JOVAN DUŠANIĆ Kako smo izgubili deceniju - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Интервју/JOVAN DUŠANIĆ Kako smo izgubili deceniju\nJOVAN DUŠANIĆ Kako smo izgubili deceniju\nУредништво 19/11/2010\tИнтервју 1. коментар\nDa li je posle „srpske oktobarske revolucije“ ekonomska tranzicija, u kašnjenju od jedne decenije u odnosu na druge postsocijalističke države, ponovila iste zablude ili je srpsko lutanje kroz tranziciju donelo nove nepopravljive greške\n„Srpska oktobarska revolucija“ iznenadila je i same lidere DOS-a, koji nisu imali jasan plan kako zemlju izvesti na put ekonomskog prosperiteta. U takvoj situaciji delovala je međunarodna zajednica sa ponudom „dobrih usluga“, kroz već gotove programe reformi i inostrane savetnike. Jasno je bilo da se nova vlast u Srbiji neće opredeliti za program ekonomske modernizacije zemlje koji bi se sprovodio u interesu većine njenih građana, nego za jedan univerzalan, već gotov neoliberalni program ekonomskih reformi – baziran na „Vašingtonskom dogovoru“ razrađenom od strane MMF-a, Svetske banke, Ministarstva finansija SAD i USAID-a – sprovođen u interesu svetske oligarhije i krupnog kapitala, te jednog uskog kompradorskog sloja koji se formira u zemlji, kaže u razgovoru za „Pečat“ prof. dr Jovan B. Dušanić, autor knjige „Destrukcija ekonomije“.\nRadikalnu liberalizaciju u ekonomiji, koja je sprovedena odmah posle petooktobarskih promena, većina je okategorisala kao divlji kapitalizam. Koja načela biste izdvojili kao presudna u definisanju nove ekonomske politike?\nNove vlasti su euforično nudile viziju savremene demokratske Srbije, u kojoj će u kratkom periodu (za godinu, dve) doći do dugoročno održivog ekonomskog prosperiteta i osetnog rasta standarda stanovništva. U tom cilju organizovani su karavani („Srbija na dobrom putu“, „Ponosna Srbija“), sastavljeni od vladinih ekonomskih činovnika i medijski eksponiranih akademskih ekonomista, koji su krstarili gradovima Srbije, a „nezavisna“ sredstva informisanja svemu tome davala su ogromnu medijsku potporu. Neverovatno ali istinito, oni su tu euforiju zasnivali na ekonomskoj teoriji (neoklasična ekonomska misao), strategiji (neoliberalna šok terapija) i politici (Vašingtonski dogovor) koja se, u poslednjoj deceniji HH veka pokazala izuzetno neuspešnom u svim državama gde je primenjivana. Uprkos tome ta politika je uporno naturana (od strane MMF-a) i propagirana (od strane inostranih savetnika i domaćih medijski eksponiranih akademskih ekonomista) mnogim evropskim postsocijalističkim i zemljama Latinske Amerike. Postojalo je preterano verovanje u automatizam tržišnog samoregulisanja (Smitovu „nevidljivu“ ruku tržišta), ali i ubeđenost u potrebu hitnog povlačenja države iz ekonomske sfere.\nEkonomska politika zasnovana na principima Vašingtonskog dogovora vođena je u interesu svetske oligarhije i krupnog kapitala, koji imaju ogromnu finansijsku moć, te i mogućnost da u siromašnim zemljama oblikuje politički i medijski prostor i usmeravaju ekonomsku politiku prema svojim interesima, a istovremeno onemoguće bilo kakvu ozbiljnu kritiku. Umesto da se posvete izgradnji adekvatne institucionalne infrastrukture za tržišnu privredu, uspostavljanju vladavina prava i stvaranju optimalnih uslovi za konkurenciju i dugoročno održiv dinamičan privredni rast, naši reformatori su akcenat stavili na stabilizaciju, liberalizaciju i privatizaciju – koji čine osnovne elemente Vašingtonskog dogovora.\nU kojoj meri je to doprinelo destimulaciji izvoza i gušenju domaće proizvodnje?\nStabilizaciju su, uglavnom, sveli na stabilan kurs dinara, tačnije politiku precenjenog kursa dinara koja „poskupljuje“ domaću robu na inostranom tržištu i destimuliše izvoz, a podstiče uvoz pošto strana roba postaje „jeftinija“. U takvoj situaciji skoro da bilo kakav izvoz postaje nerentabilan, a uvoz ekonomski veoma atraktivan, što dovodi do rasta spoljnotrgovinskog deficita i „gušenja“ domaće proizvodnje. Radikalnom liberalizacijom, koja je sprovedena odmah na početku DOS-ove vlasti, doprinela je dodatnom „gušenju“ domaće proizvodnje, pošto je prosečna uvozna carinska stopa svedena na jednocifrenu (u kratkom roku smanjene su na trećinu), a ukinuta su i gotovo sva vancarinska ograničenja.\nStabilizacija i liberalizacija, kako su sprovođene u Srbiji, doveli su do „gušenjem“ domaće proizvodnje i obaranja vrednosti naših preduzeća koja, u uslovima masovne privatizacije, prelaze u ruke novih vlasnika po izuzetno niskim cenama, pa su, dobrim delom, u pravu i oni koji govore o rasprodaji državne imovine. Pored toga, naši reformatori su se opredelili za model privatizacije prodajom, u kojem se ostvareni prihodi, uglavnom, ne koriste za privredni razvoj nego za tekuću budžetsku potrošnju.\nZašto se Srbija nije opredelila za modele modernizacije privrede, koji su se u pojedinim zemljama pokazali uspešnim?\nProblem naših reformatora sastojao se i u tome što oni nisu shvatali da se razvoj ne može podstaći većom potrošnjom, pogotovo ne potrošnjom robe iz uvoza. Iskustvo zemalja koje su uspešno modernizovale svoje privrede pokazuje da su oni radili suprotno – podsticali su štednju. Jedan od važnijih elemenata uspešnog razvoja Japana (posle Drugog svetskog rata) i zemalja Jugoistočne Azije (poslednjih decenija) jeste strategije razvoja koja se oslanjala na marljivost građana, malu ličnu i zajedničku potrošnju i visoku stopu štednje. Pored toga, rast se podsticao i potcenjivanjem vrednosti domaćeg novca, zaštitom domaćih proizvođača, dobrim obrazovnim sistemom i postizanjem konsenzusa kroz prepoznavanje kolektivnog interesa. Sličnim modelom razvoja, Kina poslednje dve decenije 85% investicija finansira iz domaće štednje (15% otpada na strane investicije) i godinama beleži dvocifrene stope rasta.\nAli u Srbiji (kako to napisa kolega Slobodan Antonić), mali interes da podstiču štednju imaju ovdašnji reformatori i misionari. Povećanje štednje kod siromašnog i u svemu potrebitog naroda ne može se izvesti bez jačanja nacionalnog duha, bez krupne državne vizije, bez snaženja nacionalnog samopouzdanja. Dakle, bez nekog oblika nacionalizma, a srpski nacionalizam je ključni bauk u ideologiji ovdašnjih reformatora i misionara, kao što je borba protiv njega ključni razlog njihovog postojanja. Međutim, o kakvoj državnoj viziji i snaženju nacionalnog samopouzdanja može da se govori kada prvi na izbornoj listi „Za evropsku Srbiju – Boris Tadić“ („Politika“, 23.03.2007. godine) kaže: „Nikakav zavet predaka, nikakva obaveza za potomstvo ne mogu da opravdaju to što će čovek protraćiti svoj život onako kako traže preci, ili onako kako on misli da će tražiti potomci. Mi nemamo pravo ni zbog čega, ponavljam, ni zbog čega, da ljudima ugrožavamo normalan, siguran, bolji život… Cela istorija je sazdana na nepravdama, uvek su jači tlačili slabije… Mi smo suočeni sa tim pragmatizmom velikih sila ili pragmatizmom moći, koji je u stanju da nametne međunarodne odnose“.\nU dva toma knjige Destrukcija ekonomije (NSPM 2010) Jovan Dušanić objašnjava kako je sve posrtala srpska ekonomija od 5. oktobra 2000. godine do danas\nSvetsku ekonomsku krizu neki kritičari ekonomskog sistema nazvali su „propagandnom“, dok su istovremeno naši političari videli u njoj „razvojnu šansu“. U kojoj meri je ova kriza poslužila domaćim ekspertima da amnestiraju sebe za pogrešno vođenu ekonomsku politiku?\nSa izbijanjem svetske ekonomske krize srpska privreda doživljava kolaps. Ali svetska ekonomska kriza je dobro došla vladinim ekonomskim „reformatorima“ i medijski eksponiranim akademskim ekonomistima, koji su sada za sve privredne probleme okrivljivali svetsku ekonomsku krizu – „kriza nije domaća, nego nam je uvezena“. Tako su sebe amnestirali za pogrešnu ekonomsku politiku, sprovođenu i propagiranu od 2000. godine. Čak šta više, pošto nisu odgovorni za kolaps srpske privrede, ubeđuju nas da se upravo oni uspešno „nose“ sa svetskom ekonomskom krizom, te da je – zahvaljujući adekvatnim merama koje su blagovremeno preduzeli – srpska privreda zabeležila manji pad BDP-a, čak i od mnogih razvijenijih zemalja.\nObe ove tvrdnje su isto tako tačne koliko i tvrdnje potpredsednika ekonomskog dela srpske vlade Božidara Đelića i Mlađana Dinkića, koje smo od njih slušali na početku svetske ekonomske krize – da će nas globalna kriza zaobići i da ona, čak, predstavlja našu razvojnu šansu.\nAko detaljnije analiziramo ekonomsku politiku i pogledamo rezultate, postignute u Srbiji do izbijanja svetske ekonomske krize (2008. godine), lako ćemo zaključiti da se u pogrešnoj ekonomskoj politici kriju fundamentalni uzroci kolapsa srpske privrede, a svetska ekonomska kriza ih je samo pokazala u jasnijem svetlu.\nDo izbijanja svetske ekonomske krize većina državne (društvene) imovine je rasprodana i najatraktivniji deo (takozvano „porodično srebro“) je prešao u ruke stranaca, a spoljni dug je višestruko povećan. Spoljni dug, koji je krajem 2000. godine iznosio manje od 11 milijardi dolara (i pored otpisa 4,7 milijardi dolara), već je u 2008. godini dostigao 30 milijardi dolara. Srbija je zabeležila devizni priliv, od preko 30 milijardi dolara, samo po osnovu privatizacioni prihoda i novih zaduživanja u inostranstvu. Približno isti iznos priliva zabeležen je po osnovu deviznih doznaka (građana) iz inostranstva. Taj priliv je, umesto u razvoj privrede, najvećim delom bio usmeren u tekuću potrošnju. U svim godinama od 2001. godine, potrošnja je u Srbiji veća od BDP-a (jednostavno rečeno više trošimo nego što stvaramo). Tako je u 2006. godini potrošnja bila za neverovatnih 35% veća od BDP-a. Država se godinama ponašala kao seoski bećar, koji ništa ozbiljno nije radio osim što je rasprodavao očevinu (privatizacija), zaduživao se kod komšija (inokrediti) i sve to odmah „protraćio za bolji život“ (tekuću budžetsku potrošnju).\nManji pad BDP-a u Srbiji, u odnosu na mnoge razvijenije zemlje, srpska vlada je predstavila kao uspešno „pariraranje“ svetskoj ekonomskoj krizi. Kako biste to prokomentarisali?\nSpoljnotrgovinski deficit, koji je u Srbiji do 2000. godine bio manji od 2 milijarde dolara godišnje, u prvoj polovini 2008. godini iznosi mesečno više od jedne milijarde dolara, a industrijska proizvodnja u 2007. godini je za 4,75% manja nego 1998. godine – u vreme ekonomskih sankcija. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku Srbije, godišnji rast BDP-a kretao se u periodu 2000-2007. godine od 2,4 do 8,3%, što je na nivou proseka drugih zemalja u tranziciji. U istom periodu, prema podacima Evropske banke za obnovu i razvoj, od 29 zemalja u tranziciji – 14 zemalja je imalo viši, a 3 zemlje sličan rast BDP kao Srbija. Ovakav rast BDP-a je više nego skroman, imajući u vidu: izuzetno nisku statističku osnovu sa koje se startovalo posle velikog pada BDP-a u 90-im godinama (zbog raspada zemlje, ogromnih izdataka vezanih za ratove vođene u okruženju i prihvat stotina hiljada izbeglica, uništavanja privrede neopravdanim ekonomskim sankcijama i NATO agresijom itd), te velikih deviznih priliva (kroz privatizaciju i nova zaduženja) i skidanje ekonomskih sankcija i normalizacije odnosa sa svetom.\nPored toga, i sama struktura rasta BDP-a pokazuje da sa 80% u tom rastu učestvuju sektori trgovine, saobraćaja i finansijskog posredovanja – sektori koji se po svojoj prirodi na javljaju motorima rasta i samim tim ne obezbeđuju stabilan dugoročan i održiv ekonomski rast. Cinik bi rekao: mada je domaća proizvodnja dobrim delom „ugušena“, BDP raste iz godine u godinu jer velike količine uvoznih roba treba prevesti (rast saobraćaja), prodati (rast trgovine), a stanovništvu masovno odobravati kredite da bi se uvozna roba mogla kupovati (rast finansijskog sektora).\nMnogo bolji pokazatelj uspešnosti ekonomske politike od rasta BDP-a jeste podatak o broju zaposlenih, a prema zvaničnim podacima Republičkog zavoda za statistiku broj zaposlenih u Srbiji je (godišnji prosek) 2007. godine (2.002.344) i u apsolutnom iznosu manji nego 2001. godine (2.101.668).\nIstina da je inflacija od 40%, koliko je iznosila u 2001. godini, u narednim godinama smanjivana i u 2007. godini svedena je na oko 10%. Međutim, teško je smatrati i to nekim uspehom pošto se Srbija na listi Svetskog ekonomskog foruma, sačinjenoj po visini inflacije u 2007. godini, nalazi na neslavnom 124. mestu od ukupno 131. rangirane zemlje.\nIz svega do sada rečenog, jasno je da katastrofalno stanje u srpskoj privredi posledica, pre svega, pogrešne ekonomske politike koja se godinama sprovodi, a svetska ekonomska kriza samo je ubrzala i zaoštrila neizbežno suočavanje sa surovom istinom da „bećarska ekonomija“ ne može dugo da traje i da uvek ima tragičan završetak.\nManji pad BDP-a u Srbiji, na početku svetske krize, od mnogih razvijenijih zemalja isto tako nije posledica adekvatnih mera kojima je srpska vlada uspešno „parirala“ svetskoj ekonomskoj krizi, nego, nažalost, slabosti naše privrede – malog obima proizvodnje i loše njene strukture, te izrazito malog izvoza. U opsežnom istraživanju koje je uradila grupa slovenačkih ekonomista (na čelu sa prof. dr Janezom Prašnikarom) o posledicama ekonomske krize, konstatuje se da je najozbiljnija posledica globalne krize bio iznenadni kolaps svetske trgovine, između trećeg kvartala 2008. i drugog kvartala 2009. godine. Pad svetske razmene bio je mnogo veći od pada BDP-a. Zbog toga su globalnom krizom najviše bile pogođene zemlje, veliki izvoznici i proizvođači roba „sa mogućnosti odgođene potrošnje“ – trajnih potrošnih i investicionih dobara. Iz podataka o recesiji, koje navode, vidimo da je pad BDP-a, u drugom kvartalu 2009. godine, u odnosu na prethodnu godinu iznosio u Nemačkoj 7,1%, u Švedskoj 7,0%, a u Srbiji 3,5% i Makedoniji 1,4%. Neće biti da su srpski ekonomski činovnici bili mnogo uspešniji u ublažavanju posledica svetske ekonomske krize od ekonomskih eksperata vlada Nemačke i Švedske, a da su veće umeće, čak i od naših, pokazali vladini ekonomski funkcioneri Makedonije, a naročito Albanije (koja je zabeležila pad BDP-a od samo 0,7%).\nKao što nisu bili u pravu na početku svetske ekonomske krize (nije nas zaobišla i nije bila razvojna šansa), ministri naše vlade greše i danas (kad tvrde da je globalna kriza odgovorna za naše probleme, te da se oni uspešno nose sa njenim posledicama). Nažalost, isti ti ministri nam skoro punu deceniju nude stalno nova i nova obećanja („Srbija na dobrom putu“, „Ponosna Srbija“, „Stotine hiljada novih radnih mesta“, „Hiljadu evra za akcije“, „Bolji život“ …), koja se ubrzo pokazuju kao niz obmana, a građani, posle svake od njih, sve lošije žive i strahuju za svoju i budućnost svojih potomaka. Ovakvom ekonomskom politikom mi smo pojeli ne samo svoju, nego i budućnost budućih generacija.\nU međuvremenu, od izbijanja svetske ekonomske krize, stanje u srpskoj privredi se znatno pogoršalo. Slika srpske ekonomske realnosti u 2009. godini je još sumornija: umesto ranijeg skromnog rasta apsolutni pad BDP i rapidno smanjenje broja zaposlenih (1.889.085 u 2009. godini), industrijska proizvodnja je manja za 12%, površine zasejane pšenicom su najmanje od Drugog svetskog rata i dva puta manje nego 1990. godine, bruto investicije su smanjene za 25%, izvoz robe i usluga smanjen je za 22%, a uvoz opreme za 40%, te repromaterijala za 16%, spoljni dug je porastao na 33 milijarde dolara, računi 70 hiljada preduzeća je u blokadi, bez isplata zarada radi više od 150.000 zaposlenih, itd.\nProdajom „Telekoma“ vlast želi da obezbedi sredstva koja bi omogućila nastavak „bećarskog života“ još godinu-dve, a posle će na red doći EPS, „Srbijašume“, „Srbijavode“…\nDeo vlade zadužen za ekonomska pitanja naveo je da je „iscrpljen dosadašnji model razvoja“ i da nam slede korenite promene u ekonomskoj politici. Kako u svetlu najavljenih reformi ocenjujete prodaju „Telekoma“?\nMa koliko to na prvi pogled izgledalo paradoksalno, stanje srpske privrede je danas – deset godina posle „srpske oktobarske revolucije“ – teže nego 2000. godine, i to ne samo što je, u međuvremenu, država (ras)prodala ogromnu imovinu, dodatno se zadužila u inostranstvu i po toj osnovi ogroman priliv deviznih sredstva usmerila, pre svega, u tekuću budžetsku potrošnju, bez značajnijeg efekta na privredni rast. Razlog tome nalazi se i u sledećem. Prvo, posle pada jednog neuspešnog režima postojala je velika narodna energija koja se mogla kanalisati ka istinskoj modernizaciji Srbije, ali teško se sprovodi ukoliko se za nju ne pridobije veliki deo sopstvenih građana, ubeđenih da se reforme sprovede u njihovom interesu. Drugo, kraj XX i početak XXI veka bio je period dinamične svetske ekonomske konjukture i ekspanzije, a sada se svetska privreda nalazi u ozbiljnoj ekonomskoj krizi, što će se nepovoljno odraziti i na srpsku privredu. I treće, pogrešnom politikom tranzicije ne samo da je propušteno dragoceno vreme nego su učinjena i ozbiljna pogoršanja u mnogim segmentima privrede.\nKreatori (MMF), realizatori (politička i ekonomska elita na vlasti) i propagatori – ubeđivači (medijski eksponirani oportunistički akademski ekonomisti) ekonomske politike koja se u Srbiji vodi već deset godina, napokon nam saopštavaju da je „iscrpljen dosadašnji model razvoja“, te da su neophodne korenite promene u ekonomskoj politici („reforma reformi“) i sada se nude kao spasioci koji će bitno drugačijom ekonomskom politikom – od one koju su kreirali, sprovodili i propovedali u poslednjoj deceniji – građanima obezbediti toliko obećavani „bolji život“.\nKako će izgledati jedna celovita i konzistentna nova – bitno izmenjena – ekonomska politika nismo mogli da saznamo od njenih kreatora, realizatora i propagatora – ubeđivača, ali se jasno vidi da naši reformatori nastavljaju sa (ras)prodajom „porodičnog srebra“ i zaduživanjem u inostranstvu. Istina obećavaju da će na taj način prikupljena sredstva usmeriti za razvoj zemlje, a ne u tekuću budžetsku potrošnju, kako je to činjeno do sada. Pored toga, država će se mnogo aktivnije i direktnije uključiti u privlačenje inostranih investicija. Prvi konkretni primeri, te nove politike, jesu prodaja „Telekoma“ (gde će država od većinskog postati manjinski vlasnik) i zajedničkog ulaganja sa „Fijatom“ (gde će država biti manjinski vlasnik).\nNe ulazeći u tajming i detalje potpisanog ugovora sa „Fijatom“, postavlja se načelno pitanja konkretnog opredeljenja srpskih vlasti: da li je bilo mudro da država ulaže sredstva i stiče (manjinsko) vlasništvo u (ne tako profitabilnoj) automobilskoj industriji kada se, kroz privatizaciju, oslobađala (većinskog) vlasništva u mnogo profitabilnijim oblastima (energetika i telekomunikacije)? Teško je u tome (sa stanovišta interesa Srbije i ogromne većine njenih građana) videti bilo kakvu ekonomsku racionalnost i elementarnu zdravu logiku ? Što se tiče odluke srpske vlade o prodaji (40% od ukupno 53% akcija u vlasništvu države) „Telekoma“ i ovde postoji mnogo spornih pitanja. Javnost nije upoznata da je bilo ko uradio studiju opravdanosti prodaje na osnovu koje je doneta odluka o prodaji prirodnog nacionalnog resursa, koji donosi zagarantovane prihode. „Telekom“ je najprofitabilnije srpsko preduzeća, i u javnosti je sinonim za uspešno poslovanje, solidnu brigu o zaposlenim, te zavidnu odgovornost za društveni boljitak. Uspešno posluje i dobro se bori na tržištu i pored jake konkurencije u mobilnoj („Telenor“, VIP) i fiksnoj („Telenor“) telefoniji. Nije poznato da li su se ozbiljno analizirala iskustva drugih privreda u tranziciji koje su inostranim operaterima prodale telekomunikacije i gde su, u većini slučajeva, novi vlasnicima kao prve mere preduzeli smanjenje broja zaposlenih i povećanje cena telekomunikacionih usluga. Ništa manje važna nisu i druga neekonomska pitanja, kao što je na primer bezbednosni aspekt (kontrola podataka i prisluškivanje) prelaska telekomunikacija u ruke stranaca, itd.\nDa li u planu prodaje „Telekoma“ možemo uočiti ekonomsku racionalnost ili, bar, elementarnu zdravu logiku?\nSa najvišeg mesta u državi mogli smo da čujemo (intervju za dnevni list „Pres“, 03.04.2010. godine) „da država prodaje deo akcija „Telekoma“ zato što država ne treba da upravlja privredom. Kada Vlada ne bi prodavala državne kompanije, Srbija bi bila komunistička, a ne moderna zemlja sa tržišnom ekonomijom… Ekonomska nauka je kao aksiom stavila da je privatna svojina efikasnija od državne. Prodaja „Telekoma“ u suštini znači, da jedno preduzeće iz manje efikasnog oblika svojine prebacujemo u efikasniji svojinski oblik“. Ako je sve to tako, kako objasniti i činjenicu da su dominantni telekomunikacioni operatori u državnom vlasništvu u mnogim evropskim modernim zemljama sa tržišnom ekonomijom (Norveška, Italija, Švedska, Finska, Švajcarska, Slovenija…) Zatim, kako onda objasniti da poslednjih nekoliko decenija, kao i u vreme aktuelne ekonomske krize, upravo „komunistička“ Kina beleži ogromne ekonomske uspehe sa kojima ne mogu da se uporede „moderne zemlje sa tržišnim ekonomijama“.\nRanije, kada je privatni (po pravilu, 100%) vlasnik bio i menadžer, privatna svojina je bila efikasnija od državne i tada je to mogao da bude „aksiom“. Danas kada imamo ogromnu disperziju vlasništva velikih kompanija (najveći privatni akcionari raspolažu samo sa nekoliko procenata vlasništva) došlo je do razdvajanja vlasništva i upravljanja. Zbog toga privatizacija ne garantuje da „preduzeće iz manje efikasnog oblika svojine prebacujemo u efikasniji svojinski oblik“. Uostalom država je ranije prodala „Mobtel“ norveškoj državnoj kompaniji „Telenor“, koja (mada državna) spada u red svetski najuspešnih kompanija u ovoj oblasti. Tako smo kroz privatizaciju našu državnu kompaniju, u jednoj od najprofitabilnijih oblasti ekonomije, prepustili u ruke državne kompanije druge zemlje.\nTeško je i ovde (sa stanovišta interesa Srbije i ogromne većine njenih građana) videti bilo kakvu ekonomsku racionalnost i elementarnu zdravu logiku .\nU istom intervju možemo pročitati tvrdnju da ćemo posle privatizacije srpskih državnih kompanija dobiti nove vlasnike – velike multinacionalne kompanije, a što će „pozitivno uticati na korporativno upravljanje“. Međutim, i ovde se postavlja pitanje koliko će od toga koristi imati Srbija i njeni građani. Verovatno će kupljena firma ulazeći u sastav nove velike kompanije postati efikasnija, ali kao karika u transnacionalnoj kompaniji koja i ubire koristi te povećane efikasnosti (robno-novčanim transakcijama, unutar transnacionalnih kompanija, profit ostvaren u našoj zemlji lako se prebacuje u inostranstvu, i u značajnom iznosu izbegava plaćanje poreza u budžet Srbije). Od državnih činovnika se očekuje da preduzimaju mere koje će pozitivno uticati na Srbiju i njene građane, a ne transnacionalne kompanije i njihove centrale u inostranstvu.\nMeđutim, čini mi se da je objašnjenje za prodaju „Telekoma“ mnogo jednostavnije. Država nastavlja dosadašnju ekonomsku politiku i daljom privatizacijom nastoji da dođe do sredstava kako bi se popunile „rupe“ u državnom budžetu i obezbedila sredstva za ostanak na vlasti, mada nas uveravaju da prihodi od prodaje „Telekoma“ neće ići za tekuću potrošnju (kao do sada). Verovatnije je da se prodajom „Telekoma“ žele obezbediti sredstava koja bi omogućila nastavak „bećarskog života“ još godinu-dve, a posle će na red doći EPS („Elektroprivreda Srbije“) i još ponešto („Srbijašume“, „Srbijavode“…) što je preostalo za prodaju. Međutim, od kreatora, realizatora i propagatora ovakve ekonomske politike u Srbiji nikako da dobijemo odgovor na tako jednostavno pitanje: a šta posle kada sve rasprodamo?\nDrugo načelno pitanje vezano je za obezbeđenje velikih povlastica inostranom investitoru.\nPredsednik Srbije Boris Tadić je u decembru 2009. godine (u pratnji ministra ekonomije Dinkića), otvorio u Prokuplju fabriku za proizvodnju kablova za autoindustriju, u okviru nemačke kompanije „Leoni“. Na toj lokaciji ranije je postojala fabrika azbestnih proizvoda „Fiaz“, koja je ovoj nemačkoj kompaniji prodata za 56 miliona dinara (oko 600 hiljada evra). Kompanija „Leoni“ zaposlila je 350 radnika, čija zarada iznosi 15.300 dinara (oko 160 evra) mesečno – što je manje od 50% prosečne zarade u Srbiji, a Vlada Republike Srbije dodelila je kompaniji „Leone“ 6,5 miliona evra na ime podsticaja inostranim investitorima i po 5.000 evra po novootvorenom radnom mestu. Nije teško izračunati da od sredstava, na ime podsticaja inostranih investitora, države Srbije (tačnije novcem njenih poreskih obveznika) nemačka kompanija „Leoni“, ne samo da odmah dobija sredstva koju je platila za fabriku, nego joj preostaje još novca kojim može da celu deceniju (deset godina) isplaćuje zarade zaposlenima u fabrici u Prokuplju. U međuvremenu, te stimulacije se povećavaju. Pre nekoliko meseci u Nišu je potpisan ugovor o otvaranju pogona „Dajteka“ u Nišu, gde treba da se zaposli 400 radnika. Vlada Srbije će inostranom investitoru na ime podsticaja isplatiti čak 10.000 evra po svakom zaposlenom, a grad Niš će mu besplatno ustupiti 2,5 hektara potpuno opremljenog građevinskog zemljišta.\nIstina ovakva praksa je u duhu programa reformisanja privreda baziranih na Vašingtonskom dogovoru (koji je razrađen krajem 80-ih godina HH veka i prvo primenjivan u zemljama Latinske Amerike), a kuda sve to vodi možemo da vidimo i iz iskustvima Meksika. Meksiko je, sprovodi neoliberalni program reformi, doveden u stanje velike spoljne zaduženosti (dužničko ropstvo), a zatim je bio prisiljen, kako bi dobio kredite od MMF-a i SAD, da američkim kompanijama garantuje izuzetno povoljne uslove investiranja. Inostrane investicije usmeravaju su u takozvane „makiladore“ (maquiladoras), odnosno lanac američkih preduzeća izgrađenih duž granice sa SAD. Ta preduzeća su eksteritorijalna, oslobođena su plaćanja poreza u meksički budžet, radnici rade u teškim uslovima za mizerne nadnice i u ovim preduzećima nije dozvoljeno osnivanje sindikata. Šteta koju Meksiko ima od „makiladora“ procenjuje se na oko 15 milijardi dolara godišnje, zaposleni rade u ropskim uslovima, a masa stanovništva živi u uslovima bede koja nije zabeležena u Meksiku ni u vreme diktature Diasa (krajem 19. i početkom 20. veka).\n02/01/2011 у 22:57\nPa ovo se granici sa fantazijom! Citajuci tekst vidim scenu Dinkica oko njega sevaju blicevi evo ga investitor otvaramo nova radna mesta ,a ovamo castimo nekoga sa 6 miliona evra. Hahahhaha jedino sto svi znamo a nesmemo da napisemo je sta je ovaj dao Dinkicu za uzvrat ? Mozda neku viletinu, jahticu ili nesto slicno ? Samo i to je zahtevan posao, treba sve to odglumiti pred tv kamerama i ostati ozbiljan!


