Ministar Kazazović se obratio roditeljima djece s poteškoćama u razvoju – Fokus.ba\nMinistar Kazazović se obratio roditeljima djece s poteškoćama u razvoju\n– Donijeli smo određene zaključke o neophodnosti da kompletan obrazovni sistem ostane u sistemu, da se djeca edukuju u okviru pet javnih ustanova koje Vlada KS finansira sa više od 10 miliona KM, a ne u udruženjima – kazao je Kazazović nakon sastanka.\nOn je u izjavi za medije istakao da u sistemu ima prostora za svu djecu s poteškoćama u razvoju, da postoje registrovani vrtići u Mjedenici i Centru ‘Vladimir Nazor’, a s obzirom na to da se bore s nedostatkom kadrova, najavio je da će u četvrtak Vlada KS razmatrati upošljavanje novog kadra.\nTo je potvrdio i direktor Centra ‘Vladimir Nazor’ Mersudin Kadrić koji je kazao da su spremni da prime djecu, da trenutno imaju 44 edukatora, a potrebno ih je 57. Obavljeni su intervjui i proces izbora traje.\nNajavio je da bi nastava trebala početi 17. septembra. Nastava je trebala početi već prije sedam dana ali da roditelji nisu doveli svoju djecu i, po Kadrićevim riječima, bojkotuju nastavu pod uticajem nevladine organizacije “Edukacija za sve – EDUS”.\nPojasnio je da ne želi uskraćivati pravo roditelja da svoju djecu povjere institucijama koje su oni odabrali za edukaciju i razvoj, ali da neće dozvoliti da im se osporava pravo da njihova djeca rade po EDUS-ovom programu, “a koji oni uporno odbijaju certificirati kao stručni edukativni program”.\nProtest 800 đaka protiv odlaganja hrvatskog otpada na granici s BiH


Ministar Hadžiahmetović: Sarajevo će Istočnom Sarajevu davati određenu količinu vode | Kanton Sarajevo - Ministarstvo komunalne privrede i infrastrukture\nMinistar Hadžiahmetović: Sarajevo će Istočnom Sarajevu davati određenu količinu vode\n“Mi smo spremni da pomognemo građanima Istočnog Sarajeva da nađemo tehnički model kako da određenu količinu vode prebacimo njima”, kazao je jutros ministar komunalne privrede, infrastrukture, prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo Enver Hadžiahmetović, gostujući u emisiji BHRT-a “Jutro za sve”, povodom činjenice da su posljednjih dana građanima Istočnog Sarajeva uvedene redukcije vode.\nNaglasio je kako je ovo prvi put do sada da ustvari mi, umjesto da kupujemo od njih vodu, kao što smo do sada radili, njima dajemo određenu količinu.\n“Naši susjedi u Istočnom Sarajevu imaju problem sa snabdijevanjem vodom i vidimo da je tamo teška situacija. Razgovarao sam sa kolegom Katićem, načelnikom Istočnog Novog Sarajeva. Zaista smo spremni da pomognemo”, istakao je ministar Hadžiahmetović.\nMinistar Hadžiahmetović je govorio i o uspostavi holdinga javnih komunalnih preduzeća na području Kantona Sarajevo.\n“Namjera je objediniti administrativne dijelove javnih komunalnih preduzeća, uglavnom u dijelu javnih nabavki, pravnih pitanja i drugih zajedničkih poslova na jednom mjestu, odnosno u okviru holdinga koji bi ubuduće vršio ove poslove. Time će se ostvariti veća učinkovitost i kvalitet u radu, spriječiti povećanje broja radnih mjesta, ali i ostvariti višemilionske uštede u postupcima javnih nabavki koje bi se provodile jedinstveno za sva preduzeća. Bit će omogućena i jedinstvena naplata svih komunalnih usluga na jednom mjestu i preko jednog računa za građane”, obrazložio je razloge za uspostavljanje holdinga ministar Hadžiahmetović.\nDodao je kako su u obzir uzeta i pozitivna iskustva drugih gradova i regija u Evropskoj uniji koji su dokazali djelotvornost organizacije komunalnih preduzeća u formi holdinga.


Da li će ukupan ceh državu koštati više ili manje znaće se tokom naredne nedelje. Prema našim informacijama, tada bi predstavnici udruženja taksista trebalo ponovo da sednu za sto sa državom, tačnije sa čelnicima Ministarstva finansija koje će i biti resorno u ovom postupku.\nTaksisti, Slavija protest 11. dan\nTaksisti će, kako se očekuje, na sastanku biti uzdržani i neće izlaziti sa predlozima kada je iznos subvencije u pitanju. A, da li će resorno ministarstvo izaći sa ponudom od 2.000 evra, 3.000, ili pet hiljada za sada nije definisano. U tom smislu nije poznato ni hoće li država za subvencije taksistima morati da izdvoji 26 miliona evra, 29 miliona ili 65 miliona evra koliko bi iznosile u slučaju da oko 13.000 taksista uzme subvenciju od po 5.000 evra.\nKako je "Blic Biznis" pisao, svi automobili koje taksisti budu kupovali, koristeći novčanu pomoć države, moraće da budu bele boje, a taksi prevoznici širom Srbije će imati pravo da sami odluče o modelu i ceni automobila.\nPodsetimo, posle dvanaest dana blokade centra Beograda taksisti su pre dva dana okončali protest i to nakon razgovora sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. Vučić je nakon sastanka, rekao da će taksisti dobiti subvencije države, ali nije precizirao o kakvim subvencijama je reč. Tada je ocenio i da je država spremna da pomogne unapređenje kvaliteta taksi službi.


Nova Cisco studija otkriva porast Internet saobraćaja — Викиновости\nBeograd - PRObjave Kompanija Cisco objavila je danas nova istraživanja u studiji o prenosu video sadržaja, aktivnostima na društvenim mrežama i aplikacijama za kolaboraciju, koje naziva zajedničkim imenom "visual networking". Cisco® Visual Networking Index (VNI) potvrdio je da se putem mreža dobavljača Internet usluga prenese velika količina podataka, a da više od jedne trećine prosečnog širokopojasnog prenosa sadrži video, komunikaciju putem društvenih mreža i aplikacijama za kolaboraciju.\n• Globalno gledano, širokopojasna mreža (primarno kućni i pojedini poslovni korisnici) prosečno generiše oko 11,4 GB Internet saobraćaja mesečno. Ova količina je jednaka dnevnom preuzimanju 3.000 tekstualnih mejlova, 100 mp3 muzičkih fajlova ili 360 elektronskih knjiga svakog pojedinačnog korisnika. • Putem širokopojasne mreže prenese se mesečno prosečno oko 4.3 GB visual networking aplikacija (video sadržaj, komunikacija na društvenim mrežama i kolaboracija). To je jednako prenosu 20.5 kratkih video zapisa ili oko 1.1 sat video materijala, bez obzira da li direktno postavljen, linkovan na web stranici ili pogledan kao deo video komunikacije. • Više od 20 procenata kompletnog saobraćaja napravio je jedan procenat najvećih korisnika, dok je više od 60 procenata napravilo 10 procenata najvećih korisnika. • "Udarno vreme" na Internetu je od 21 čas do 1 čas iza ponoći. To je u suprotnosti sa "udarnim terminima" na televiziji koje je generalno od 19 do 23 časa na većini tržišta. Dnevno, 25 procenata ili 93.3 MB po korisniku globalnog saobraćaja, napravljeno je za vreme "udarnog termina" na Internetu.\n"Cisco VNI studija potvrđuje da su IP mreže i Internet ključna platforma za globalnu komunikaciju", rekla je Suraž Šeti, potpredsednik u sektoru za marketing servis provajdera kompanije Cisco. "Kroz naše kooperativno istraživanje, blisko sarađujemo sa korisnicima da bismo prihvatili aktivnu ulogu u oblikovanju mreže budućnosti koja će svakom pojedincu omogućiti ličnije, društvenije i interaktivnije Internet iskustvo". • Nova Cisco VNI studija omogućava kvantitativan uvid u trenutne aktivnosti na mrežama servis provajdera tokom treće četvrtine kalendarske 2009. godine. • Istraživanje je zajednički projekat kompanije Cisco i više od 20 dobavljača internet usluga širom sveta, koji su objedinili anonimne podatke o upotrebi mreža, da bi se ustanovili novi trendovi, pretpostavio dalji razvoj infrastrukture i razvile smernice za buduću arhitekturu mreže. • Servis provajderi koji su učestvovali u istraživanju dobavljači su internet usluga milionima domaćinstava širom sveta i predstavljaju mobilni, wireless i kablovski segment u Severnoj Americi, Latinskoj Americi, Evropi, Aziji i ostalim tržištima u razvoju. Nova studija, fokusirana na aktuelan mrežni saobraćaj, dopunjuje studiju Cisco VNI Forecast and Methodology, 2008-2013, koja nagoveštava dalji razvoj mreže. I za ubuduće su planirana dopunjavanja studije kao način da se izmere promene u obrascima Internet saobraćaja.\nPRObjave „Nova Cisco studija otkriva porast Internet saobraćaja” PRObjave, 27. oktobar 2009. (српски)\nПреузето из „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Nova_Cisco_studija_otkriva_porast_Internet_saobraćaja&oldid=537800”\nОва страница је последњи пут уређена на датум 27. октобар 2009. у 12:47 ч.


