajner je dodao da vec ima plan za razresavanje ovog problema. On je, ipak, odbio da saopsti na koji nacin misli da ga resi. Analiticari kazu da ukoliko on zaista ima resenje, bolje bi bilo da ga sto pre sprovede u delo, jer ce inace prevagu odneti 'cuvari mostova' i njima slicni.


Tanjug 29. septembra 2021. 14:18\nBEOGRAD – Na tezgama Kalenić, Đeram i Paliluskoj pijaci od danas će građani moći da plate proizvode platnim karticama.\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić, koji je prisustvovao uvođenju POS terminala za plaćanje karticama na tezgama Kelenić pijace, rekao je da je Grad zahvaljujući Privrednoj komori Srbije, JKP „Gradske pijace“ i Master Cardu omogućio građanima da na 50 tezgi koriste platne kartice.\n„Na ovaj način prvo izlazimo u susret zakupcima, jer im omogućavamo da lakše prodaju robu, olakšavamo i kupcima da ne nose novac, već da mogu da obave kupovinu putem kartice“, rekao je Vesić novinarima.\nVesić je podsetio da je Grad završio rekonstrukciju Palilulske pijace i najavio da će sledeće godine biti rekonstruisane Kalenić, Bajlonijeva, Đeram i Cvetkova pijaca.\n„Rekonstruisaćemo pijacu po pijacu i činiti sve da se poljoprivredni proizvođači i kupci osećaju konfornije“, rekao je Vesić.\nNajavio je da će Grad sledeće godine obezbediti oko 300 miliona dinara za pomoć poljoprivrednicima u Beogradu, navodeći da je 2013. godine u te svrhe izdvojeno oko 10 miliona dinara.\nIstakao je da će ta novčana pomoć poljoprivrednicima olakšati kupovinu mehanizacije i opreme.\n„Smatramo da je poljoprivreda uz turizam jedan od stubova razvoja grada“, kaže Vesić.\nOcokoljić navodi da su razna istraživanja pokazala da svaki treći korisnik platne kartice želi uz upotrebu kartice da plati proizvode na pijacama.\n„Bezgotovinskim plaćanjem na pijacama korist će imati pođednako i kupci i trgovci, odnosno zakupci tezgi“, kaže Ocokoljić.\nDoktorka Danica Grujičić primila prvu srpsku vakcinu…\nSindikat obrazovanja Srbije u štrajku upozorenja, bez prvih…\nSrbija već postigla rodnu ravnopravnost u IKT sektoru…\nMinistarka Kisić: „Podrška države obolelima od retkih…\nMediji: Policija odvela i suprugu osumnjičenog za ubistvo…\nProdužen pritvor inspektoru SBPOK Božidaru Stolić,…


Bugarke osuđene i proterane - Kazaljka\nNaslovna/Društvo/Bugarke osuđene i proterane\nVELIKO GRADIŠTE – Državljanke Bugarske, Marija Ivanova (48) i Eftimka Stankova (28), obe iz Crvenog Brega, zbog serije krađa osuđene su sporazumno pred Osnovnim sudom u Velikom Gradištu na godinu dana zatvora, uslovno na tri godine, i na proterivanje iz Srbije, uz zabranu ponovnog ulaska u narednih 10 godina.\nPravosnažnom presudom, one su obavezane i na plaćanje novčane kazne od 40.000 dinara. One su uhapšene 15. marta u Žabarima, nakon što su prepoznate kao izvršiteljke krađe od prošlog septembra, kada su iz tašne prodavačice ukrale 150 evra i 6.000 dinara.\nUstanovljeno je da su krađu izvršile i 13. februara u selu Makce, gde su ušle u kuću odsutnog vlasnika i ukrale 2.000 evra. Optužene su i za prošlogodišnju krađu u Velikoj Plani, kad su od prodavačice u kineskoj radnji ukrale torbu sa 10.000 dinara.\nOve dve Bugarke zbog krađa su osuđene i 2013. godine, pred Osnovnim sudom u Požarevcu, kada su, takođe, proterane, uz zabranu ulaska u Srbiju na tri godine.\nOsam godina za palikuću\nZa seksualno zlostavljenje učenice nastavniku samo 18 meseci zatvora


Zajam online Otok – Vaš internet priručnik za zajam online - Brzikrediti24\nUkoliko ste zainteresovani i želite da znate više o zajam online u gradu Otok, uključujući kompletnu ponudu zajmova online, na pravom ste mjestu. Na ovoj web stranici ćete pronaći informacije koje su vam neophodne i korisne kako biste ostvarili zajam online. Istraživanja Agencije za bankarstvo su na osnovu anketiranja tržišta predstavila da od 6.343 stanovnika u gradu Otok, više od 90% je kreditno zaduženo, a velika većina ima pozitivna iskustva sa kratkoročnim pozajmicama.\nSve što treba da znate o tome kako funkcioniše zajam online Otok jeste da je u pitanju veoma jednostavna procedura, koja ne zahtijeva obimnu papirologiju ili čekanje u redovima. Sve što je potrebno da uradite jeste da ispunite zahtjev online, dostavite potrebnu dokumentaciju i sačekate odobrenje tima kako biste podigli vaš novac. Brzo, jednostavno i sigurno do gotovine koja vam je potrebna.