Da li će na tržištu Srbije biti mesta za male banke - 06.02.2022, Sputnik Srbija\nDa li će na tržištu Srbije biti mesta za male banke\nGeneralni sekretar Udruženja banaka Srbije (UBS) Vladimir Vasić izjavio je da će ukrupnjavanje banaka biti višestruko korisno za klijente, građane i privredu. 06.02.2022, Sputnik Srbija\nVasić je za Politiku, odgovarajući na pitanje o promenama na bankarskom tržištu Srbije u 2021. godini, rekao da banke kroz ulazak u veće sisteme unapređjuju svoje proizvode i usluge i da su bogatija stručnost kojom raspolažu, kao i kreditni kapaciteti.Ukazao je da mogućnost banaka znatno zavisi i od pristupa dugoročnim izvorima finansiranja, kako bi rok finansiranja bio u skladu sa ekonomskim vekom same investicije.Odgovarajući na pitanje da li će na tržištu Srbije uopšte biti mesta za male banke, Vasić je rekao da je broj banaka na tržištu i dalje veliki, veći od optimalnog i da je zato gotovo izvesno da će se tendencija konsolidacije nastaviti i u narednom periodu."U uslovima niskih kamatnih stopa i jake konkurencije tržište određuje koji broj banaka je realan i optimalan", naglasio je Vasić. Dodao je da će, nakon nekoliko integracija u proteklom periodu, uključujući ovu godinu, biti 21 banka na tržištu Srbije.Naveo je da je, prema podacima NBS, u prvih 10 meseci 2021. godine sa dobitkom poslovalo 20 banaka, dok su četiri poslovale sa gubitkom.Ocenio je da se, s obzirom na uslove poslovanja, koji nisu bili uobičajeni, može reći da su banke pokazale veliku efikasnost, preneo je Tanjug.\n© Depositphotos / LDProdPlaćanje mobilnim telefonom\nGeneralni sekretar Udruženja banaka Srbije (UBS) Vladimir Vasić izjavio je da će ukrupnjavanje banaka biti višestruko korisno za klijente, građane i privredu.\nVasić je za Politiku, odgovarajući na pitanje o promenama na bankarskom tržištu Srbije u 2021. godini, rekao da banke kroz ulazak u veće sisteme unapređjuju svoje proizvode i usluge i da su bogatija stručnost kojom raspolažu, kao i kreditni kapaciteti.\n"Veće bankarske grupacije sada mogu da finansijski podrže mnogo obimnije projekte, a takođe i da se okrenu specifičnim vrstama kreditiranja, kao što je ulaganje u energetsku efikasnost i zelene izvore energije", naveo je Vasić.\nUkazao je da mogućnost banaka znatno zavisi i od pristupa dugoročnim izvorima finansiranja, kako bi rok finansiranja bio u skladu sa ekonomskim vekom same investicije.\nOdgovarajući na pitanje da li će na tržištu Srbije uopšte biti mesta za male banke, Vasić je rekao da je broj banaka na tržištu i dalje veliki, veći od optimalnog i da je zato gotovo izvesno da će se tendencija konsolidacije nastaviti i u narednom periodu.\n"U uslovima niskih kamatnih stopa i jake konkurencije tržište određuje koji broj banaka je realan i optimalan", naglasio je Vasić. Dodao je da će, nakon nekoliko integracija u proteklom periodu, uključujući ovu godinu, biti 21 banka na tržištu Srbije.\nNaveo je da je, prema podacima NBS, u prvih 10 meseci 2021. godine sa dobitkom poslovalo 20 banaka, dok su četiri poslovale sa gubitkom.\nOcenio je da se, s obzirom na uslove poslovanja, koji nisu bili uobičajeni, može reći da su banke pokazale veliku efikasnost, preneo je Tanjug.\nU aprilu spajanje još dve banke u Srbiji, smanjiće se broj poslovnica\n5 Februar, 14:26