Tehnis :: Akreditacija\nKroz akreditaciju se uspostavlja odnos poverenja na tržištu, zahvaljujući tome što se korišćenjem usluga kompetentnih i tehnički osposobljenih laboratorija, kontrolnih i sertifikacionih tela, obezbeđuje poverenje u obavljena ispitivanja, kontrolisanja i sertifikaciju. Dokazivanje usaglašenosti proizvoda, procesa i usluga sa zahtevima propisa i standarda jedna je od glavnih pretpostavki za ostvarivanje konkurentnosti na domaćem i međunarodnom tržištu.\nSve veći broj organizacija u našoj zemlji prepoznaje značaj akreditacije u dostizanju visokog nivoa konkurentnosti na tržištu, povećanju kvaliteta i bezbednosti proizvoda, olakšavajući kretanja roba i usluga između zemalja, ostvarujući na taj način prednosti za svoje kompanije i uvećavajući prihode. Koristi od akreditacije su višestruke, ne samo za krajnje potrošače, kroz zaštitu njihovog zdravlja, bezbednosti i zaštitu životne sredine, već i za celokupnu privredu, jer se konkurentnost diže na jedan potpuno viši nivo. Može se reći da je krajnji cilj akreditacije, da kroz utvrđivanje kompetentnosti tela za ocenjivanje usaglašenosti, krajnjim korisnicima omogući izbor kvalitetnih proizvoda i usluga koji će u potpunosti zadovoljiti njihove potrebe.\nSistem akreditacije u Srbiji, pored ATS-a, obuhvata akreditovana tela za ocenjivanje usaglašenosti, kao i Ministarstvo privrede (MP), nadležno za kreiranje i sprovođenje strategije i politike razvoja akreditacije. Sistem akreditacije je usklađen sa Uredbom (EZ) 765/2008 Evropskog parlamenta i Saveta koja propisuje pravila za organizovanje i sprovođenje postupka akreditacije tela za ocenjivanje usaglašenosti. Ova uredba pored pomenutih pravila predstavlja i okvir za tržišni nadzor proizvoda, kako bi se obezbedio viši nivo zaštite javnih interesa.\nZakonom o akreditaciji („Sl. glasnik RS“, br. 73/10) iz 2010. godine, unete su mnogobrojne novine u celokupan akreditacioni sistem Srbije. Pored osnivanja, delatnosti, organa i finansiranja, njime se uređuje i akreditacija tela za ocenjivanje usaglašenosti (koja obavljaju poslove ispitivanja, etaloniranja, kontrolisanja i sertifikacije proizvoda, sistema menadžmenta i osoba).\nZakonom je detaljno propisan način nadzora nad radom tela za ocenjivanje usaglašenosti u toku trajanja akreditacije, kao i nadzor nad radom samog Akreditacionog tela koji je u nadležnosti Ministarstva privrede.\nPrema ovom zakonu akreditacija je dobrovoljna, osim ako posebnim zakonom nije propisano da je obavezna.\nOvim zakonom data je mogućnost sklapanja sporazuma sa akreditacionim telima drugih zemalja, kao i sa međunarodnim i evropskim organizacijama za akreditaciju, koju zakon daje ATS-u.\nEvropska organizacija za akreditaciju (EA) je pozitivno ocenila takvo znatno unapređenje iz Zakona o akreditaciji, a što je kao krajnji rezultat dovelo do potpisivanja Multilateralnog sporazuma između ATS i Evropske organizacije za akreditaciju (EA MLA) (Detaljnije o značaju i o zemljama potpisinicama ovog sporazuma možete se informisati na linku http://www.european-accreditation.org)\nPored potrebe dodatnog usaglašavanja sa Uredbom Evropskog parlamenta i Saveta broj 765/2008, nakon perioda primene ovog zakona u trajanju od deset godina, praksa je pokazala da je u cilju efikasnijeg obavljanja poslova iz oblasti akreditacije bilo neophodno izmeniti odnosno dopuniti postojeća zakonska rešenja.\nU „Službenom glasniku Republike Srbije”, broj 47/21 od 10. maja 2021. godine objavljen je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o akreditaciji, koji je stupio na snagu 18. maja 2021. godine.\nUsvojenim izmenama i dopunama doprineće se efikasnijoj i bržoj usluzi privrednim subjektima, operativnijem radu Akreditacionog tela Srbije, kao i većem stepenu pouzdanosti u sistem akreditacije.\nKljučne izmene, odnosno novine Zakona, odnose se na uvođenje rokova trajanja samog postupka akreditacije koji neće moći da bude duži od 8. meseci, s tim da se na zahtev stranke taj rok može produžiti za dodatna 4. meseca. Prilikom obnavljanja akreditacije takođe je propisan rok od 4. meseca, uz dodatna 4. meseca na zahtev podnosioca prijave.\nIzmene i dopune Zakona odnose se i na povećanje nivoa transparentnosti rada Akreditacionog tela Srbije-ATS jer Zakon propisuje vođenje javnog registra ocenjivača i eksperata koje angažuje ATS. Takođe, vrši se usaglašavanje sa Zakonom o budžetskom sistemu jer će se naplata troškova akreditacije vršiti kroz sistem republičkih administrativnih taksi.\nPredviđa se i jačanje saradnje svih organa nadležnih za pripremu i donošenje tehničkih propisa sa Akreditacionim telom Srbije kroz razmenu neophodnih informacija koja će se definisati Protokolima o saradnji. Dodatno, omogućiće se učešće predstavnika tih organa, kao posmatrača, u delu postupka akreditacije kaka je u pitanju akreditacija u svrhu primene tehničkih propisa.\nZakonom se, između ostalog, jasnije regulišu odredbe o prekograničnoj akreditaciji i razrađuju se zahtevi koje ATS mora da ispuni u skladu sa evropskom Uredbom 765/2008 i standardom SRPS ISO/IEC 17011.


► Premijer Crne Gore: Nećemo smanjivati plate\nKako se navodi u saopštenju Vlade, premijer je kazao da nema govora o smanjenu plata u državnoj upravi, institucijama i preduzećima.\nEkonomsku krizu izazvanu globalnom epidemijom korona virusa, Crna Gora je po rečima Markovića dočekala spremno, a odgovor države bio je odlučan, efektivan i izdašan zahvaljujući odgovornoj ekonomskoj politici.\n"Obezbedili smo podršku našoj privredi i građanima, osigurali održivost javnih finansija na duži rok, i zato nema govora o smanjenju plata u državnoj upravi, institucijama i preduzećima", saopštio je predsednik Vlade Crne Gore.\nU delu javnosti uveliko se spekuliše da će na jesen, nakon izbora, biti smanjene plate u javnoj upravi i državnim preduzećima zbog krize izazvane korona virusom, posebno imajući u vidu da je turistički promet manji 92 odsto u odnosu na lani.\nTurizam u Crnoj Gori čini oko 25 odsto BDP-a.