Marin odgovorio na najvažnije pitanje - Da li će ostati u Zvezdi? - Sportske.net\nMarin odgovorio na najvažnije pitanje - Da li će ostati u Zvezdi?\nNajbolji fudbaler Crvene zvezde u ovosezonskom izdanju Lige šampiona progovorio je posle poraza od PSŽ-a o svojoj budućnosti na "Marakani".\nFudbaleri Crvene zvezde poraženi su večeras u Ligi šampiona od Pari Sen Žermena, a Marko Marin je posle meča u izjavi za Arenu sport kazao da je šteta što je ekipa stala posle datog gola.\n"Mislim da smo mnogo dobro ušli u drugo poluvreme, pokazali moral, dali gol... Šteta je što smo primili glup treći gol posle prekida. Tu smo znali da je gotovo", kazao je Marin.\nOfanzivni vezista ponovo je pohvalio atmosferu na stadionu "Rajko Mitić" i zahvalio navijačima.\n"Šteta za navijače i nas. Mislili smo svi da možemo više nakon 2:1. Šta da se kaže za atmosferu - fenomenalno. Hvala za ovo što smo doživeli", dodao je Marin.\nUsledilo je pitanje vezano za status Marka Marina, odnosno njegovu budućnost u klubu. Mogu li navijači da se nadaju da će u slučaju odbrane titule Marin narednog leta ponovo napasti Ligu šampiona sa Zvezdom?\n"Naravno da mogu da se nadaju, i ja se nadam. Nikad se ne zna, ali ja sam zadovoljan ovde i rado bih igrao opet Ligu šampiona sa Zvezdom i sledeće godine", zaključio je Marin.\nCrvena zvezda je takmičenje u Grupi C završila sa 4 osvojena boda, pa kao četvrti tim na tabeli završava evropsku sezonu u decembru.


Kina priznala: Političko obrazovanje za studente je siromašno - Vijesti.me\n"ZASTARELO I PREVAZIĐENO"\nKina priznala: Političko obrazovanje za studente je siromašno\nPrograme i govore na univerzitetima strogo kontroliše vlada u strahu od ponavljanja prodemokratskih protesta 1989. koje su predvodili studenti\nPolitičko obrazovanje za univerzitetske studente u Kini je slabo jer je način predavanja zastario i prevaziđen, kazao je ministar obrazovanja u rijetkom priznanju poteškoća sa kojima se suočava sprovodeći ključnu vladinu politiku.\nPeking sprovodi kampanju protiv širenja "zapadnjačkih vrijednosti" na univerzitetima, a komisija za borbu protiv korupcije vladajuće Komunističke partije prošle godine je poslala inspektore da kontrolišu profesore zbog "neprikladnih" komentara na časovima.\nU decembru prošle godine, predsjednik Si Đinping je pozvao koledže i univerzitete da izraze lojalnost državi, što je najnoviji pokušad Kine da pojača kontrolu nad obrazovanjem.\nGovoreći na marginama godišnjeg zasijedanja parlamenta, ministar obrazovanja Čen Baošeng je kazao da je Si u decembru iznio "važne komentare" o političkom obrazovanju studenata, međutim da u praksi nailaze na brojne probleme.\n"Kada idemo u koledže i univerzitete u inspekciju primjećujemo da stepen pažnje na časovima političke misli i teorije nije visok. Ljudi su tamo tijelom ali ne i duhom", kazao je Čen.\n"Zašto je to tako? Sadržaj ne odgovara njihovim potrebama. Možda je način predavanja zastario, sredstva su primitivna i cijeli paket je prevaziđen", dodao je on.\nStudentima je potrebno da se u životu vode suštinskim vrijednostima kineskog socijalizma kako bi imali zdrav moralni rast i takođe treba da izučavaju tradicionalnu kinesku kulturu, revolucionarnu kulturu i "naprednu socijalističku kulturu", kazao je Čen.\nKontrolisanje onoga što akademici i studenti mogu da pričaju nije nikakva novina u Kini.\nPrograme i govore na univerzitetima strogo kontroliše vlada u strahu od ponavljanja prodemokratskih protesta 1989. koje su predvodili studenti.\nJedan liberalni kineski ekonomista, koji je bio glasan kritičar Komunističke partije, izbačen je 2013. godine sa elitnog Univerziteta Peking.\nGodinu dana kasnije, taj univerzitet koji je nekada bio uporište slobode govora u Kini, uspostavio je 24-časovni sistem praćenja javnog mnjenja na internetu i preduzimanja ranih mjera kako bi se kontrolisao i smanjio "negativni govor", objavio je partijski žurnal.\nKina ima za cilj da stvara univerzitete svjetskog ranga a neke od njenih škola se prilično dobro kotiraju po međunarodnim standardima. Međutim, kritičari tvrde da bi ograničavanje akademskih sloboda moglo ugroziti te ambicije.


Konatar u Senatu: SAD će ubrzo ratifikovati Protokol | Analitika - Informativni Portal\nKonatar u Senatu: SAD će ubrzo ratifikovati Protokol\nFunkcioner Građanskog pokreta URA Miloš Konatar razgovarao je u američkom Senatu sa senatorkom iz Nju Hempšira Džin Šahin. Senatorka Šahin je članica komiteta Senata za oružane snage, kao i komiteta za međunarodne poslove, a smatra se za jednu od najcjenjenijih i najuticajnijih članica američkog Senata.\nObjavljeno: 26. 03. 2017 - 13:14\nU razgovoru sa Konatarom, ona je još jednom izrazila svoju posvećenost NATO budućnosti Crne Gore i najavila nastavak podrške procesu ratifikacije Protokola o pristupanju u američkom Senatu. Šahin je nedvosmisleno potvrdila da Crnu Goru od ratifikacije protokola u Senatu ne dijele suštinski, već proceduralni problemi.\nKonatar i Šahin su zaključili da je Crnoj Gori mjesto u NATO alijansi, dok je Šahin istakla da se većina u američkom Senatu neće dovoditi u pitanje, kada na dnevni red dođe potvrda Protokola o pristupanju. Senatorka je potvrdila da je Državni sekretar SAD Reks Tilerson pozvao članove Senata da podrže proces ratifikacije, čime bi potvrdili posvećenost SAD-a politici otvorenih vrata i NATO budućnosti Crne Gore.\nU okviru boravka u Vašingtonu, funkcioner URA je u Stejt Departmentu razgovarao i sa direktorom Biroa za evropske i evroazijske poslove Natanijelom Dinom, koji je takođe ukazao na značaj i obostrane koristi konačnog pristupanja Crne Gore NATO savezu.\nMiloš Konatar, koji u SAD-u boravi u okviru Međunarodnog programa posjete mladih lidera (IVLP) u organizaciji Stejt Departmenta, će osim Vašingtona obići još nekoliko američkih država i razgovarati sa zvaničnicima na državnom i lokalnom nivou.


Evropa ukida pomeranje kazaljki na satu, sledi li ovu praksu i Srbija? - BKTVNews\n12. Septembar 2018. u 19:00\nNaime, ukoliko ovaj predlog Evropske komisije bude izglasan u Evropskom parlamentu i Savetu Evrope, a Narodna skupština Srbije usvoji zakon o usklađivanju vremena sa EU, u Srbiji će sat poslednji put biti pomeren najkasnije 31. marta 2019, odnosno 27. oktobra naredne godine.\nPodsetimo, Vlada Srbije usvojila je na poslednjoj sednici Predlog zakona o računanju vremena, zbog potrebe da Srbija donese svoj zakon koji će regulisati tu oblast i definisati računanje vremena. Time će se obezbediti jedinstveno računanje vremena na teritoriji cele zemlje koje je usklađeno sa vremenom koje koriste evropske zemlje.\nVeštačka promena vremena je uvedena da bi se ostvarile uštede u energiji, ali su istraživanja koja su izvršena na traženje EK pokazala da je korist u tom smislu veoma mala. Neispavanost, neraspoloženje, umor, sve su to simptomi koji se mogu javiti usled promeranja vremena, odnosno prelaska na zimskog računanja, kada se kazaljka pomera za jedan sat unazad.\nTagovi: vreme, poremaranje kazaljki,Srbija,


ekapija.com , Blic\nKako su za eKapiju potvrdili u Direkciji, obaveza Grada je izmeštanje ovog tržnog centra sa sadašnje lokacije u naredne dve godine. Iz “Gradskih pijaca” tvrde da za sada nemaju nikakve zvanične informacije, te da će se obratiti javnosti kada se to promeni.\nUMESTO BUVLJAKA GRADE TRŽNI CENTAR NA OSAM SPRATOVA Moguće preseljenje tezgi u Blok 45\nPodsetimo, preseljenje “buvljaka” bilo je planirano i najavljeno još za 2017. godinu, i to iza raskrsnice Jurija Gagarina i Dr Ivana Ribara, iza Bloka 45. Međutim, gradnja objekta površine 3,2 hektara, u kojem će, prema najavama, biti 900 prodajnih mesta, odlaže se iz godine u godinu.\nKako stoji u objavljenom oglasu, početni iznos cene za zemljište je 1,67 milijardi dinara, ili skoro 14 miliona evra. Rok za podnošenje prijava je 15. avgust, a javno nadmetanje će biti održano dan kasnije.\nBudući izgled novog "buvljaka"\nA šta će se graditi na mestu današnjeg "buvljaka"? O tome će odlučiti novi vlasnici, mada je pre dve i po godine Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda u svojim planovima obelodanila da je lokacija sadašnjeg Otvorenog tržnog centra (OTC) predviđena za komercijalne sadržaje i da se na prostoru od 20.475 kvadratnih metara planira gradnja još jednog šoping centra.\nObjekat bi trebalo da ima prizemlje i osam spratova s visinom od 32 metra, a nalazio bi se u neposrednoj blizini buduće autobuske i železničke stanice, gde su takođe planirani slični komercijalni sadržaji.


Svi bi mogli da imaju koristi na trećem tržištu | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nSvi bi mogli da imaju koristi na trećem tržištu\n03. apr. 2011. 11:09 Objavljeno u PRIVREDA\nBEOGRAD, Najavljenu saradnju Srbije, Slovenije i Hrvatske u oblasti privrede i zajednički nastup na trećim tržištima i ekonomisti i privrednici dočekali su s odobravanjem. Srbija će od ovakve saradnje imati samo koristi, a najviše potencijala ima u oblastima vojne i građevinske industrije, saobraćaja, kao i prehrambene industrije, trgovine i usluga. Stručnjaci misle da najviše šansi imamo za proboj na tržišta Azije, Afrike, Rusije i Turske.\nIdeja o udruživanju privreda, koja se pojavila nakon susreta Borisa Tadića, Boruta Pahora i Jadranke Kosor, i nije sasvim nova. Stručnjaci se slažu da se male države moraju ujediniti kako bi se izborile za ogromna svjetska tržišta, ali i da bi vratile nekadašnju dobro razvijenu industriju na stare staze.\nEkonomista Miroslav Zdravković smatra da je ovakav vid udruživanja sasvim logičan.\n– Kada ste mala zemlja, logično je da se udružujete da biste bili veći. Problem tu može da bude što bi za nas bilo zanimljivo tržište sjeverne Afrike, ali su tamo sada nemiri. Onda moramo da se orijentišemo na Ameriku i Rusiju, koje nisu u Evropskoj uniji, jer je to već uređeno tržište i već je utvrđeno ko šta i koliko može da izvozi.\nDa su privrednici sve tri zemlje apsolutno zainteresovani za ovakav vid saradnje potvrđuje Miloš Bugarin predsjednik Privredne komore Srbije. On ističe da ovaj sporazum odražava zajedničke stavove privrednika Srbije, Slovenije i Hrvatske.\n– Mnogo veće šanse imamo kroz povezivanje i nastupe na trećim tržištima gdje imamo sporazume o slobodnoj trgovini. To je tržište Evropske unije, zemalja CEFTA, Ruske Federacije, Turske… Kada su oblasti saradnje u pitanju, mogli bismo da zajednički nastupamo u oblasti prehrambene industrije, u sektoru saobraćaja, građevine, građevinskog materijala, trgovine, turizma i usluga.\nSlično misli i Aleksandar Stevanović, saradnik Centra za slobodno tržište i demokratiju Srbije. On kaže da bi Srbija najbolje mogla da prođe u onoj industriji gdje je već tjesno sarađivano.\n– To je vojna industrija. Od ekonomske saradnje niko nije propao, to će samo dati krila privrednom sektoru i nove mogućnosti saradnje koje niko i ne može da pretpostavi.\nI sami privrednici su spremni na saradnju i smatraju da bismo zajedno sa Hrvatskom i Slovenijom imali šta da ponudimo stranim tržištima.\nToplica Spasojević, vlasnik ITM grupe, kaže da mogućnost za tako nešto svakako postoji s obzirom na to da smo već bili jedna zemlja\n– Ipak, industrija Srbije je degradirana, pa prvo moramo da rješimo te probleme kod sebe. Svakako je dobro da se bolje povežemo, a to će biti najrealnije u industriji, prije svega u metalskoj, u industriji traktora i automobila, građevinskih mašina, u vojnoj industriji, i to na onim tržištima gdje se ne traže savremeni proizvodi. Dakle, treba da se fokusiramo na Afriku, dio Azije, Rusiju. Srbija je takođe u prednosti sa Rusijom jer ima taj specijalni dogovor, pa će i Hrvati i Slovenci imati interes da sarađuju sa Srbijom.\nPetrašin Jakovljević iz kompanije „Metalac” kaže, međutim, da Srbija i sama u pojedinim oblastima imama dobre potencijale, ali ih ne koristi.\n– U agraru imamo dobre potencijale, možemo da nastupamo na tržištu EU, ali ni te kvote koje se daju Srbiji, Srbija ne može da ispuni. Ipak, može da nastupa zajedno sa Hrvatskom i Slovenijom u vojnoj industriji, kao i u prehrambenoj, jer je Rusija, na primjer, veliko tržište za to.\nSlobodan Petrović, generalni direktor kompanije „Imlek”, sumnja da bi tri zemlje mogle uspješno da sarađuju u oblasti prehrambene industrije.\n– Mislim da bi od saradnje najveću korist mogla da ima oblast vojne industrije koja je i najviše pretrpjela razdvajanjem. I građevinarstvo je nekada bilo oblast gdje smo tjesno sarađivali. Sa druge strane, zajednički nastup sa hranom mislim da je teško ostvariv, ne vidim prevelike mogućnosti za to.\nMeđutim, predstavnici građevinske industrije nisu baš optimistični u vezi sa ovakvom saradnjom. Vladimir Milovanović, generalni direktor „Energoprojekta”, kaže da Srbija ima veće potencijale u ovoj oblasti od druge dvije države.\n– Nemam dovoljno informacija o građevinskim potencijalima Slovenije i Hrvatske koji bi mogli da se pridodaju građevinskom potencijalu Srbije koji je trenutno neuposlen. Blic\n»Tuš« ide u stečaj i odnosi milione KM?\nKako do novih investicija u vrijeme krize\nSrbija uvozi čak i cvijeće\nČetvrtina firmi nije preživjela\nPrvi korak u pokretanju bijeljinske “Šećerane”


Srbija ulazi u novu fazu saradnje sa NATO-om: Šta su prave namere Zapadne alijanse - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nPripreme za usvajanje drugog ciklusa Individualnog akcionog plana partnerstva između Srbije i NATO-a, poznatog po nazivu IPAP, u ovom trenutku su u završnoj fazi, rekao je krajem prošle godine pomoćnik ministra spoljnih poslova Srbije zadužen za bezbednosna pitanja Branimir Filipović.\nKako je najavljeno, novi trogodišnji IPAP, najviši mehanizam saradnje NATO-a sa partnerskim državama, trebalo bi da bude usvojen do kraja ovog meseca, a biće dopunjen i novim aktivnostima u oblastima vojne i naučno-tehnološke saradnje, kao i u domenu informatičke bezbednosti.\n„Srbija u okviru tog dokumenta izražava svoje namere o saradnji, a pitanje je članica NATO-a da li će te namere u pravom smislu i prihvatiti. Pošto su namere Srbije transparentne i konkretne, one uglavnom i bivaju prihvaćene, dok NATO kroz IPAP u suštini nastoji i u dobroj meri uspeva da kontroliše realizaciju svih ključnih državnih funkcija. Tako je naime koncipiran sam dokument i on obuhvata ne samo vojna pitanja, već i ključna pitanja od strateškog interesa za NATO“, ukazuje Kovač.\n„Tu su politika odbrane, okviri reforme odbrambenog sistema, reforme vojske, planiranje odbrane, pitanje interoperabilnosti, kao i ekonomija, odnosno troškovi za funkciju odbrane i razvoj vojske. Takođe, tu se razmatra i strategija javnog informisanja koju NATO neprekidno nameće u funkciji promocije Alijanse u Srbiji, sa namerom uspostavljanja saradnje privrednih subjekata i naučno-istraživačkih organizacija sa institucijama NATO-a ili sa sličnim institucijama iz država članica Alijanse“, objašnjava Kovač.\nIz pregleda poglavlja koje obuhvata IPAP vidi se da je reč o ambicioznom programu, čiji su ciljevi uvid u sva strateška pitanja iz domena nadležnosti Republike Srbije i uticaj na te procese kroz različitu saradnju, primećuje naš sagovornik.\nKada je reč o najavljenom proširenju područja vojne saradnje, naš sagovornik kaže da NATO iz godine u godinu pokušava da nametne što veću dinamiku aktivnosti.\nOn dodaje da naučno-tehnološka saradnja jeste deo postojećih aktivnosti, kao i da postoji želja NATO-a da se ona proširi na oblast odbrambene industrije, za potrebe proizvodnje oružja i vojne opreme.\n„Čak se, kroz pritisak NATO-a, nastojalo da se donese zakon kojim bi bila omogućena privatizacija vojne ili odbrambene industrije, što se na sreću nije desilo. Postojećim zakonom je ograničeno da većinski vlasnik mora da bude Srbija, ali je očigledno da je postojala tendencija otkupljivanja dela te industrije, naročito onog koji je profitabilan i koji ima jak upliv na tržištu u kriznim regionima sveta“, primećuje Kovač.\n„Sigurno je da se u delu te tehnološke saradnje po pitanju sajber bezbednosti mogu razmeniti neka iskustva i videti kako to drugi rade, ali u konkretnom smislu kroz saradnju nije moguće unaprediti zaštitu naših informacija. Naprotiv, to je individualna stvar svake države ili vojno-političkog saveza i moguće je da NATO to uradi za svoje članice, ali mi kao vojno neutralna država treba da tražimo sopstvena rešenja u smislu tehnologije i organizacionih formi unapređenja te zaštite od sajber pretnji“, kategoričan je Kovač.\nPrema njegovim rečima, slično se radi i u Republici Srpskoj, gde su u toku pokušaji promene imena, suštine bića i prava srpskog naroda na prostoru BiH.


RSE: Zelenski učvrstio vlast ali mora da traži koalicione partnere\nOperater Supernova u vlasništvu Telekoma od danas ne emituje N1 i druge kanale United Media |\nSutra u Srbiji oblačno, većinom suvo vreme |\n► RSE: Zelenski učvrstio vlast ali mora da traži koalicione partnere\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski je pobedom njegove stranke Sluga naroda, na vanrednim parlamentarnim izborima dobio snažniji mandat, ali će bivši komičar, na čelu države i pored ubedljive pobede izgleda morati da traži koalicionog partnera za sprovođenje reformskog programa i borbu protiv korupcije, ocene su svetskih medija koje danas prenosi Radio slobodna Evropa (RSE).\nPrema anketama s biračkih mesta, stranka Sluga naroda ima oko 43 odsto glasova, proruska Opoziciona platforma - Za život oko 12 odsto, stranka Evropska solidarnost bivšeg predsednika Petra Porošenka oko devet odsto glasova, Otadžbina bivše premijerke Julije Timošenko oko osam odsto i nova stranka Glas rokera Svjatoslava Vakarčuka oko šest odsto glasova.\nOd 450 poslanika, 225 se bira preko partijskih lista, dok se druga polovina bira po izbornim jedinicama većinskim sistemom, s tim što izbori nisu održani u 26 jedinica na Krimu i u teritorijama pod kontrolom proruskih pobunjenika. Rezultati za poslanike koji se biraju većinski sistemom još nisu poznati.\nStranka Volodimira Zelenskog je na putu da ubedljivom pobedom učvrsti njegovu političku moć, pošto posle pobede na aprilskim predsedničkim izborima nije mogao da sprovodi svoj program, ocenjuje BBC.\nZelenski je došao na vlast obećavajući radikalne reforme i suzbijanje rasprostranjene korupcije, ali nije mogao da postavlja ministre koje je želeo, dodaje BBC uz konstataciju da se očekuje da juče održani izbori daju Zelenskom snažniji mandat za reformu, sklanjanje stare garde i dovođenje novih lica u parlament.\nZelenski je za BBC rekao da su parlamentarni izbori možda važniji od predsedničkih i da je potrebno da "predsednik, premijer i parlament rade zajedno, da bi mogli usrećiti život Ukrajini", a da su ključna pitanja investicije, demokratija i bezbednost.\nVanredni izbori u Ukrajini zaokružuju izvanrednu godinu u ukrajinskoj politici, s potpunim resetovanjem izvršne i zakonodavne grane vlasti, ocenjuje Indipendent.\nBivši komičar je na čelu Ukrajine izgleda izveo još jedan izvanredan čin, pošto su glasači njegovoj novoj partiji doneli ubedljivu pobedu, dodaje britanski list, koji takođe ukazuje da je Zelenski od glasača tražio snažniji mandat za ukidanje imuniteta poslanicima, poresku amnestiju i produženje lustracije, što mu izgleda daju rezultati vanrednih izbora.\nS druge strane, za članove prethodnih garnitura na vlasti, rezultati predstavljaju ponižavajuće odbacivanje - bivšeg predsednika Porošenka, do pre dva meseca u srcu vlasti, sada očekuje druga liga ukrajinske politike, ocenjuje Indipendent i dodaje da su nacionalistički populisti takođe desetkovani.\nIpak, upozorava list, zbog komplikovanog izbornog sistema, u kojem se polovina poslanika bira preko partijskih lista, a polovina po većinskom sistemu, biće potrebno vreme da se ustanovi tačan sastav parlamenta, dok ankete s birališta imaju veliku marginu greške.\nAko rezultati budu potvrđeni, vlast Zelenskog će biti zacementirana obrazovanjem većine u parlamentu i koalicione vlade, piše Fajnenšel tajms, ali upozorava da će Sluga naroda morati da napravi savez s nekom od proevropskih stranka.\nZelenski je posle glasanja rekao da želi tehnokratu na mestu premijera - "profesionalnog ekonomistu" i "potpuno nezavisnu osobu".\nInvestitori su uoči glasanja izrazili nadu da će partija Zelenskog zadržati reformski program Međunardnog monetarnog fonda u vrednosti od više milijardi dolara obrazovanjem reformske koalicije sa stankom Glas, navodi britanski list.\nStranka Julije Timošenko je takođe potencijalni kandidat za koalicionog partnera, dok se savez s Porošenkovom strankom ne očekuje imajući u vidu sukob novog i starog predsednika na izborima. Zelenski je zadržao čvrst stav prema Moskvi, pa se, ističe Fajnenšel tajms, isključuje saradnja s proruskom Opozicionom platformom.\nUkrajini kao da nije bio dovoljan komičar koji je postao predsednik, pa sada ima i rok zvezdu kao možda ključnu osobu u politici, piše Frans pres.\nPosle objave prvih nezvaničnih rezultata, Zelenski, sitkom zvezda koja je šokirala zemlju pobedom na predsedničkim izborima, rekao je da želi da počne pregovore s Vakarčukom o obrazovanju vladajuće koalicije.\nRoker je listu svoje stranke ispunio mladim profesionalcima, od kojih su mnogi obrazovani na Zapadu, i zabranio je da u partiju uđu sadašnji i bivši poslanici, dodaje francuska agencija.\nVakarčuk, koji kaže da želi da Ukrajina uđe u EU i NATO, već je bio u politici, ukazuje AFP.\nPodržavao je prozapadnu Narandžastu revoluciju 2004. i ušao je blok tadašnjeg predsednika Viktora Juščenka, pose čega je ušao u parlament, ali se brzo razočarao politikom i podneo ostavku na mesto poslanika. Posle je 2014. strasno podržavao revoluciju Majdan kojom je svrgnut proruski predsednik.\nViše od dve trećine glasova Ukrajinaca otišlo je snagama koje podržavaju bliže veze s Evropskom unijom i NATO, ukazuje Blumberg, dodajući da bi napori Zelenskog da reformiše zemlju ipak mogli biti otežani rezultatima izbora.\nPodrška stranci Sluga naroda, nazvanoj po seriji u kojoj je Zelenski glumio slučajnog predsednika, utrostručena je pošto je pobedio na predsednčkim izborima obećanjem da će počistiti politički establišment koji nije doneo napredak od svrgavanja proruskog predsednika pre pet godina, navodi Blumberg.\nMeđutim, Ukrajinci su takođe glasali i po većinskom sistemu gde su se nadmetali oligarsi, sportske i šoubiznis zvezde, što bi, kako ocenjuje Blumberg, moglo da zakomplikuje napore Zelenskog da reformiše zemlju.\nPostoje, takođe, bojazni koliko će Zelenski biti uspešan u sprovođenju promena, pošto su kandidati Sluge naroda većinom političke novajlije, dok su neka od njegovih dosadašnjih imenovanja, kao i poslovne veze s milijarderom Igorom Kolomojskim čiji kanal je emitovao predsednikovu seriju, podstakle kritike da neće moći da izađe iz orbite svemoćnih oligarha.\nIntervju Aleksandar Odžić: Vreme je za Vojvodinu\nVojvodina je danas obespravljena, ponižena i opljačkana, njen prirodni, istorijski i kulturološki identitet izložen je sve grubljim nasrtajima nacionalista, koji nam nameću neku novu i za...\nUkrajinski premijer Oleksij Hončaruk izjavio je danas da je podneo ostavku, nekoliko dana pošto se pojavio snimak na kojem govori da predsednik Ukrajine Volodimir Zelenski ne zna ništa o ekonomiji.\nProtivnici reforme penzionog sistema u Francuskoj upali su danas u pariske prostorije najvećeg sindikata CFDT, što su predstavnici te organizacije ocenili kao nasilje.