U SRBIJU STIGAO PAKLENI TALAS IZ AFRIKE, NA SNAZI JE NARANDŽASTI METEOALARM! Nakon TROPSKE NOĆI, sledi nam NAJTOPLIJI DAN U 2020. godini! - Beograd24\nAutor Redakcija Beograd24\t Objavljeno Aug 30, 2020\nKako su najavili meteorolozi, danas će verovatno biti najtopliji u 2020. godini.\nPrava tropska noć je iza Beograđana pošto je minimalna temperatura u glavnom gradu izmerena u 6.00 časova jutros, iznosila čak 23 stepena!\nA da je pred građanima cele Srbije paklen dan, verovatno i najtopliji u 2020. godini kako su najavili meteorolozi, pokazuju podaci Republičkog hidrometeorološkog zavoda od 9.00 časova. Redom: Banatski Karlovac 28, Beograd, Zrenjanin, Kikinda 27, Novi Sad, Smederevska Palanka, Ćuprija 26, Valjevo, Kruševac, Negotin 25…\nKako su ranije obelodanili stručnjaci, ovaj vreo talas nam je pristigao ni manje ni više nego sa severa Afrike.\nZato ne čudi što je danas u celoj Srbiji na snazi narandžasti meteoalarm, dok će se on sutra zadržati samo na istoku i jugu naše zemlje, a u ostalim delovima biće nešto prijatnije i manje opasnije vreme.\n“Vreme je opasno. Prognozirane su opasne vremenske pojave, a takvog su inteziteta da mogu prouzrokovati materijalnu štetu i biti opasne po ljude i životinje. Treba biti vrlo obazriv, svestan rizika i redovno informisan o detaljima očekivanih meteoroloških uslova”, stoji u uputstvu RHMZ za narandžasti meteoalarm.\nIako je iza nas jedno prilično toplo leto, koje se po meteorološkim kriterijumima završava sa sutrašnjim danom, u Beogradu prema dostupnim podacima nismo imali nijedan dan sa 35 i više stepeni.\nA 2017. godine, samo u avgustu, imali smo čak sedam dana sa 38 i više stepeni u Beogradu!\nFoto Informer - Zoran Sinko\nInstagram postaje dostojna zamena TikToku, korisnici dobijaju brojne nove opcije\nSLOVENIJA SKINULA SRBIJU SA CRVENE LISTE ZEMALJA: Karantin i dalje obavezan za putnike iz Srbije, ali uz brojne izuzetke


BRODOM IZ ZEMUNA: Rečni prevoz postaće deo javnog saobraćaja | zemunskevesti.rs\nNaslovna Društvo BRODOM IZ ZEMUNA: Rečni prevoz postaće deo javnog saobraćaja\nGradski sekretar za javni prevoz Jovica Vasiljević kazao je da je postojala potreba da se postojeći nedostaci isprave i da se uključe i prepoznaju podsistemi linijskog javnog prevoza, poput rečnog prevoza i žičara i da se oni kasnije bliže urede posebnim aktima.\nOn je istakao da se radi o zajedničkom predlogu Sekretarijata za javni prevoz i Sekretarijata za privredu.\nS obzirom na to da Grad Beograd nema dovoljno budžetskih sredstava za izgradnju ili nabavku plovnih sredstava, angažovanje stručnog osoblja za upravljanje brodovima, izgradnju i uređenje pristana, ukazuje se potreba za uvođenje određenog javno-privatnog partnerstva”, kazao je Vasiljević.\nDodao je da bi rečni prevoz svakako rasteretio druge vidove javnog prevoza, a njime bi se smanjilo i zagađenje grada, povećala turistička atraktivnost Beograda i poboljšala turistička ponuda.\nVasiljević je ukazao da se danas donetom odlukom postiže bolji sklad sa Zakonom o komunalnim delatnostima, Zakonom o prevozu putnika u drumskom saobraćaju, kao i drugim zakonima koji regulišu tu materiju.\nVasiljević je rekao da je, takođe, predviđena promena u delu koji se tiče izdavanja legitimacija za prevoz za posebne manifestacije koje organizuje Grad Beograd ili grad pokrovitelj.\n“Tom izmenom definiše se i izdavanje besplatnih karata za roditelje čija su deca obolela od teških bolesti i slično. Predviđeno je i da se standardi za označavanje stajališta i vozila urede posebnim aktom, s obzirom na to da imamo oznake na stajalištima koje trenutno nisu uređene do kraja”, naveo je Vasiljević.\nPrethodni tekst(FOTO) Uklonjena još jedna deponija u Zemunu\nSledeći tekstKomNet uručio 20.000 hiruških maski DZ “Novi Sad”\nZemunske vesti - February 23, 2021\nZemunske vesti - December 29, 2020\nPucnjava u Zemunu!\nZemunske vesti - January 22, 2021\nZemunske vesti - April 4, 2021


Advokat Sanja Slović - Slović Law\nAdvokat Slović M. Sanja rođena je 1990. godine u Priboju, a osnovno i srednje obrazovanje završila je u Beogradu. Diplomirala je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Pripravnički staž obavila je u advokatskoj kancelariji u Beogradu, nakon čega je položila pravosudni i advokatski ispit u Beogradu.\nČlan je Advokatske komore Beograda i Advokatske komore Srbije od 2015. godine.\nAdvokat Slović M. Sanja pruža usluge u gotovo svim oblastima prava, a najčešće, ali ne i jedine usluge koje pruža, su vezane za materiju privrednog, obligacionog, stvarnog, naslednog i upravnog prava.\nPreuzmi digitalnu vizit kartu


NASLAĐIVANJE TUĐOM NESREĆOM | BorskiEkonomskiForum MedijaFokus - boreformf\n← ILUZIJE OPTIMIZMA\nNASLAĐIVANJE TUĐOM NESREĆOM\n19 januara, 2012 Postavite komentar\nZbog dugotrajne finansijske i ekonomske krize najpre je u pitanje doveden američki model kapitalizma, a zatim i njegova evropska verzija. Sada se stiče utisak da će određene posledice trpeti i azijski pristup. Dakle, nameće se pitanje da li takva situacija ukazuje na to da ne postoji ispravan način vođenja ekonomije. Posle izbijanja kreditne krize i propasti investicione banke Leman braders, mnogi su upirali prstom u Sjedinjene Države zbog problema u svetskoj ekonomiji. Smatralo se da je američki model propao, a reputacija SAD, koja je zbog invazije na Irak (2003) oslabljena, pretrpela je dodatni udarac zbog finansijskih problema. Svi oni koji su sanjarili o američkom načinu života počeli su da izgledaju kao zanesenjaci.\nUbrzo nakon kolapsa Leman bradersa, tadašnji ministar finansija Nemačke, Pir Štajnbruk, postavio je „dijagnozu“ ne samo Sjedinjenim Državama, već i drugim zemljama, uključujući i Veliku Britaniju, koje su „amerikanizovale“ svoj finansijski sistem. Navedeni problem, tvrdio je Štajnbruk, odnosio se na preveliko oslanjanje na izuzetno složene finansijske instrumente, koje su zagovarale globalizovane američke institucije. „Finansijsku krizu su u najvećoj meri izazvale SAD“, tvrdio je nemački zvaničnik. Ali, to nisu bile jedine kritike upućene na račun Amerikanaca. Štajnbrukov naslednik na funkciji, Volfang Šojble, nastavio je u istom tonu, napadajući „besmislenu“ monetarnu politiku Sjedinjenih Država, tobože osmišljenu samo da bi se „nahranilo američko finansijsko čudovište“.\nTakve tvrdnje, međutim, ne uzimaju u obzir probleme koje su izazvale one banke koje nisu upotrebljavale složene finansijske instrumente. Pojedini bankari su dugo naglašavali da obveznice koje izdaju bogate države predstavljaju najbezbednije finansijske instrumente, a onda je evrozonu pogodila dužnička kriza, čiji koreni sežu do loših finansijskih poteza vlasti u nekim zemljama, uglavnom na jugu Starog kontinenta. Kao rezultat toga, pojavile su se nove kritike. Logično, mnogi konzervativno nastrojeni Amerikanci sa zadovoljstvom predviđaju „neumitan krah“ onoga što doživljavaju kao evropski model „naplate poreza i neumerenog trošenja novca“. Tu si i drugi kritičari. Predsednik Kineske investicione korporacije Đin Likuin skeptično je komentarisao predlog o davanju kineskog „spasilačkog paketa“ Evropi, koju je nazvao „kontinentom sa zastarelim zakonima“.\nKritike na račun Evropljana su, u izvesnoj meri, opravdane, imajući u vidu činjenicu da su u prethodnom periodu zaposleni u javnoj službi u Francuskoj, Grčkoj i Italiji rano odlazili u penziju, te da su strogi zakoni o radu sprečili mnoge kompanije da zaposle nove radnike. Ipak, pritužbe se odnose na samo mali deo evropskih teškoća. Fiskalni problemi Grčke i Španije delimično su izazvani i velikim izdacima za razvoj visoke tehnologije i druge projekte, kao što su izgradnja objekata za Olimpijske igre, zgrada na aerodromu i pruga za brze vozove.\n„Naslađivanje tuđom nesrećom“ praksa je koja se često koristi – između ostalog na udaru su se našli i kritičari Amerike i Evrope u Aziji, jer su oni lako ubedili sebe da zapadni sistem demokratskog kapitalizma propada. Ali, zar slične kapitalne investicije i nagli porast cena nekretnina ne predstavljaju značajan segment preobražaja Kine koji je počeo devedesetih godina 20. veka? Različiti modeli se zapravo porede da bi se našao bezbedan način za sticanje bogatstva i ostvarivanje prosperiteta. Ipak, nadmetanje u tržišnoj ekonomiji često vodi ka imitacijama, dok je veliki profit uglavnom privremen.\nAutor: Harold Džejms, profesor istorije i međunarodnih odnosa na Univerzitetu Prinston\nIzvor: Danas.rs 19.01.2012.\nFiled under Globalna ekonomska kriza i socijalni diskursi Tagged with amerikanizovanje finansijskih sistema, američki model kapitalizma, američko finansijsko čudovište, azijski pristup globalizmu, bezbedan način za sticanje bogatstva i prosperiteta, dugotrajna finansijska i ekonomska kriza, dužnička kriza evrozone, evropska verzija američkog modela kapitalizma, evropske teškoće, globalizovane institucije, imitacije razvoja, ispravan način vođenja ekonomije, izbijanje kreditne krize, kapitalne investicije, kineski spasilački paket evrozoni, kritike besmislene monetarne politike, kritičari Amerike - Evrope - Azije, loši finansijski potezi vlasti, nadmetanje u tržišnoj ekonomiji, nagli porast cena nekretnina, naplata poreza, naslađivanje tuđom nesrećom, neumereno trošenje novca, opravdane kritike u izvesnoj meri, poređenje različitih modela, praksa koja se često koristi, predviđanje neumitnog kraha, privremen veliki profit, problemi u svetskoj ekonomiji, propadanje zapadnog sistema demokratskog kapitalizma, propast investicionih banaka, razvoj drugih projekata, složeni finansijski instrumenti, veliki izdaci za razvoj visoke tehnologije, značajan segment preobražaja Kine