Florian Frank HC Oppenweiler/Backnang video, povijest transfera i statistike - SofaScore\nDodaj informacije o Florian Frank na svoju web stranicu!\nFlorian Frank aktualne statistike, statistike za cijelu karijeru i video sažeci mogu biti dostupni na SofaScore za neke utakmice tima HC Oppenweiler/Backnang u kojima igra Florian Frank. Florian Frank je igrao prethodnu utakmicu za HC Oppenweiler/Backnang protiv TV Hüttenberg u DHB Pokal, i utakmica je završila s rezultatom 25 - 32. (TV Hüttenberg je pobijedio/la utakmicu ).\nSofaScore rezultati uživo rezultati uživo dostupni su kao iPhone i iPad aplikacija, Windows phone aplikacija i Android aplikacija na Google Play trgovini. Ukoliko u tražilicu upišete "SofaScore", lako ćete nas pronaći u trgovinama svih mobilnih platformi. Instalirajte SofaScore aplikaciju i pratite sve Florian Frank mečeve uživo na Vašem mobilnom uređaju!


Stajnberg: Saradnjom do evropske budućnosti\nZamjenik državnog sekretara Džejms Stajnberg\nDržavna sekretarka Hilari Klinton će tokom predstojeće posjete regionu potvrditi podršku Sjedinjenih Država evropskoj i evroatlantkoj budućnosti Zapadnog Balkana, ali i staviti do znanja da je potrebno donijeti neophodne odluke kako bi se taj cilj ostvario, kazao je u ekskluzivnom intervjuu za Glas Amerike, njen zamjenik Džejms Stanjberg. Takođe je naglasio da Vašington želi da vidi početak dijaloga Beograda i Prištine o praktičnim pitanjima, čije bi rješavanje poboljšalo život ljudi u regionu.\nCiljevi posjete državne sekretarke regionu su, kako navodi njen zamjenik Džejms Stajneberg, jasni.\n“Sekretarka Klinton želi da potvrdi zainteresovanost i posvećenost Sjedinjenih Država pozitivnoj budućnosti za sve ljude na Zapadnom Balkanu, da jasno stavi do znanja da želimo da sarađujemo sa njima kako bi ostvarili evropsku i transatlantsku budućnost, da smo partneri, da dijelimo zajedničke interese i da smo tu da pružimo pomoć i podršku. Takođe želi da jasno da stavi do znanja da i oni moraju da naprave određene izbore, da donesu neophodne odluke kako bi osigurali tu budućnost za svoj narod.“\nStajnberg je istakao da će liderima u Beogradu i Prištini Klinton uputiti više poruka.\n„Prva je da snažno podržavamo integraciju Srbije u Evropu, da mislimo da je to dio njene budućnosti i da je važan dio izgradnje budućnosti Zapadnog Balkana. Da pozdravi odluke koje je predsjednik Tadić donio kako bi otvorio put za možda produktivnije razgovore sa Prištinom o putu naprijed i takođe da ukaže da Sjedinjene Države žele da sarađuju sa Srbijom, kao i sa drugim zemljama u regionu, na tom projektu. Slično će na Kosovu potvrditi našu snažnu posvećenost kosovskoj nezavisnosti i teritorijalnom integritetu, za što su se Sjedinjene Države dugo zalagale, ali i želju da sarađuje sa liderima u Prištini kako bi stvorili inkluzivno društvo, bili toleratni i imali poštovanje prema potrebama i interesima srpske manjine i sarađivali sa Beogradom na praktičan način, kako bi pokušali da prevaziđu neke od neposrednih izazova.“\nSjedinjene Države, dodao je visoki američki zvaničnik, smatraju da je važno da srpske i kosovske vlasti počnu dijalog i shvate da nema prevelike koristi sada se fokusirati na pitanja koja se tiču statusa, imajući u vidu razlike u stavovima, poručuje zamjenik državnog sekretara.\n„Postoji veliki broj važnih odluka koje lideri u Beogradu i Prištini mogu da donesu kako bi riješili pitanja poput carine i telekomunikacija i slično, što bi poboljšalo živote svih ljudi u regionu. Tako da želimo da se usredsrede na to, mislimo da treba da se pozabave tim pitanjima i nadamo se da će vremenom to dovesti do rješenja, koje je u skladu sa kosovskim suverenitetom i integritetom i koje omogućava Srbiji da živi sa tim.“\nZamjenik državnog sekretara takođe je najavio da će prava srpske manjine i sjevera Kosova biti jedna od tema razgovora državne sekretarke i kosovskih lidera.\n“Jasno smo stavili do znanja da je to važan dio izgradnje povjerenja među narodima i da uz priznanje nezavisnosti i suvereniteta Kosova, ide odgovornost da se uzmu u obzir bojazni i problemi cjelokupne javnosti.“\nKomentarišući rezultat nedavno održanih izbora u Bosni i Hercegovini, Stajnberg je rekao da se Vašington nada što bržem formiranju nacionalne vlade, koja će biti u mogućnosti da donese odluke neophodne za članstvo zemlje u NATO u EU. To, kako ističe američki zvaničnik, podržavaju sve etničke zajednice. Zamjenik državnog sekretara je zaključio da je američko liderstvo na Zapadnom Balkanu važno, ali da je za postizanje uspjeha u regionu od ključne važnosti saradnja sa Evropskom unijom.


Svebanke.ba - Vijesti - Novo na portalu SveBanke.ba: Rejting banaka, MKO i osiguravajućih društava\nPočetna – Vijesti – Novo na portalu SveBanke.ba: Rejting banaka, MKO i osiguravajućih društava\nRejting banaka, MKO i osiguravajućih društava prema ključnim pokazateljima uspješnosti\n#budiznatiželjan i saznaj da li je tvoj izbor banke, MKO ili osiguravajućeg društva zaista dobar!\nPrilikom izbora jedne od ove tri navedene institucije često nam je ključna pristupačnost, potom dolazi pouzdanost, prepoznatljivost, korektnost, uslužnost, stabilnost.\nSiguran izbor zahtjeva kvalitetno israživanje, pri tom, ne gubeći mnogo vremena upoređujući zasebno instituciju po instituciju tragajući za željenim informacijama.\nVođeni ključnim potrebama za normalnim životom, u skladu sa vremenom u kojem živimo, portal SveBanke.ba omogućio je svojim korisnicima da naprave kvalitetniji izbor banaka, MKO i osiguravajućih društava kroz Rejting.\nPrema ključnim pokazateljima uspješnosti izračunava se rejting prema metodi SveBanke.ba koristeći obavezna izvješća finansijskih institucija objavljena na web stranicama Agencije za bankarstvo oba basanskohercegovačka entiteta kao i Agencije za nadzor osiguranja oba entitea, koristeći se također nacionalni rejting sa web stranice SveBanke.ba.\nUpoređivanjem informacija klijenti mogu lakše izvršiti izbor te procjeniti sigurnost, stabilnost, pouzdanost, pristupačnost ali i pogledati mišljenja drugih korisnika na rejtingu banaka, rejtingu MKO i rejtingu osiguravajućih društava.


Spski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik naglasio je da Republika Srpska ima jasne stavove po svakom pitanju, te ocijenio je da situacija u BiH sada izgleda daleko složenija nego ranije.\n"Mnogi u BiH sa nestrpljenjem čekaju dolazak nekog novog visokog predstavnika, ali Republika Srpska smatra da on više nije potreban u BiH i da njegova misija trebala davno da bude ukinuta", naglasio je Dodik na tribini "Republika Srpska pred novim izazovima" koji je organizovalo Predstavništvo Srpske u Srbiji.\nDodik je podsjetio na odluke visokih predstavnika u poršlosti, te naveo da Srpska pokušava da nađe adekvatan pristup da u zemljama iz kojih su ti visoki predstavnici dolazili tuži te bivše diplomate za kršenje međunarodnog prava i podvaljivanje rješenja koja nisu zasnovana na međunarodnom pravu.\n"Dolazak visokog predstavnika ja ne vidim kao što mnogi ovdje gledaju. Ovo će biti prilika, što sam rekao i Šmitu, da, ako hoće, može rehabilitovati ulogu visokog predstavnika i da se vrati u svoj mandat predviđen Aneksom 10, a ne da se ponaša kao slon u staklenoj bašti", istakao je Dodik.\nOn je napomenuo da je veliko prisustvo međunarodne zajednice u BiH očigledno postalo dosadno, pa se sada pokušava naći neki novi sadržaja rada.\nKonaković: Onako kako nam je najavio Dodik, bacili smo u vodu integraciju u NATO


Obama izmijenio pravilo o kontroli rađanja\nPredsjednik SAD Barack Obama objavio je večeras izmijenjeni Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju, koji će omogućiti svim ženama da imaju pristup sredstvima za kontracepciju.\nObama je rekao da će ovakva politika "spasiti živote i sačuvati novac", prenio je BBC. Katolički lideri bili su nezadovoljni prethodnim pravilom, koje je obavezivalo institucije povezane sa katoličkom crkvom da ponude svojim zaposlenima zdravstveno osiguranje koje uključuje i kontrolu rađanja.\nBijela kuća je izmijenila ovo rješenje kako bi kompanije koje pružaju uslugu zdravstvenog osiguranja, a ne poslodavci, omogućile zaposlenim ženama da imaju pristup kontroli rađanja. "Zdravlje bilo koje žene ne treba da zavisi od toga ko je ona ili za koga radi", rekao je predsjednik SAD i dodao da Amerikanke neće morati da biraju između "vjerske slobode i osnovne pravičnosti".\nPrema novom planu, kompanije za zdravstveno osiguranje će morati da ponude kontracepciju besplatno i direktno radnicama institucija povezanih sa vjerskim organizacijama, ako one to zatraže. Institucije će imati godinu dana da se prilagode novom programu.