Predsednik organizacije Demokrate Srbije Branislav Lečić upitao je danas zašto se Aleksandar Vučić "ne odrekne" ministra odbrane Nebojše Stefanovića, za kojeg je predsednik Srbije rekao da mu zamera na "objektivnoj odgovornosti".\nLečić je u pisanoj izjavi naveo da je Stefanović diskreditovani Vučićev saradnik, jer se dovodi u vezu sa više afera, poput “Krušika” i sporne fakultetske diplome.\n“Da li Vučić ne želi da se odrekne Nebojše Stefanovića jer Stefanović, možda, zna nešto čime drži Vučića ‘u šaci’, ili on boljih kadrova od tog kompromitovanog ministra nema? U svakom slučaju, sramno je što neko sa reputacijom Nebojše Stefanovića ostaje na čelu Ministarstva odbrane, kao i na poziciji šefa Biroa za koordinaciju službi bezbednosti”, naglasio je Lečić.\nOn je istakao da Stefanović treba da podnese ostavku na mesto ministra ako ima “minimum časti i dostojanstva”, “jer čak i da nije znao za delatnosti kriminalnih klanova dok se nalazio na poziciji ministra unutrašnjih poslova, u šta je teško poverovati, on, bez sumnje, nije kompetentan da obavlja bilo kakav posao u Vladi”.


Izvor: RTS, 25.Jan.2022, 19:39\nFrancuska i Nemačka neće napustiti dijalog sa Moskvom, ako Rusija odluči da napadne Ukrajinu, ali cena će biti visoka, poručio je francuski predsednik Emanuel Makron.\nEmanuel Makron je na pres konferenciji sa nemačkim kancelarom Olafom Šolcom rekao da su Evropa i njeni saveznici ujedinjeni kada je reč o Ukrajini, ali i da neće napustiti dijalog s Moskvom.\nFrancuski predsednik >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << je rekao i da se priprema odgovor za slučaj da Rusija odluči da napadne Ukrajinu.\n"Ako dođe do napada, mi ćemo odgovoriti. Cena će biti visoka", rekao je Makron koji je najavio da će u petak razgovarati sa ruskim predsednikom telefonom kako bi tražio pojašnjenje aktuelne situacije.\nOcenio je da je dobro što su pokrenuti razgovori Vašingtona i Moskve, ali da još nisu dali vidljiv rezultat.\nŠolc je rekao da žele da učine sve što je moguće kako bi se situacija na istoku Evrope rešila razgovorom. Poručuje i da bi pretnja po teritorijalni integritet Ukrajine skupo koštala Rusiju.\nNa pitanje šta želi ruski predsednik Vladimir Putin, Šolc je rekao da nema poente da se spekuliše o nečijim namerama izvan onoga što je javno izrečeno.\nMakron i Šolc su se sastali uoči nastavka razgovora u tzv. normandijskom formatu: politički savetnici iz Rusije, Ukrajine, Francuske i Nemačke će se u sredu susresti u Parizu.\nŠolc o tome zašto nisu poslali oružje u UkrajinuŠolc je branio poziciju Nemačke, odgovarajući na optužbe da Berlin neće da prati druge zapadne zemlje i pošalje Kijevu oružje kojim bi se branio u slučaju ruske invazije.\n"Mnogo smo toga učinili kako bismo aktivno podržali ekonomski razvoj u Ukrajini i demokratiju", rekao je Šolc dodajući da postoje istorijski razlozi zbog kojih nemačka ne šalje smrtonosno oružje u ratne zone.\n„Mi, na primer, osećamo odgovornost da osiguramo da Ukrajina ostane tranzitna zemlja za gas. Ukrajina zna da može da se osloni na nemačku", rekao je kancelar.


Nacionalna služba za zapošljavanje - Najnovije - Prezentacija javnih poziva u Jagodini i Rekovcu \nPrezentacija javnih poziva u Jagodini i Rekovcu\nBeograd | Događaj, datum objave: 16. март 2020.\nFilijala Jagodina u saradnji sa Gradom Jagodina i Opštinom Rekovac, održala je prezentaciju javnih poziva za 2020. godinu - 10. i 11. marta 2020. godine.\nNacionalna služba za zapošljavanje raspisala je 28. februara 13 javnih poziva/konkursa, tako da i ove godine postoji veoma širok spektar različitih programa i mera aktivne politike zapošljavanja.\nU prostorijama Pomoravskog okruga, prezentaciji javnih poziva prisustvovala su 53 poslodavca sa područja Jagodine, kojima su prezentovane ključne karakteristike javnih poziva Nacionalne službe koji će se realizovati u tekućoj godini. Poslodavci koji nisu bili korisnici finansijskih podsticaja i poslodavci sa kojima Filijala Jagodina ima dugogodišnju saradnju pokazali su veliko interesovanje za programe i mere aktivne politike zapošljavanja i prepoznali podršku koja im se na ovaj način pruža u cilju radnog angažovanja i zapošljavanja novih radnika.\nPromociji su pored predstavnika jagodinske filijale prisustvovali direktor Regionalne privredne komore Šumadije i Pomoravlja Predrag Lučić, načelnik Gradske uprave za društvene delatnosti Grada Jagodina Marinko Kiklić koji su dali podršku u širenju saradnje bitnih aktera koji utiču na politiku zapošljavanja.\nU sali Skupštine opštine Rekovac prezentaciji javnih poziva prisustvovalo je 15 poslodavaca, što je za ovo područje veoma značajan odaziv, u opštini koja prema stepenu razvijenosti spada u četvrtu grupu razvijenosti jedinica lokalne samouprave. Prisutni su upoznati sa programima i merama aktivne politike zapošljavanja, sa akcentom na specifičnosti u iznosu sredstava koji se za pojedine programe opredeljuje za ovo područje.\nPoslodavci su imali priliku da postave pitanja predstavnicima NSZ i na taj način se u direktnoj komunikaciji bliže informišu o zapošljavanju novih radnika, mogućnostima za korišćenje brojnih olakšica i subvencija, kao i dobijanju stručne podrške za unapređenje poslovanja.\nCilj prezentacije je i dostupnost programa i mera aktivne politike zapošljavanja, koje podrazumevaju finansijsku podršku Nacionalne službe za zapošljavanje, što većem broju, naročito novih privrednih subjekata, koji predstavljaju novi privredni potencijal u razvoju.


Ibišević se oprostio od reprezentacije BiH – Glas TK – Vaše najdraže novine\nIbišević se oprostio od reprezentacije BiH\n11. Novembra 2017. redakcija\nVedad Ibišević je saopštio da se oprašta od reprezentacije.\nVedad Ibišević odlučio se na opraštanje od reprezentacije nakon što se nismo plasirali na Svjetsko prvenstvo u Rusiji.\n“Odlučio sam da ako se ne plasiramo na Svjetsko prvenstvo u Rusiji da ću se oprostiti od reprezentativnog dresa. U ovom periodu od zadnje utakmice do danas puno sam razmišljao i donio odluku da se povučem”, rekao je Vedad i nastavio:\n“Drago mi je što sam nosio deset godina dres reprezentacije. Bilo je lijepih i ružnih trenutaka, ali je bilo puno više lijepih. Mislim da sam u godinama kojima je to najbolje rješenje. Bit ću najveći navijač ove reprezentacije i želim puno sreće Bosni i Hercegovini.”\nPlavooki bombarder je dao 26 golova u 74 nastupa za nacionalni tim Bosne i Hercegovine.\n← Izrađen nacrt Energetske dozvole za TE Banovići\nBiblioteka Historijskog muzeja daje doprinos očuvanju naslijeđa BiH (VIDEO) →


Elektrana na biomasu u Kneževu startuje u novembru - Akta.ba\n27.10.2018. 11:17 / Izvor: Glas Srpske\nPrva elektrana na biomasu - drvni otpad u Republici Srpskoj i BiH trebalo bi da u novembru bude otvorena u Kneževu, a vrijednost investicije je oko deset miliona maraka.\nObjekat je izgrađen u okviru kompleksa drvne industrije "Nomar" iz Kneževa koja posluje u sastavu grupacije "Fagus" iz Kotor Varoša. To je prvi objekat namijenjen za proizvodnju električne i toplotne energije pomoću ove vrste obnovljivog izvora energenta u BiH.\nVlasnik kompanije "Fagus" Miroslav Malijević rekao je za "Glas Srpske" da su radovi u završnoj fazi.\n"Proizvodićemo toplotnu i električnu energiju istovremeno od materijala koji se u drvnoj industriji smatra otpadom, a riječ je o kori drveta koja se inače skida kako bi imali nesmetan tehnološki proces obrade drveta. Time ćemo riješiti problem odlaganja otpada i proizvesti toplotnu energiju koja će nam poslužiti za proizvodnju peleta. Električnu energiju koju proizvedemo isporučivaćemo "Elektroprivredi RS"", rekao je Malijević.\nNaglasio je da je plan preduzeća da proizvodnju peleta započnu na proljeće i na taj način zaokruže ovaj ciklus proizvodnje.\nMalijević je istakao da će ovom investicijom "Fagus" stvoriti priliku za dodatno zapošljavanje radnika iz Kneževa i, s druge strane, stvoriti ekološki zdravu i čistu energiju iz obnovljivih izvora.\n"Planiramo da zaposlimo oko 30 radnika, a kasnije, širenjem posla, sigurno će biti otvoreno još radnih mjesta. Neophodan nam je obrazovan kadar, odnosno mlađi ljudi koji se razumiju u savremenu tehnologiju. Za radnike će biti organizovana i obuka u preduzeću", rekao je Malijević i dodao da i u Kotor Varošu ovo preduzeće širi proizvodnju i otvara nova radna mjesta.\nDodao je da je "Fagus" u realizaciji ovog projekta imao veliku podršku i razumijevanje Ministarstva za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS i opštine Kneževo.\nMinistarstvo je u martu ove godine izdalo građevinsku dozvolu kompaniji "Fagus" za objekat kogenerativnog postrojenja na biomasu u Kneževu.\nMiroslav Malijević ističe da će otpad za sagorijevanje u elektrani obezbjeđivati prvenstveno iz pogona "Fagusa" u Kneževu i Kotor Varošu.\n"Vjerovatno ćemo otkupljivati drvni otpad i od stanovništva. Sve ono što ljudi spaljuju kada krče livade i šume može da se iskoristi u ove svrhe", rekao je Malijević.


Susam u Delez stigao pre upozorenja RAŠF\nTanjug 3. februara 2021. 19:53\nBEOGRAD – Proizvodi koje je kompanija Delez uzorkovala kao svoju obavezu na osnovu Zakona o bezbednosti hrane sadržali su susam sa povišenim prisustvom etilen oksida koji je uvezen pre otkrića i upozorenja EU RAŠF sistema, rečeno je Tanjugu u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nKako navode, nadležne inspekcije su do sada zbog povišenog prisustva etilen oksida vratile sa granice dve pošiljke susama, ukupno 35 tona i nastaviće da redovno kontrolišu sve pošiljke.\nIstiču i da nadležna poljoprivredna i fitosanitarna inspekcija vrše redovan nadzor i kontrolu hrane nad svim pošiljkama koje ulaze u Republiku Srbiju, kao i njihovom prometu.\n„U pomenutom slučaju, kao što smo i ranije saopštili, nadležni organi su odmah po dobijanju informacije o mogućem uvozu susama iz Indije od strane EU RAŠF sistema brzog uzbunjivanja i upozoravanja uveli pojačanu kontrolu zrna susama i svih proizvoda koji sadrže susam poreklom iz Indije na prisustvo etilen oksida“, ističu u Ministarstvu.\nSvi subjekti koji posluju hranom su takođe dužni, na osnovu Zakona o bezbednosti hrane, da ukoliko utvrde veće prisustvo supstanci od propisanih, povuku iste proizvode i na precizan i efikasan način obaveste potrošače o razlozima njegovog povlačenja.


Sekretar srebreničkog Udruženja penzionera Milisav Ilić kaže da se u ovoj opštini iz godine u godinu smanjuje broj penzionera zbog smrtnosti i odseljavanja stanovništva, te da se mali broj povratnika prijavio Fondu PIO RS, jer koriste penzije iz Federacije koje su veće.\nPrema riječima Ilića, Udruženje penzionera Srebrenica ima 511 članova, kojima bi uskoro trebalo da se pridruži još 140 članova nekadašnjeg Udruženja penzionera Skelani koje je prestalo sa radom.\nOn je naveo da je izmjena Zakona o PIO Republike Srpske unijela dosta nejasnoća, jer je dovela do smanjenja penzija učesnika rata i da se sada radi upoređivanje i analiza kako bi se ispravile eventualne greške u obračunu.\nIlić je rekao da je 69 penzionera u Srebrenici u martu dobilo penzije manje od 170 KM, dok najviša penzija u opštini iznosi 719 KM.\nOn je istakao da se nedavna reforma pezionog sistema najteže odrazila na penzionere učesnike rata koji su mlađi od 60 godina jer nemaju pravo na mjesečni borački dodatak.\nIlić je izrazio očekivanje da će se nepravda prema ovoj kategoriji penzionera uskoro korigovati. Srna\nTagovi: fond PIOmilisav ilicpenzijepenzioneriprivredni subjektisrebrenica


Završen 49. sabor “Prođoh Levač, prođoh Šumadiju”\nDodeljene su tradicionalne nagrade, a publika je uživala u programu 15 različitih kulturno-umetničkih društava\nSvečani defile označio početak 49. Sabora: Foto TV Kopernikus\nTradicionalna manifestacija “Prođoh Levač, prođoh Šumadiju” završena je u nedelju u Kaleniću nadomak Rekovca. Sabor se održao po 49. put.\nPre zvaničnog početka događaja, u porti Manastira „Kalenić“ svojim specijalitetima predstavila su se zanatska udruženja iz ovog kraja, a to je bila i prilika da se dodele nagrade za najboljeg zdravičara i najlepše dvorište Levča. Ljubodrag Ognjanović je, pored nagrade za najboljeg zdravičara, kući poneo i nagradu za najduži brk, dok je dvorište porodice Zorana Vulovića iz Rekovca proglašeno najlepšim. U porti su predstavljena i dela stvaraoca sa ovogodišnje Likovne kolonije. U 12:30 je krenuo svečani defile 15 kulturno-umetničkih društava, na čelu sa predsednikom opštine dr-om Aleksandrom Đorđevićem i trubačima:\n-Ovaj sabor predstavlja očuvanje narodne igre, pesme i tradicije, tako da mi svi zajedno moramo da utičemo na to, da se zalažemo da svaki kult koji postoji dugi niz godina održavamo i da ga unapređujemo da iz godine u godinu bude bolje. Ova kulturno-umetnička manifestacija traje dugi niz godina i mi imamo obavezu da je negujemo –rekao je Đorđević.\nTim povodom, dodeljeno je i nekoliko tradicionalnih priznanja. Povelju „Bratislav Marković“ dobio je slikar Miloš Lazić, a pored njega ovo priznanje su dobili i Policijska stanica Rekovca i Vatrogasno-spasilačka jedinica ove opštine.\nTradicionalno, izabrana je i najduža pletenica. U kategoriji do 7 godina, pobedu je odnela Darija Jovanović sa kikom dugom 99 santimetara. U kategoriji od 7 do 15 godina, trijumfovala je Katarina Stošić sa pletenicom dugom 146 santimetra, dok je u kategoriji preko 15 godina, pobedila Milena Lukić, sa pletenicom dugom 148 santimetra.\nNajlepšom devojkom ovogodišnjeg Sabora proglašena je Anđelija Vulović, a prate je Anđela Milošević i Nevena Dudić. Dodeljene su i nagrade za najlepšu mušku i žensku narodnu nošnju, a njih su dobili Dalibor Stevanović i Nevena Delić.\nProgram se sastojao iz nastupa 15 kulturno-umetničkih društava koji su se predstavili igrama koje su karakteristične za njihov kraj, ali i nekoliko pevačkih i instrumentalnih grupa. Brojna publika je uživala u celodnevnoj manifestaciji na otvorenom, a predsednik opštine Rekovac se tom prilikom zahvalio svima na posećenosti i ujedno najavio da su već počele pripreme za jubilarni 50. sabor, koji će biti održan naredne godine.