Beograd počinje da 'živi od turizma' - Novosti - Turistički svet\nBeograd počinje da "živi od turizma"\nU poslednje tri godine primetan je rast broja turista koji posećuju Beograd, a prihod od turizma u glavnom gradu iz godine u godinu je sve veći.\nDirektor Turističke organizacije Beograda Miodrag Popović je rekao da to pokazuje "da se Beograd uči da živi od turizma".\nKako je naveo, od januara zaključno sa oktobrom ove godine ostvareno je preko 1,2 miliona noćenja u glavnom gradu Srbije, što je na nivou cele prosle godine ili čak nešto više.\n- Očekujemo da ćemo imati značajan rast, koji će opet biti rekordan, jer ovo je treća godina zaredom koja postavlja rekordan broj dolazaka stranih gostiju, posebno kad su noćenja u pitanju - rekao je Popović.\nPopović je dodao da je u Beogradu samo u prva tri meseca ove godine zabeležen rast broja dolazaka stranih turista od 24 odsto, i noćenja od 23 odsto.\nPopović je kao jedan od pozitivnih primera naveo grčko tržiste, jer je broj noćenja njihovih turista u ovoj godini porastao za 95 odsto.\nTakođe, primetno je značajno intersovanje za Beograd i turista iz Bugarske i Turske.\n- Napravili smo veliki uspeh, i zato i treba da se povezujemo u regionu - istakao je Popović.\nTuristi se uglavnom opedeljuju da u Beogradu borave i odmaraju oko četiri dana.\nRegionalno povezivanje u oblasti turizma veoma je važno, kako zbog poboljšanja turističke ponude i povećanja broja turista, tako i zbog lakšeg "izlaska" na veća, strana tržišta, rečeno je na Beogradskom turističkom forumu gradova Jugoistočne Evrope 2016.\nGradski sekretar za privredu Milinko Veličković rekao je da je turizam najbrže rastuća grana i da je važna i za Grad Beograd.\nOn je dodao da je u poslednje tri godine primetan rast broja turista koji posećuju Beograd.\n- Taj procenat raste i Beograd postaje ozbiljna destinacija na mapi Evrope i svetu. Ulažemo maksimalne napore u promociju turizma i to je veoma važno - dodao je Veličković.\nProfesor Jovan Popesku sa Univerziteta Singidunum rekao je da je gradovima u regionu teško da u ovom vremenu budu drugačiji jedni od drugih što se ponude tiče.\n- Teško je proizvod učiniti različitim i zato je važno regionalno povezivanje, zbog prepoznatljivosti - istakao je on.\nDirektor HORES-a Georgi Genov predstavio je rezultate istraživanja o zadovoljstvu gostiju Beograda kao turističkom destinacijom, a oni su pokazali da je popunjenost soba u beogradskim hotelima od januara do oktobra ove godine iznosila preko 57 odsto, što je znatno više nego u 2015.\nOn je naveo da je istraživanje srpovedeno od jula do oktobra i da su turisti u okviru njega imali priliku da ocene svoje zadovoljstvo uslugom hotela smeštaja.\nGenov je dodao i da je glavni razlog dolaska turista u Beograd (66,05 odsto) odmor i razonoda, oko šest odsto dolazi zbog sajmova i kongresa, dok je osam odsto odgovorilo da u Beograd dolazi iz poslovnih razloga.


Izvor: Sportske.net, 30.Maj.2020, 10:01\nNekada jedan od najboljih na svojoj poziciji, godinama samo pada...\nŠinđi Kagava bi ponovo mogao da promeni sredinu... ako se uopšte sećate gde je sada?\nNakon neuspelih sezona po povratku u Dortmund iz Mančester Junajteda, Kagava išao i na pozajmicu u Bešiktaš, a potom je prošlog leta pojačao španskog drugoligaša Saragosu.\nZa Saragosu je odigrao 26 utakmica i postigao dva gola do prekida sezone, a španski klub sada razmatra da ga pusti godinu >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << dana pre isteka ugovora zbog njegovih visokih primanja.\nU Saragosi su izračunali da im se Kagavin dvogodišnji ugovor ne isplaćuje kao što su očekivali, te da žele da saslušaju ponude za Japanca.\nPrava je šteta što je Kagavina karijera krenula stramputicom kada je 2012. godine, sa tek 23 godine otišao u Junajted i tamo kako je i Jirgen Klop objasnio "venuo" na bočnim pozicijama.\nPosle dve lošije sezone u Junajtedu, Kagava se vratio u Dortmund 2014. godine, u početku je nagoveštavao povratak boljih dana, u sezoni 2015/16 dao je 13 golova, ali je nakon toga usledio novi pad, sve do selidbe u Bešiktaš, a potom i prošlog leta u Saragosu.


Radio Mitrovica Sever, Novosti\nTestom iz srpskog počinje mala matura za osmake\nTestom iz srpskog (maternjeg) jezika danas je počela mala matura za osmake, koja će trajati tri dana. Đaci će sutra rešavati zadatke iz matematike, dok će u sredu, 29. juna odgovarati na pitanja iz istorije, geografije, biologije, fizike i hemije, koja su deo kombinovanog testa.\nEuronews Srbija, Kim\nU Donjoj Gušterici se obeležava seoska slava. U crkvi Svetog Kneza Lazara služena je sveta arhijerejska liturgija, a potom je organizovana i prva Pitijada.\nGeneralna skupština UN-a je Rezolucijom 42/112, 1987. godine proglasila 26. jun Međunarodnim danom protiv zloupotrebe i nezakonite trgovine drogama kao izraz odlučnosti da ojača delovanje i saradnju u borbi protiv zloupotrebe i trgovine drogama.\nU direktnom kontaktu s drogom 27% mladih u Srbiji\nSušica bez vode pet dana\nVećina meštana Sušice već pet dana nema vodu, iako restrikcije zvanično nisu uvedene. Ukoliko nadležne službe ne preduzmu ništa po ovom pitanju, nezadovoljni korisnici vodovodnih usluga najavljuju da će organizovati mirne proteste.\nPredsednica EJF: Situacija u srpskom novinarstvu dosta dramatična\nNovinarka HRT-a Maja Sever izjavila je u emisiji N1 Studio Live da je situacija u srpskom novinarstvu "dosta dramatična", kao i da profesionalna udruženja novinara u Srbiji "jako dobro rade svoj posao".\nDoktori nauka, koji su odbranili doktorske disertacije na Univerzitetu u Prištini sa privremenim sedištem u Кosovskoj Mitrovici, promovisani su danas.\nSavet EU o zaštiti medija, poziv na bolje finansiranje nezavisnog novinarstva


Vest o odlasku Olivera Pal Gajodija u Budimpeštu postavili su aktivisti koji su organizovali humanitarnu akciju za prikupljanje pomoći za lečenje dečaka. Oliver je prošao na kovid testu i čeka dalje pretrage u dečjoj bolnici Bethesda u glavnom gradu Mađarske.\nPrema ranije poznatoj proceduri će ga lekari skinuti sa respiratora, a krajem januara planiraju da krenu sa pretragama nužnim za gensku terapiju te će da mu naruče lek. Sredinom februara bi bilo moguće da dobije terapiju, koja košta oko 2,3 miliona evra.\nSredstva za lečenje mališana iz Bajmoka prikupili su aktivisti putem humanitarnih akcija, uz kako su naveli, do sada neviđenu saradnju.\n16:12, Frissítve: 16:49\nAktivnosti i mere ovog nezavisnog stručnog tela, osnovanog pre više od deceniju i po, su od izuzetne važnosti, rekla je u svom obraćanju Rozalia Ekres, poslanica SVM-a u republičkom parlamentu.\n14:06, Frissítve: 17:30\nZahvaljujući podršci Mađarskog nacionalnog saveta obnovljen je dnevni boravak u obe školske zgrade Osnovne škole „Jovan Jovanović Zmaj" u Kanjiži. Vrednost investicije bila je 1,5 miliona dinara.


Multifunkcionalni krevetac - Nameštaj po meri - Crvena Jabuka\nYou are here: Home / Kako najlakše naručiti nameštaj po meri / Multifunkcionalni dečiji krevet\nEvo jednog komada nameštaja po meri koji do sada nije viđen u našim radovima za decu!\nPreporučljiv je za sve porodice sa bebom koje razmišljaju unapred o tome da krevetac treba zameniti većim krevetom kada dete poraste. Ovakvim dizajnom ovaj komad nameštaja dobio je višestruku funcionalnost.\nU pitanju je multifunkcionalan krevetac, koji je napravljen od furniranog medijapana – furnir hrast.\nKonstrukcija koja imitira krov, kao i stubovi, rađeni su od masiva hrasta, sve bajcovano u isti, tamni bajc (wenge).\nŽuta polica (sa jednom otvorenom policom i komodicom za odlaganje stvari za bebu koja se nalazi sa kraće strane kreveta), koja odstupa od unitarne boje ostatka kreveca, je od farbanog medijapana, a na njenom vrhu nalazi se prostor za presvlačenje bebe. Tu je i kukica, postavljena radi mogućnosti kačenja bebi-peškirića i sličnih malih stvari. U zadnjem delu je sanduk za odlaganje garderobe od furniranog medijapana.\nKrevetac sa svim sastavnim delovima ima prostor za dušek 140 x 70.\nImpresivna biblioteka i kuhinja po meri za stan u Dunavskim terasama Nameštaj po meri za ceo stan u Jagodini


Novi međunarodni uspjeh zeničke teniserke Asje Salkanović - Zenicablog\nNovi međunarodni uspjeh zeničke teniserke Asje Salkanović\nNovi međunarodni uspjeh zeničke teniserke Asje Salkanović – U Mostaru je, u periodu od 06.10 do 11.10.2020. održan međunarodni teniski turnir za uzrast do 14 godina gdje su učestvovali mladi teniseri i teniserke iz osam država Evrope.\nTurnir je iz redovnog juniorskog kalendara Evropske teniske asocijacije (ETA) “TENNIS ‘EUROPE”. Talentovana zenička teniserka Asja Salkanović, član teniskog kluba ‘AS” iz Zenice, je ostvarila izuzetan uspjeh osvojivši prvo mjesto u dublu sa Petrom Mirković iz Crne Gore dok je i u singlu imala odličan nastup plasmanom u polufinale.\nAsju, do kraja sezone, očekuje još jedan turnir iz ove kategorije u Širokom Brijegu početkom novembra, na kojem će pokušati ostvariti što bolji rezultat i osvojiti nove bodove, te ostvariti što bolji ranking na listi Evropske teniske asocijacije, a time i uspješno završiti ovu sezonu.\nTagoviasja salkanovic bih mostar takmicenje teniserke uspjeh zenica


SASTANAK STIJOVIĆA I KOVAČEVIĆA: Razgovori o poljoprivredi u Nikšiću – Nacionalist\nby nacionalist May 17, 2021, 9:13 pm 1.3k Views\nNa sastanku je, kako saopštava Služba za saradnju, poslove predsednika i informisanje, ministar Stijović najavio je konkretne poteze u vezi otkupa viška poljoprivrednih proizvoda, kao i otvaranja kuće poljoprivrede u Nikšiću.\nPredsednik Kovačević, uz zahvalnost ministru na prvoj poseti Opštini, istakao je da u narednom periodu posebnu pažnju treba posvetiti poljoprivredi, razvoju porodičnih gazdinstva i farmi, kao i preradi poljoprivrednih proizvoda.\nGovoreći o planovima lokalne uprave za naredni period, predsednik Kovačević upoznao je ministra sa izdvajanjima iz budžeta Opštine Nikšić za razvoj poljoprivrede i pomoć poljoprivrednim proizvođačima. To izdvajanje za 2021.iznosiće oko 630.000 evra, navodi se u saopštenju.\n“POD LUPOM” IZBOR ŠEFA ANB: Pojedine stranke burno reagovale na odluku premijera o imenovanju Dejana Vukšića\nby nacionalist June 14, 2021, 8:39 am\nby nacionalist June 14, 2021, 8:02 am\nDARIJA KISIĆ BESNA ZBOG ZVEZDINOG KRŠENJA MERA: “Neodgovorno, nedopustivo, tužno!”\nPOČINJE SNIMANJE DIZNIJEVE MUZIČKE KOMEDIJE: Zvezda “Prijatelja” jedna od glavnih glumica


Naši sportisti sa invaliditetom sačuvali tradiciju uspešnih nastupa u Malmeu - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tNaši sportisti sa invaliditetom sačuvali tradiciju uspešnih nastupa u Malmeu\nNaši sportisti sa invaliditetom sačuvali tradiciju uspešnih nastupa u Malmeu\nVikend za nama obeležen je još jednim uspehom našeg sporta – sportisti sa invaliditetom Beograda i ove godine su svojim nastupom u Malmeu u Švedskoj i ostvarenim rezultatima sačuvali već tradiciju dobrih rezultata na ovoj prestižnoj smotri i najmasovnijoj posle paraolimpijskih igara sportskoj manifestaciji za osobe sa invaliditetom na svetu.\nSportske igre „Malme open 2018“ ove su godine održane 42 godinu zaredom i okupile blizu 3.000 učesnika iz oko 30 država iz svih delova sveta a ne velika ekspedicija naših sugrađana postigla je zapažene rezultate. Tako je Petar Ostojić sa dve osvojene zlatne medalјe u atletici, u trčanju na 200 i na 60 metara ostvario jedan od bolјih pojedinačnih rezultata na Igrama, kao što je u veoma jakoj konkurenciji fudbalska ekipa, a naš Grad je ove godine predstavlјala ekipa Doma za decu i mlade iz Sremčice, zauzela treće mesto i izborila bronzana odličja, kakvo je osvojio i njihov drugar iz Ustanove, Živko Avramov u stonom tenisu. Takođe, mada su medalјe za njih ovog puta izostale, nisu prošli nezapaženi nastupi ekipe u boćanju koja je bila 5 u svojoj grupi, kao i Dragana Boganca u stonom tenisu.\nUspešan nosilac organizacije naše ekipe bio je Sportski savez osoba sa invaliditetom Beograda a učešće nastupa naših sportista podržao je i omogućio Grad Beograd preko Sekretarijata za sport i omladinu.\n+ Portugal pobednik 11. Evropskog prven...