VIJESTI | Invest Kotor Varoš - Part 13\nZavršeno asfaltiranje puta u Raštanima i Baštini\nKOTOR VAROŠ, 9. JUNA – Načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan obišao je više lokacija gdje su završeni radovi na modernizaciji i sanaciji lokalnih puteva.\nRadovi su tekli predviđenom dinamikom i asfaltiran je put u naselju Baština u dužini od 200 metara, lokalni put Raštani – Bojići u dužini od 185 metara, kao i put prema groblju u Raštanima u mjesnoj zajednici Maslovare u dužini od 350 metara.\nRealizacijom ovih projekata olakšaće se saobraćaj mještana u pomenutim naseljima, kao i prilaz mjesnom groblju i poljoprivrednim parcelama u mjesnoj zajednici Maslovare.\n„Shodno planu utroška za realizaciju infrastrukturnih projekata planirano je da na području opštine ove godine bude asfaltirano 2 kilometra i 700 metara lokalnih puteva“, istakao je Sakan.\nSredstva za ovu namjenu su obezbijeđena od naknade za korištenje šuma i šumskog zemljišta za razvoj nerazvijenih dijelova opštine sa kojih potiču prodati šumski drvni sortimenti u iznosu 350.000 KM.\nOpština Kotor Varoš će u 2018. godini na 13 lokacija izvršiti modernizaciju i sanaciju lokalnih puteva.\nStvoreni uslovi za povratak Hrvata\nKOTOR VAROŠ, 22. MAJA – Potpredsjednik Republike Srpske Josip Jerković je nakon posjete opštini Kotor Varoš istakao da je u ovoj lokalnoj zajednici urađen niz projekata od velikog značaja za održivi povratak Hrvata.\n„Rukovodstvo opštine Kotor Varoš i Ministarstvo za izbjeglice i raseljena lica Republike Srpske su uložili ogroman napor da se Hrvati vrate na svoja ognjišta, stvarajući im normalne uslove za život i rad“, naglasio je Jerković i dodao da je neophodna veća pomoć međunarodnih donatora u rješavanju infrastrukturnih problema.\nPotpredsjednik Republike Srpske Josip Jerković, ministar za izbjeglice i raseljena lica Republike Srpske Davor Čordaš i načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan su danas obišli postrojenja fabrike za obradu čelične i aluminijske bravarije u Zabrđu, kao i asfaltiranu dionicu puta u naselju Podbrđe.\nMinistar za izbjeglice i raseljena lica Republike Srpske Davor Čordaš je prilikom obilaska asfaltirane dionice puta u naselju Podbrđe podsjetio da je u održivi povratak na području opštine Kotor Varoš uloženo preko 2 miliona KM.\n„Ukupno će biti obnovljeno 40 kuća, za modernizaciju puta u naselju Podbrđe u dužini od 400 metara izdvojili smo 45.000 KM, a za asfaltiranje puta prema naselju Topalovići izdvojićemo u saradnji sa opštinom 30.000 KM“, poručio je Čordaš i dodao da će najznačajniji projekat za povratnike hrvatske nacionalnosti biti izgradnja vodovoda u mjesnoj zajednici Zabrđe.\n„Ljudi otvaraju fabrike i njima je neophodna voda, a nova radna mjesta su jedini garant ostanka ljudi na ovim prostorima. Za vodovod smo obezbijedili 100.000 KM, a do kraja godine ćemo nastojati da zatvorimo konstrukciju od 300.000 KM kako bi stanovnici ovog kraja konačno dobili vodovod“, zaključio je Čordaš.\n„Asfaltiranjem ova dva puta u mjesnoj zajednici Zabrđe i stambenim zbrinjavanjem većeg broja povratnika znatno smo unaprijedili život raseljenih lica, a u planu je da do kraja godine završimo elektrifikaciju stambenih jedinica u naselju Bilice, za čiju namjenu je izdvojeno 65.000 KM“, istakao je Sakan i dodao da će na ovaj način biti omogućeno priključenje na niskonaponsku elektro-mrežu za određen broj povratničkih domova.\nPoljoprivrednici iz Kotor Varoša idu na sajam u Novi Sad\nKOTOR VAROŠ, 19. MAJA – Iz kotorvaroškog kraja 50 poljoprivrednika otputovaće večeras na 85. Međunarodni sajam poljoprivede koji se održava u Novom Sadu.\nOdlazak poljoprivrednika organizuje opštinska uprava, koja je obezbijedila besplatan prevoz za sve zainteresovane poljoprivrednike.\nCijena sajamske ulaznice iznosi 10 KM. Polazak autobusa je planiran u večernjim časovima, a tokom sutrašnjeg dana je predviđen obilazak sajma i povratak. S obzirom da nije planirano putovanje kroz Hrvatsku poljoprivrednicima nije potreban pasoš, tako da mogu da putuju samo sa ličnom kartom.\nBiće to prilika da se kotorvaroški poljoprivrednici na ovoj prestižnoj sajamskoj manifestaciji upoznaju sa novim dostignućima u oblasti poljoprivrede i da razmijene iskusta sa poljoprivrednicima iz regiona.\nNa Međunarodnom sajmu poljoprivrede nastupa 1.500 izlagača iz 30 zemalja, a predstavljeni su proizvodi i usluge u oblasti poljoprivrede iz 60 zemalja.\nOvogodišnji partner sajma je Francuska, koja je i najveća poljoprivedna sila u Evropi.\nBEOGRAD, 25. APRILA – Grad Doboj i opštine Laktaši, Kotor Varoš i Gradiška dobili su u Beogradu, na svečanosti koju je organizovala Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED), sertifikate o povoljnom poslovnom okruženju BFC SEE.\nPrioritet – infrastrukturni objekti\nKOTOR VAROŠ, 24. APRILA – Načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan izjavio je Srni da je ova lokalna zajednica realizovala projekat “Sanacija i rekonstrukcija gradske vodovodne mreže i proširenja kanalizacione mreže” vrijednosti 4.000.000 KM.\nOn je dodao da je ukupno zamijenjeno 20 kilometara podzemnih instalacija vodovoda u svim ulicama na području opštine.\n“Ovaj projekat kreiran je za potrebe građana i cilj je da obezbijedi dobar i kvalitetan izvor vode, te uredi kanalizacione sisteme“, rekao je Sakan i dodao da je opština takođe izdvojila i 30.000 KM budžetskih sredstava za rješavanje problema oborinske i fekalne kanalizacije na desnoj obali rijeke Vrbanje.\nSanacija postojećeg objekta i izgradnja novog bloka Doma zdravlja “Sveti Pantelejmon”, asfaltiranje pristupne ulice i uređenje kompletnog kruga ove ustanove, kaže on, najvažniji su infrastrukturni projekti realizovani u 2017. godini.\n“Uporedo sa izgradnjom novog bloka Doma zdravlja radilo se i na asfaltiranju pristupne ulice i uređenju kompletnog kruga ove ustanove, za čiju namjenu je opština izdvojila 95.000 KM“, naglasio je Sakan.\nOn je najavio da će opština Kotor Varoš u ovoj godini izvršiti modernizaciju i sanaciju lokalnih puteva na 13 lokacija.\n“Shodno planu utroška za realizaciju infrastrukturnih projekata planirano je da na području opštine bude asfaltirano oko tri kilometra lokalnih puteva u vrijednosti 350.000 KM“, kaže Sakan.\nOn je naveo da je okončano asfaltiranje prve dionice puta Kotor Varoš-Kneževo, a očekuje se da pomenuti regionalni put bude u potpunosti završen ove godine.\n“Osim četiri mosta u naseljima Kotor, Kruševo Brdo, Lauši i Šibovi sanirano je i šest klizišta i propusta na području opštine Kotor Varoš“, naveo je Sakan.\nZa dogradnju prostorije za vrtićku grupu iz budžeta opštine su izdvojena sredstva u iznosu od 54.000 KM. U vrtiću trenutno boravi 149 mališana, a proširenjem kapaciteta formiraće se šest vaspitnih grupa od čega će biti dvije jasličke.\nOn ističe da je za stipendiranje studenata i đaka izdvojeno 80.000 KM, a za zapošljavanje pripravnika 100.000 KM.\nDobijanjem BFC sertifikata Kotor Varoš je postao i zvanično opština sa povoljnim poslovnim okruženjem.\nNastavlja se sanacija gradskog kupališta\nKOTOR VAROŠ, 24. APRILA – Načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan potpisao je danas sa predstavnicima Razvojnog programa Ujedinjenih nacija (UNDP) ugovor o realizaciji projekta „Osiguranje kosine obale rijeke Vrbanje“.\nProjekat podrazumijeva sanaciju gornjeg dijela gradskog kupališta „Bjeline“, koji je oštećen tokom majskih poplava 2014. godine.\n„Projekat je vrijedan 100.000 KM, uz učešće opštine od 30 odsto u samoj realizaciji. Na ovaj način bi u potupnosti sanirali oštećenja na pješačkoj stazi“, naglasio je načelnik Sakan.\nPredstavnici UNDP-a su istakli da će odabrani projekat biti realizovan u okviru projekta „Integracija klimatskih promjena u smanjenje rizika od poplava u slivu rijeke Vrbas“.\nOvaj projekat se nadovezuje na nedavno završene radove na obali Vrbanje u okviru kojih je postavljena gabionska obaloutvrda u dužini od 150 metara, kao i na postavljanju obaloutvrde na samom kupalištu.\n100.000 KM za izgradnju vodovoda prema Zabrđu\nSARAJEVO, 19. APRILA – Načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan potpisao je danas u Sarajevu sporazum sa Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice BiH na osnovu kojeg će biti odobreno 100.000 KM za izgradnju vodovoda prema Zabrđu.\n„Odobren nam je samo projekat za vodovod prema Zabrđu, ali smo dobili maksimalni iznos od 100.000 KM. Taj novac iskoristićemo za jednu fazu izgradnje pomenutog vodovoda i uvjereni smo da ćemo i kroz druge projekte i donacije obezbijediti neophodna sredstva“, poručio je Sakan.\nNedavno je otvoren i novi javni poziv lokalnim zajednicama vrijedan 2,22 miliona KM. Za infrastrukturne projekte je namijenjeno 1.520.000 KM, a za elektrifikaciju 700.000 KM.\n„Aplicirali smo i na taj javni poziv, koji će biti zatvoren 26. aprila i nadam se da ćemo dobiti sredstva. Do kraja godine trebalo bi da bude raspisan još jedan javni poziv i pokušaćemo da i njega iskoristimo“, zaključio je Sakan\n350.000 KM za sanaciju lokalnih puteva\nKOTOR VAROŠ, 16. APRILA – Načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan obišao je danas više lokacija na kojima su u toku radovi na modernizaciji i sanaciji lokalnih puteva.\nRadovi teku predviđenom dinamikom i ubrzo će biti asfaltiran put u naselju Baština u dužini od 200 metara, lokalni put Raštani – Bojići u dužini od 185 metara, kao i put prema groblju u Raštanima u mjesnoj zajednici Maslovare.\nTakođe, u toku su radovi na modernizaciji puta u Savićima i u mjesnoj zajednici Vagani prema Zaselju.\nZa sanaciju i opremanje Narodne biblioteke 30.000 KM\nKOTOR VAROŠ, 10. APRILA – Narodna biblioteka Kotor Varoš počela je sa realizacijom projekta vrijednog 30.000 KM, koji joj je odobrilo Ministarstvo civilnih poslova BiH u okviru granta za sufinansiranje ustanova kulture u BiH za 2017. godinu.\nProjektom je planirana adaptacija kompletnog dječijeg odjeljenja, što uključuje ugradnju novih polica, zamjenu stolarije u odjeljenju za djecu i dječijem izložbenom prostoru, nabavka polica sa staklenim vratima i računarske opreme.\nDirektor Narodne biblioteke Kotor Varoš Bojana Vasić rekla je Srni da je u prvoj fazi planirana zamjena stolarije i renoviranje unutrašnjosti ove ustanove.\n“Sredstvima koja smo dobili za ovaj projekat renoviraćemo unutrašnjost biblioteke i zamijeniti stare i dotrajale police u dječijem odjeljenju, a konačno ćemo opremiti kutak za čitaonicu, gdje će studenti i učenici moći nesmetano da uče i rade na računaru“, istakla je Vasićeva.\nSanacija unutrašnjosti Narodne biblioteke Kotor Varoš je počela prije deset dana, a završetak svih radova planiran je krajem juna.\nPriznanja za kotorvaroške privrednike\nBANjA LUKA, 28. MARTA – Na tradicionalnoj manifestaciji „Izbor najuspješnijih u privredi Srpske“, koju je sinoć u Banskom dvoru organizovala Privredna komora RS, značajna priznanja su dobila tri kotorvaroška privredna preduzeća.\nPreduzeća koja su u prošloj godini imala značajnu investiciju i doprinijela zapošljavanju su „Sim tehnik“ i „Dermal“, a kompaniji „Fagus“ je pripalo posebno priznanje za uspješno organizovanje grupacije i razvoj novih proizvodnih programa u proteklih 25 godina, čime je ova kompanija svrstana među najveće izvoznike.\nManifestaciji „Izbor najuspješnijih u privredi Srpske“ prisustvovao je i načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan, koji je naglasio da je u ovoj lokalnoj zajednici prisutna tendencija konstantnog razvoja i napretka.\n„Zahvaljujući privrednicima i njihovoj namjeri da proširuju svoje proizvodne pogone, s ponosom možemo reći da je Kotor Varoš opština koja ima viziju i konkretna zapošljavanja u industriji, uz naglasak na veliki izvoz, što je i orijentacija ukupne ekonomije Republike Srpske“, istakao je Sakan\nKOTOR VAROŠ, 9. SEPTEMBRA – Na današnjoj redovnoj sjednici Privred...\nKOTOR VAROŠ, 9. SEPTEMBRA – Načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko...