Niška televizija » Irak: 200.000 ljudi naterano u beg\nIrak: 200.000 ljudi naterano u beg\nObjavljeno 03.08.2014. 17:54\nPripadnici pokreta Islamska država (IS) zauzeli su irački grad Sindžar, posle čega je 200.000 ljudi naterano u beg, što je izazvalo „humanitarnu tragediju“, saopštile su danas UN.\n„U tom gradu se odvija humanitarna tragedija“, rekao je glavni izaslanik UN u Iraku, Nikolaj Mladenov, prenosi AFP.\n„UN su ozbiljno zabrinute za bezbednost svih tih civila“, navodi se u saopštenju.\nUN procenjuju da je oko 200.000 ljudi bilo primorano iz straha za svoj život da pobegne iz Sindžara.\nOni se nalaze u očajno situaciji, bez osnovnih potrepština, vode i lekova, posebno oni koji su krenuli da beže preko planina u toj oblasti, navode UN.\nPripadnici pokreta Islamska država (IS) zauzeli su dva grada na severu Iraka, Zumar i Sindžar, nakon što su iz njih potisnuli bezbednosne snage Kurda, rekli su ranije danas zvaničnici i očevici.\nGradonačelnik Mosula Atil al Nudžaifi, koji je izbegao iz tog, drugog po veličini, iračkog grada pre nego što su ga snage IS zajedno sa sunitskim borcima zauzele u junu, rekao je danas AP-u da su posle žestokih borbi pali gradovi Zumar i Sindžar.\nStanovnici dva grada, koji su zatražili da ostanu anonimni iz straha od odmazde, potvrdili su Nudžaifijeve reči, navodi američka agencija.\nU sukobima širom Iraka u subotu je poginulo najmanje 46 ljudi pošto su pripadnici IS na severu zemlje ubili 16 kurdskih boraca, dok je u borbama sa džihadistima poginulo 30 iračkih vojnika i pripadnika šiitske milicije.\nDžihadistička grupa Islamska država zauzela je velike delove na zapadu i severu Iraka u junu, pre nego što je zaustavljena njihova ofanziva nekoliko desetina kilometara od Bagdada.\nZemljotres u Kini: Najmanje 150 mrtvih


"Dodik postigao dobar dogovor sa Ashtonovom" - Klix.ba\nMiroslav Lajčak\t"Dodik postigao dobar dogovor sa Ashtonovom"\n20.5.2011. u 17:36\t0\n"Dodik postigao dobar dogovor sa Ashtonovom"\nIzvršni direktor za zapadni Balkan u Službi za spoljne poslove EU Miroslav Lajčak smatra da je predsjednik Republike Srpske /RS/ Milorad Dodik postigao dobar dogovor sa visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku i bezbjednost Catherine Ashton.\n"To je dogovor dobar za sve. Tu niko ništa ne gubi. Svi njime dobijaju i sada jedino što lično očekujem je da dogovor ispoštuju svi oni na koje se odnosi", rekao je Lajčak Srni tokom posjete Gračanici.\n"Pretpostavljam da su svi uvidjeli da EU ima adekvatan način i adekvatne instrumente da rješava probleme sa kojima se suočava BiH", zaključio je Lajčak.\nLajčak je danas sa predsjednikom Evropske komisije Jose Manuelom Barosom i komesarom EU za proširenje Stefanom Fueleom posjetio Kosovo, gdje se sastao sa premijerom privremene kosovske Vlade Hašimom Tačijem i posjetio novoformiranu opštinu Gračanica, sa većinskim srpskim stanovništvom.\nDodik i Ashtonova postigli su 13. maja u Banjoj Luci dogovor o otvaranju strukturalnog dijaloga o pitanjima rada i funkcionisanja pravosuđa u BiH. Ashtonova je najavila da će EU formirati komisiju koja će analizirati rad pravosudnih institucija BiH, na čijem čelu će biti Stefan Fuele, a koja će na kraju svog rada dati preporuke za rješavanje nedostataka u pravosudnom sistemu BiH. Nakon razgovora sa visokim zvaničnikom Unije, Dodik je rekao da referendum za sada nije neophodan i da RS i njene institucije mogu biti sigurne da je EU na najvišem nivou spremna da se angažuje i da otvori strukturalni dijalog o pitanjima rada i funkcionisanja pravosuđa u BiH.


Koalicija gađala deo oko Gadafijeve rezidencije - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Koalicija gađala deo oko Gadafijeve rezidencije\nLider Libije upozorio da će Sredozemlje pretvoriti u „borbeno polje“\nVazdušne snage SAD, Francuske i Britanije nastavile su juče akcije u Libiji, a u Tripoliju su sinoć odjeknule snažne eksplozije od kojih jedna u sektoru rezidencije libijskog lidera Moamera Gadafija, javio je izveštač agencije Frans pres. Gust dim se video iznad dela rezidencije-kasarne u Bab el-Aziziji, u južnom delu Tripolija, dok je protivvazdušna odbrana odgovorila snažnom vatrom. Ipak, iz redova američkih snaga saopšteno je da cilj nije bila rezidencija Gadafija. Kako je javio reporter Frans presa, projektil je pogodio jednu od zgrada u kompleksu rezidencije nakon čega je praktično uništena.\n0Piše: S. D. M. - Agencije 20. marta 2011. 19.00\nProtivvazdušna odbrana u Tripoliju je delovala i ranije sinoć, u blizini Gadafijeve rezidencije, a na nebu su se videli crveni tragovi njihovih projektila. Libijska vojska je potom u 21 čas, odnosno u 20 časova po srednjeevropskom vremenu, proglasila prekid vatre. Kako je saopštio portparol libijske vojske Milad Fokehi, do proglašenja prekida došlo je kao odgovor na poziv Afričke unije na „momentalni prekid neprijateljstava“.\nS druge strane, načelnik generalštaba američke vojske admiral Majkl Malen rekao je juče da je prva faza vazdušnih udara na Libiju bila uspešna jer je omogućila zatvaranje vazdušnog prostora Libije, kao i zaustavljanje napredovanja snaga lojalnih Gadafiju ka Bengaziju, uporištu pobunjenika. Malen je ukazao da bi vojna intervenicja mogla da bude uspešna iako prvi čovek Libije ne bude svrgnut s vlasti.\n– Vojna intervencija međunarodnih snaga mogla bi da postigne svoje ciljeve, ali da pri tome ne primora Muamaera Gadafija da ode sa vlasti – izjavio je Malen.\nU intervjuu za Si En En on je rekao da nije u mogućnosti da predvidi kako će se u Libiji sve završiti u političkom smislu. Malen je takođe naglasio da do sada nije video nikakve izveštaje o civilnim žrtvama u Libiji, kao i da Gadafi pribegava upotrebi ljudskog štita kako bi sprečio dalje napade. On je rekao da misli da je Gadafi sada izolovan više nego ikad čemu doprinosi i embargo na oružje koji je takođe uvedeno za Libiju. Malen je rekao da SAD sada predvode vojnu intervenciju, ali da će pokušati da u sledećih nekoliko dana to liderstvo ustupe.\nPrvi napad u nedelju počeo je već oko 1.30 ujutro po centralnoevropskom vremenu i trajao je oko dva sada. U vazdušnoj akciji snaga SAD, Francuske i Velike Britanije učestvovalo je ukupno 19 američkih aviona uključujući tri „nevidljiva“ ili stelt bombardera B-2. Američka vojska navodi da su ciljevi bili uglavnom odbrambeni sistemi, dok libijske vlasti tvrde da je u napadima poginulo 48 ljudi, uključujući civile. Viceadmiral američke mornarice Vilijam Gortni rekao je sinoć novinarima u sedištu Pentagona da je protivvazdušnoj odbrani Libije naneta velika šteta. On je naveo da su tri stelt aviona B-2 bombardovala jedan aerodrom, kao i da su razni američki, britanski i francuski avioni napali „delove Gadafijevih trupa na zemlji u oblasti oko 16 kilometara južno od sedišta pobunjenika u Bengaziju“. Gadafijeve trupe su „izolovane i pometene“, prema njegovim rečima.\nLibija je gađana i iz vazduha i s mora, uključujući i glavni grad Tripoli, na šta je libijski vođa Muamer Gadafi uputio pretnje da će pretvoriti Sredozemlje u „borbeno polje“. On je upozorio da će se voditi „dug rat“ protiv međunarodnih vojnih snaga koje su otpočele vazdušne napade na njegove trupe i na njih poslale desetine krstarećih raketa. U jučerašnjoj telefonskoj izjavi za libijsku državnu televiziju Gadafi je naglasio da neće popustiti u akciji protiv pobunjenika na istoku Libije, koji drže grad Bengazi. On je rekao da je otvorio skladišta oružja Libijcima i da su sada svi naoružani automatskim oružjem, minobacačima i bombama. „Obećavamo vam dug rat“, rekao je Gadafi i dodao da će pobediti, „Mi smo pobednici, vi ste pobeđeni. Mi se nećemo povući s bojnog polja jer ćemo braniti svoju zemlju i svoju čast“, istakao je libijski vođa. Gadafi je kazao da će gađati svaki vojni i civilni cilj na Mediteranu.\nZapad je u velikoj zabludi kada je reč o političkoj situaciji u Libiji, izjavio je juče jedan od Gadafijevih sinova, Seif Al Islam. Gostijući na američkoj televiziji Ej Bi Si Al Islam je rekao da je iznenađen zbog vojne intervencije na Libiju. On je odbacio mogućnost da njegov otac ode sa vlasti i naglasio da je cela zemlja ujedinjena protiv naoružanih pobunjenika i terorista koje podržavaju Amerikanci i ostali zapadnjaci. „Bili smo veoma iznenađeni kada je predsednik Obama za koga smo mislili da je dobar čovek i prijatelj arapskog sveta odlučio da bombarduje Libiju“, rekao je sin libijskog lidera.\nU Briselu je i juče zasedao Savet NATO koji bi, na predlog Vojnog komiteta, trebalo da danas ili sutra usvoji „izvršnu naredbu“ za moguće uključivanje atlantskih saveznika u operaciju uvođenja „zone zabrane letenja“ iznad Libije, na temelju rezolucije Saveta bezbednosti UN. NATO zasad ne učestvuje neposredno u vojnoj operaciji u Libiji mada su vojni brodovi atlantskih saveznika već u vodama nadomak Libije.\nItalija je na raspolaganje stavila osam aviona, a tri su juče poletela iz baze na Siciliji. Katar je najavio da će u akciju uključiti četiri svoja aviona, a podršku će dati i u Ujedinjeni Arapski Emirati. Grčka i Turska su saopštile da će doprineti međunarodnoj akciji. Prema rečima jednog neimenovanog izvora iz grčkog Generalštaba, Grčka će ponuditi saveznicima svoju bazu Suda na Kritu u kojoj se trenutno nalaze četiri američka aviona i jedan francuski, kao i dva američka teretna broda. Međutim, zvanična Atina je naglasila da je spremna da pomogne saveznicima, ali da neće učestvovati u vazdušnim operacijama protiv Libije.\nMinistarstvo spoljnih poslova u Ankari takođe je juče saopštilo da će i Turska dati doprinos rešavanju krize u Libiji uz „poštovanje“ bezbednosti libijskog naroda“. „U toku su pripreme u saradnji s našim civilnim i vojnim službama“, navele su turske vlasti, ali nisu navele o kakvom se konkretno doprinosu radi.\nFrancuska je juče angažovala „više od 15 letelica“ u operacijama u Libiji, izjavio je portparol generalštaba francuske vojske Tijeri Birkar. Te letelice su, prema njegovim rečima, izvršile operacije „vazdušne odbrane kao i podrške na zemlji, snabdevanja, vazdušne kontrole i otkrivanja“.\nNestala dva novinara i fotoreporter Frans presa\nBengazi – Francuska novinska agencija Frans pres javila je juče da su u Libiji nestala dva njena novinara i jedan fotoreporter. Prema Frans presu, novinari su nestali prekjuče ujutro dok su izveštavali iz grada Tobruka na istoku Libije, a imali su nameru da razgovaraju sa Gadafijevim protivnicima. Nekoliko stranih novinara je uhapšeno za vreme protesta koji su u Libiji počeli 15. februara, a snimatelj katarske televizije AL Džazira i jedan libijski novinar su ubijeni.\nSkup podrške pukovniku u Beogradu\nBeograd – U organizaciji Komunističke partije juče je, ispred Muzeja 25. maj održan skup podrške libijskom narodu u borbi protiv mešanja stranih sila u unutrašnje stvari te zemlje. „To je zemlja koja živi kako smo mi nekad živeli, možda i bolje“, rekao je predsednik KP Joška Broz, navodeći da je u Libiji besplatno zdravstvo i obrazovanje, da studenti dobijaju platu u visini profesije za koju se školuju, bračni parovi stanove i da su krediti beskamatni.\n„Nikom ne duguju ništa. Šta reći više o jednom narodu koji je lepo živeo, ali je dočekao ono što smo mi i mnoge druge zemlje“, rekao je Broz, navodeći da su takozvane domokrate odavno krenule u ovakve pohode, počev od uništavanja Indijanaca, pa kroz brojne vojne intervencije. Broz je istakao da je pukovnik Muamer Gadafi prvi poslao novčanu pomoć našoj zemlji radi oporavka posle NATO bombardovanja 1999. kao i da Libija nije priznala nezavisnost Kosova. KP je saopštila da strane sile hoće da izazovu građanski rat u Libiji i pozvala narod u Libiji da ne dozvoli da im zbog bogatstva koje imaju otmu sve i dovedu ih do prosjačkog štapa. FoNet\nBahreinska opozicija traži intervenciju UN i SAD\nManama – Bahreinska opozicija tražila je tokom jučerašnjeg kratkog protesta u prestonici Manami od UN i SAD da intervenišu protiv represivnih mera države prema šiitskim demonstrantima, koji već više od mesec dana zahtevaju odlazak s vlasti vladajuće kraljevske porodice i veća prava. Osamnaest opozicionih poslanika pozvalo je u petominutnom protestu UN da intervenišu i spreče nasilje protiv demonstranata, kao i da posreduju u razgovorima između opozicije i vladajuće sunitske dinastije, koja upravlja zemljom već 200 godina.\nDSS za osudu\nBeograd – Demokratska stranka Srbije poručila je juče da bi Srbija trebalo da osudi medunarodnu vojnu intervenciju u Libiji, s obzirom na to da „najbolje zna da bombardovanje ne može da bude rešenje problema“. „Srbija najbolje zna da razaranja i stradanja ne donose mir i slobodu i zato treba da osudi bombardovanje Libije i da se snažno zalaže da se svi problemi rešavaju pregovorima i mirnim putem“, rekao je agenciji Beta portparol DSS-a Petar Petković.