Popularna aplikacija dostupna na HUAWEI APPGALLERY | Tech Lifestyle\nPočetna Aplikacije Popularna aplikacija dostupna na HUAWEI APPGALLERY\nKompanija Huawei konstantno radi na unapređenju korisničkog iskustva, te zbog toga svakim novim uređajem teži da nadmaši sopstvene granice.\nPored uređaja, kompanija svakodnevno radi na i proširivanju HMS platforme, kao i dodavanju novih aplikacija u Huawei AppGallery – zvaničnu prodavnicu aplikacija.\nUpravo zbog toga, AppGallery broji više od 80.000 dostupnih aplikacija, a jedna od njih je i popularna aplikacija Donesi!\nDodavanjem popularne aplikacije za poručivanje hrane, kompanija je korisnicima Huawei pametnih uređaja sa HMS platformom omogućila da za svega nekoliko klikova naprave porudžbinu iz svog omiljenog restorana.\nPutem Donesi aplikacije, korisnicima mogu da jednostavno, brzo i bezbedno poruče omiljenu slanu ili slatku hranu, koja će za veoma kratko vreme biti dostavljena na njihov kućni prag.\nKompanija Donesi posluje u okviru Delivery Hero grupe, internacionalne kompanije sa sedištem u Berlinu.\nReč je o svetskom lideru u ovoj industriji.\nPored velikog broja globalnih aplikacija, konstantno se dodaju i lokalne, kako bi upravo korisnici u Srbiji pronašli i uživali u što više domaćih sadržaja.\nMeđu domaćim aplikacijama na AppGallery, nalaze se mobilni operatori, aplikacije medijskih portala, televizija i radija, banaka, kao i razne domaće prodavnice za online kupovinu.\nPrethodni članakKako voziti ATV: 10 saveta i trikova\nSledeći članakSaveti za održavanje atv vozila – Pobrinite se da vaš atv bude bezbedan i da radi besprekorno još mnogo godina