AUSTRIJSKA KOMPANIJA "TIROLIJAN RIL ISTEJT" U SUBOTICI GRADI TRŽNI CENTAR\nAustrijska kompanija "Tirolijan ril istejt" (Tyrolian Real Estate) počeće na proleće 2013. da gradi tržni centar u Subotici, po ugledu na pančevački "Aviv Arlon".\nU novoizgrađenom tržnom centru u Subotici zaposliće se oko 300 novih radnika, najavila je austrijska kompanija.\nGradonačelnik Subotice Modest Dulić, direktor Javnog preduzeća "Privredno tehnološki parkovi" Branko Guslov i vlasnik kompanije "Tyrolian Real Estate" Jozef Štraser potpisali su juče ugovor o otuđenju zemljišta.\nZa to je, prenosi portal "eKapija", bio objavljen javni konkurs i održan postupak licitacije, a ugovorom je obuhvaćeno 40.000 kvadratnih metara zemljišta koje se nalazi na prostoru buduće komercijalne zone, nekadašnje kasarne "Petar Drapšin", koja je poznatija kao "Druga kasarna".\nŠtraser je rekao da je za Suboticu saznao tako što je u Tirolu, u jednim lokalnim novinama, pročitao afirmativan tekst o investiciji koju je kompanija "Swarovski" realizovala u subotičkoj privrednoj zoni "Mali Bajmok".\nŠtraser je izjavio da je zadovoljan što je transakcija oko otuđenje zemljišta urađena veoma brzo i krajnje profesionalno.\n"Na 40.000 metara kvadratnih građevinskog zemljišta mogu da sagradim tržni centar površine 16.000 kvadrata, sličan tržnom centru Aviv park u Pančevu", dodao je on.\nModest Dulić je izjavio da je zadovoljan što je firma "Tyrolian Real Estate" otkupila građevinsko zemljište i time omogućila Subotici višestruku korist i dobit.\n"Osim 1,28 miliona evra koji će se direktno sliti u budžet grada 15 dana nakon potpisivanja ugovora, austrijska firma je u obavezi da od momenta kad postane vlasnik tog građevinskog zemljišta uplaćuje sve takse i naknade koje pripadaju gradu na ime imovine koju je stekla", rekao je on.\nMediji su ranije spekulisali da je grad Subotica na nezakonit način kupio plac na kojem se nalazi kasarna, kao i da je na netransparentan način prodao deo tog placa. Gradonačelnik Dulić je odbacio te navode i rekao da je Subotica bila prvi grad u Srbiji koji je kupio vojnu imovinu.


Pentagon neće narediti slanje trupa u Kolumbiju – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Svet » Pentagon neće narediti slanje trupa u Kolumbiju\nBolton je u svojoj beležnici koju je držao u rukama tokom konferencije za štampu u ponedeljak imao napisano “5.000 trupa u Kolumbiju”, dok je objavjivao nove sankcije koje su uvedene Venecueli. Bela kuća, upitana povodom beleške, kasnije je mejlom odgovorila “kao što je predsednik rekao, sve opcije su na stolu”.\n“Nadziremo situaciju vrlo pažljivo i posmatramo i radimo prilično u isto vreme”, rekao je Šanahan. “Međuresono telo, predvođeno Savetom za nacionalnu bezbednost i ambasadorom Boltonom, kreiralo je veći broj opcija. Podržavamo ih u razvoju politika i, kako se situacija u Venecueli bude razvijala, tu smo da im damo savet i podršku”.\nUpitan direktno o Boltonovoj belešci, Šanahan se našalio: “Nisam poneo beležnicu danas”.\nMinistar inostranih poslova Kolumbije Karlos Holms rekao je u ponedeljak da njegova vlada ne zna “važnost i razloge” za Boltonovu belešku.\nPrevious: Rudi Gej uz zvuk sirene spasao San Antonio, pao Hjuston\nNext: Višekruna pušten iz pritvora


Tokom ove nedelje biće doneta odluka da li će se, posle neuspešne prodaje Sava centra, iskoristiti zakonsko pravo i cena spustiti za dodatnih 20 odsto, izjavio je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\nOn je za TV Prva rekao da Sava centar pravi gubitke i da su u 2019. i 2020. godini gubici iznosili 528 miliona dinara, odnosno oko 4,5 miliona evra.\n“Od 2010. godine do danas grad Beograd je pokrivao oko 22 miliona evra gubitaka ovog preduzeća. Ako tome dodamo da Sava centar gradu ne plaća porez na imovinu, dug iznosi oko 7,7 miliona evra”, rekao je Vesić i objasnio da je za rekonstrukciju potrebno najmanje 50 miliona evra.\nPrema njegovim rečima, za prodaju Sava centra potrebno je ispuniti dva uslova – prvi je da na mestu Sava centra nije moguće graditi drugi objekat, osim što je moguće renovirati postojeći, uz saglasnost Zavoda za zaštitu spomenika kulture, a drugi da se uloži najmanje 50 miliona evra.\nVesić je objasnio da ako se opet niko ne javi nema mogućnost da se dalje spušta cena, već se vraćamo na prvu početnu cenu i čekamo neka bolja vremena.


Jemen: Oslobođeni vojnici i civili\nJemenski šiitski pobunjenici oslobodii su danas 178 vojnika i civila, dan pošto su ih jemenske vlasti optužile da odlažu primenu mirovnog sporazuma.\nZatvorenici su predati u severnoj provinciji Sada, gde se nekad vodilo najviše borbi, a sjutra će biti prebačeni u jemensku prestonicu, Sanu, prenela je Al Arabija izjave zvaničnika komiteta za posredovanje.\nJemenski komitet za bezbjednost juče je izjavio da šiitski pobunjenici sa sjevera zemlje ne ispunjavaju u potpunosti primirje, postignuto prošlog mjeseca sa vladom u Sani, čiji je cilj bio okončanje sukoba koji sa prekidima traju od 2004. godine.\nPortparol pobunjenika je negirao juče da pokušavaju da odlože primirje i najavio da će osloboditi jemenske pobunjenike u roku od 48 sati, prenijela je agencija Rojters.\nJemen je pod velikim pritiskom da okonča rat protiv pobunjenika na sjeveru države da bi mogla da se usredsredi na borbu protiv Al Kaide, pošto je ogranak te terorističke organizacije u Jemenu preuzeo odgovornost za pokušaj napada na američki putnički avion na letu Amsterdam-Detroit prošlog decembra.


Načelnik Generalštaba na dvodnevnom virtuelnom sastanku Vojnog komiteta (MSSC)\nNačelnik Generalštaba na dvodnevnom virtuelnom sas...\nObjavljeno: 14.01.2022. • 11:00 Autor: Ministarstvo odbrane\nNačelnik Generalštaba Vojske Crne Gore, brigadni general Milutin Đurović, učestvovao je na dvodnevnom virtuelnom sastanku Vojnog komiteta na nivou NATO načelnika generalštabova (MCCS), 12. i 13. januara 2022. godine.\nPredsjedavajući MCCS, admiral Rob Bauer, istakao je da se nalazimo u važnom trenutku za sigurnost Alijanse.\n"Naša snaga, kao Alijanse, leži, ne samo u savezništvu i odlučnosti, već i u sposobnosti da se pripremimo za buduće izazove", naglasio je on. Takođe, istakao je da je NATO svjestan izazova i mogućnosti koje nudi digitalno doba i aktivno je angažovan na digitalnoj transformaciji procedura, opreme i ljudskih resursa.\nU tom smislu načelnici generalštabova su se posebno osvrnuli na razvoj sposobnosti u cilju odgovora na bezbjednosne izazove, koji su ocijenjeni kao multidomenski, međusobno povezani i transnacionalni.\nU obraćanju kolegama iz savezničkih zemalja general Đurović je istakao da novi operativni domeni, kao što su sajber i svemir, predstavljaju velike mogućnosti, ali i izazove, pošto zahtijevaju stalna ulaganja i razvoj novih sposobnosti. General je naglasio da će uspjesi u budućim operacijama zavisiti od stepena integracije snaga i sposobnosti da se preduzmu odgovarajuće preventivne mjere.\nGeneralni sekretar NATO, Jens Stoltenberg, upoznao je načelnike generalštabova sa tokom i zaključcima sastanka u formatu NATO-Rusija.\nUčesnici sastanka su, između ostalog, diskutovali i o novom strategijskom konceptu NATO-a, a održana je i sesija sa partnerima iz Ukrajine i Gruzije.\nNATO Vojni komitet Jens Stoltenberg Brigadni general Milutin Đurović admiral Rob Bauer\nNGŠ razgovarao s pripadnicima VCG angažovanim u eFP 02.10.2021.


SARAJEVO, Savjet ministara utvrdio je juče Prijedlog sporazuma o finansiranju Programa aktivnosti prekogranične saradnje Srbija-BiH za 2016. godinu, vrijedan 2.352.941 evra, kojim se želi unaprijediti socijalno-ekonomski razvoj u pograničnom području koje obuhvata 67 opština u BiH i 31 opštinu u Srbiji.\nIz Savjeta ministara saopšteno je da od ukuno 2.352.941 evra vrijednog sporazuma između Evropske komisije, Vlade Srbije i BiH, grant EU iznosi dva miliona evra.\nMogući korisnici ovog programa su lokalne zajednice, udruženja opština, razvojne agencije, organizacije za zaštitu prirode, te za podršku lokalnom preduzetništvu, mala i srednja preduzeća, nevladine organizacije, javna i privatna tijela koja podržavaju radnu snagu, institucije za stručno i tehničko obrazovanje, javna tijela odgovorna za upravljanje vodama, vatrogasne/hitne službe, te obrazovne ustanove.\nPeriod izvršenja ovog sporazuma je 12 godina, a operativno sprovođenje šest godina od njegovog stupanja na snagu.\nMinistarstvo finansija i trezora BiH dostaviće Prijedlog sporazuma Predsjedništvu BiH u dalju proceduru, a za potpisnika iz BiH predložen je direktor Direkcije za evropske integracije.\nSavjet ministara utvrdio je Prijedlog sporazuma sa Vladom Makedonije o uslovima putovanja državljana dviju zemalja, kojim se proširuje ekonomska i saradnja u oblastima turizma i kulture.\nNa ovaj način olakšavaju se putovanja građana dviju zemalja uz bezvizni režim za prelazak granica sa biometrijskim pasošem ili biometrijskom ličnom kartom i boravak u jednoj od zemalja do 90 dana u periodu od 180 dana.\nSavjet ministara utvrdio je juče i Prijedlog ugovora o finansiranju između BiH i Evropske investicione banke /EIB/ za auto-put Banjaluka-Doboj, vrijedan 47 miliona evra.\nSredstva su namijenjena za izgradnju auto-puta sa dvije trake dužine 72 kilometra, koji je paralelan sa Koridorom 10 u Hrvatskoj, te se spaja na Koridor “Pet ce”.\nSredstvima EIB-a finansira se izgradnja dionice Banjaluka-Prnjavor u dužini od 35 kilometara, dok je Evropska banka za obnovu i razvoj /EBRD/ obezbijedila sredstva za izgradnju dionice Prnjavor-Doboj, duge 37 kilometara.\nKredit je alociran na Republiku Srpsku sa rokom otplate od 25 godina, uključujući grejs period od četiri godine, a završetak projekta planiran je za prvu polovinu 2020. godine.\nSavjet ministara je na prijedlog Ministarstva finansija i trezora odobrio izdavanje garancije u iznosu 70 miliona evra po Ugovoru o zajmu za projekat Koridor “Pet ce” u Republici Srpskoj-dio jeda, između Javnog preduzeća “Autoputevi Republike Srpske” i EBRD.\nIzgradnjom auto-putne veze Banjaluka-Doboj omogućiće se povezivanje evropskog pravca Gradiška-Banjaluka-Mrkonjić Grad-Livno-Split i Koridora “Pet ce” /Šamac-Doboj-Zenica-Sarajevo-Mostar-Ploče/, čime se Republika Srpska uključuje u razvoj putne infrastrukture u BiH, navodi se u saopštenju.\nMinistri su utvrdili Prijedlog za zaključivanje memoranduma o razumijevanju o saradnji u oblasti poljoprivrede, promociji agro-prehrambenog sektora i ruralnog razvoja između Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH i Ministarstva za politike poljoprivrede, prehrane i šumarstva Italije.\nNa ovaj način dvije zemlje jačaju privredne odnose i saradnju u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja na principima ravnopravnosti i uzajamne koristi u skladu sa pravilima Svjetske trgovinske organizacije /STO/.\nSavjet ministara utvrdio je Prijedlog osnova za potpisivanje Protokola 15. i Protokola 16. uz Evropsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, čime BiH ispunjava svoje međunarodne obaveze.\nPristupanjem ovom protokolu želi se smanjiti broj predmeta pred Evropskim sudom i stvoriti mogućnosti da najviše sudske instance iz BiH mogu tražiti mišljenje Suda u Strazburu o pitanjima koja se odnose na osnovne principe u vezi sa tumačenjem i primjenom prava i sloboda garantovanih Konvencijom ili njenim protokolima, navodi se u saopštenju.\nNa sjednici je definisano da su Ustavni sud BiH, Sud BiH, Vrhovni sud Federacije BiH i Vrhovni sud Republike Srpske, kao najviši sudovi, nadležne instance za pribavljanje savjetodavnog mišljenja Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u vezi sa tumačenjem ili primjenom prava i sloboda iz Evropske konvencije o ljudskim pravima i njenim protokolima.\nSavjet ministara utvrdio je Prijedlog osnova za vođenje pregovora radi zaključivanja protokola o iznenadnim situacijama uz Okvirni sporazum o slivu rijeke Save, kojim četiri zemlje regiona jačaju saradnju u ovoj oblasti.\nZaključivanjem ovog protokola BiH, Hrvatska, Srbija i Slovenija, između ostalog, uspostaviće koordinisani ili zajednički sistem mjera, djelovanja, upozorenja i alarma u slivu rijeke Save u slučaju iznenadnih situacija.\nSavjet ministara BiH donio je odluku o raspodjeli sredstava iz budžeta Ministarstva civilnih poslova za realizaciju protivminskog djelovanja u BiH za 2017. godinu u ukupnom iznosu 100.000 KM.\nNa jučešnjoj sjednici utvrđen je i Prijedlog osnova za pokretanje postupka pristupanja BiH izmjenama i dopunama Konvencije o zaštiti morske životne sredine i obalskog područja Mediterana-Barselonska konvencija, što je važan korak za dalji napredak BiH u procesu pristupanja EU.\nMinistri su juče imenovali Roberta Vidovića za vršioca dužnosti generalnog sekretara Savjeta ministara BiH na period do tri mjeseca, počev od 1. januara 2018. godine. Srna\nTagovi: auto putevi srpskeevropska investiciona bankaprekogranicna saradnjasavjet ministara bihsocijalno-ekonomski razvoj