Šta se valja iza omikrona?\nAlfa, beta, gama, delta, pa omikron. Svaki put kada se svet ponadao kraju pandemije, pojavio se novi tip korona virusa. Verovatno je da će Sars-CoV2 još da mutira, jer to je ono što virusi rade. Šta će biti, može samo da se nagađa, kaže predsednik nemačkog društva virusologa Ralf Bartenšlager.\n"Iskustvo pokazuje da prilagođavanjem domaćinu virus po pravilu gubi na patogenosti," rekao je Bartenšlager agenciji dpa.\nJednostavno, to znači da novije mutacije virusa uglavnom izazivaju slabije oboljenje, mada nipošto ne i da prestaju da izazivaju bolest.\nTako i omikron - znatno se lakše prenosi od delte, ali izgleda da izaziva blaži oblik kovida, navodi Bartenšlager.\nRihard Ner sa Univerziteta Bazel, međutim, naglašava da nema dokazive korelacije između težine bolesti koju virus izaziva i sposobnosti prenosa infekcije.\nOno što jeste skoro izvesno je da će korona virus ponovo mutirati, posebno ako se posmatra dugoročno, kaže Bartenšlager. Virus će na kraju sigurno preći u endemski oblik i "zadržati se među ljudima."\nKorona virus sada dospeva pod pritisak prirodne selekcije, jer treba da pronađe način da preživi u široko, što vakcinom što prirodno imunizovanoj populaciji, ocenjuje Klaus Iberla sa Instituta za virusologiju Univerzitetske klinike Erlangen.\nDakle, virus će morati da pronalazi ključ za infekciju domaćina, odnosno sada sve zaštićenijih ljudi.\n"Prema tome, za očekivati je da će se pojaviti varijante koje probijaju imunitet," rekao je.\nZnačajnija sposobnost probijanja imune zaštite može da igra ulogu u širenju podvarijante omikrona BA.2.\n"U pojedinim zemljama primetan je rast udela BA.2 i pretpostavljamo da je ta podvarijanta sposobnija da se prenosi od BA.1", rekla je za dpa Sandra Cisek, direktorka Instituta za medicinsku virusologiju Univerzitetske klinike Frankfurt.\nPored superiorne prenosivosti, moguće je da BA.2 ima ključ za probijanje imuniteta, prirodnog i vakcinalnog, i da će inficirati sve više ljudi, rekla je. S druge strane, i takav imunitet može da zaštiti čoveka od težih oblika oboljenja.\nNer smatra da je moguć i povratak delte.\n"Delta je visokoinfektivna varijanta koja, razgradnjom imuniteta stanovništva, može ponovo da preuzme primat od omikrona", rekao je on u intervjuu koji je objavio bazelski univerzitet.\nNaravno, zamisliva je i nova mutacija, nepoznatih osobina.\n"Zato moramo da pratimo razvoj i nastanak novih varijanti virusa, da ih na vreme otkrijemo i da razumemo sa čim se suočavamo, umesto da nas neki novi talas zatekne nespremne", kaže Ner.\nHoće li buduće varijante korona virusa biti više ili manje opasne od dosadašnjih? To niko ozbiljan neće da nagađa, rekao je Iberla.\n"Prenosivost kroz stanovništvo i ’opasnost’ po zaražene su dve odvojene osobine virusa, i svaka može da se razvija nezavisno od one druge", rekao je.


Američki stručnjaci otkrili su da iako nivo subjektivnog osećaja blagostanja u početku raste sa povećanjem slobodnog vremena, to ne znači da će više slobodnog vremena doneti veći osećaj zadovoljstva.\nPročitajte još: Psiholozi tvrde da deluje: Ovo je rečenica koja privlači NOVAC, i treba je izgovarati SVAKOGA DANA\nJedno istraživanje bila je anketa o korišćenju vremena u SAD, koja je sprovedena 2012. i 2013. godine i učesnici su navodili detaljno šta su radili u protekla 24 sata. Nakon analize stavova o tome koje se aktivnosti „računaju“ kao slobodno vreme, a zatim vreme koje učesnici provode u tim aktivnostima, istraživački tim je utvrdio da, iako subjektivan osećaj blagostanja raste sa količinom slobodnog vremena, taj efekat traje dva sata, ali počne da opada kada pređe pet sati tokom dana.\nAnketa o korišćenju vremena potvrdila je da je važan i način na koji ljudi provode svoje slobodno vreme. Obilje vremena provedenog u samostalnim i neproizvodnim aktivnostima imalo je negativan učinak na osećaj blagostanja, dok vreme potrošeno na socijalizaciju ili produktivne aktivnosti nije.\nU oba slučaja, od učesnika se tražilo da zamisle unapred određeni period slobodnog vremena i šta bi radili s njim, pri čemu je jedna anketa posebno razmatrala da li je vreme potrošeno na smislene i produktivne aktivnosti, ili „bačeno".\nAutori studije navode da je zaključak da ljudi koji smatraju da imaju premalo slobodnog vremena ne bi trebalo da odbace sve svoje obaveze, već bi umesto toga trebalo da pokušaju da pronađu nekoliko slobodnih sati dnevno. U međuvremenu, oni sa praznim rasporedom treba da pokušaju da pronađu aktivnosti koje će imati svrhu, bilo da je reč o druženju sa porodicom, prijateljima, komšijama ili nekim produktivnim zanimacijama.\nPročitajte još: DVA bitna razloga zbog kojih treba popiti ŠOLJU MLEKA pred SPAVANJE\ntrošenje slobodnog vremena


Jevtić: Srpska lista ne odustaje od ZSO - Studio B\nJevtić: Srpska lista ne odustaje od ZSO Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 16. 03. 2017. 19:48:59\nOn je na tribini Centra za međunarodnu javnu politiku „Izgledi i perspektive ZSO“ na Fakultetu za diplomatiju i bezbednost rekao da je to stav političkih predstavnika Srba na KIM.\n„Verujemo da će ZSO pomoći da se problemi resavaju u okolnostima koje nisu lake na Kosovu“, rekao je Jevtić.\nPrema njegovim rečima, postoji opstrukcija od strane kosovskih Albanaca kad se radi o formiranju ZSO, a opozicija je lošom atmosferom u parlamentu i na ulicama uticala da se trenutno taj proces izbaci iz prištinskih institucija.\nJevtić je objasnio da postoje dva sporazuma o Zajednici srpskih opština, navodeći da je prvi potpisan pre četiri godine i odnosi se na normalizaciju odnosa i formiranje te zajednice, a drugi precizira načine, rokove i korake za to.\nVlada Kosova je u skladu sa drugim sporazumom trebalo da usvoji dekret koji bi omogućio da se formira ZSO, kaže Jevtić i dodaje da se to još uvek nije desilo jer je bivša predsednica Atifete Jahjaga poslala Ustavnom sudu sporazum iz Brisela na mišljenje što nije bilo predviđeno dogovorom.\nPoslanica „Nova Srbija za spas Srbije“ Sanda Rašković Ivić ocenila je na tribini da odnosi između Beograda i Prištine nisu dobri, a da je Briselski sporazum smišljen kao zamena za institucije Srbije na KiM.\n„Kada izvučete institucije Srbije sa KiM otvorili ste vrata svim mogućim pritiscima albanske strane na Srbiju, koja doživljava svoj vrhunac jučerašnjim preknjižavanjem imovine Srbije“, rekla je ona.\nBivši šef pregovaračkog tima Borko Stefanović kaže da nijedan dijalog nije jednostavan, naročito sa nekim ko ima suprotne interese.\n„Nikada nisam govorio negativno ni o takozvanom Briselskom sporazumu, ni o dijalogu koji je vodila vlada Vucicć-Dačić, Dačić-Vučić, zato što znam da to uopšte nije jednostavno“, rekao je Stefanović.\nNa ocene da dijalog treba ukinuti, Stefanović odgovara: „Ako nema dijaloga na Zapadnom Balkanu, onda govori oružje“.


Od ukupno 16 trofeja, čak 15 ih je osvojio u ovoj deceniji, daleko više od svojih najvećih rivala, Švajcarca Rogera Federera i Španca Rafaela Nadala\nSpecijalizovani teniski portal tennis.com izabrao je Novaka Ðokovića za najboljeg tenisera u protekloj deceniji.\nKako je navedeno, teniser iz Srbije je 2011. godine prvi put postao prvi teniser svijeta, a te godine je osvojio tri Grand Slam trofeja, prenosi Tanjug.\nOd ukupno 16 trofeja, čak 15 ih je osvojio u ovoj deceniji, daleko više od svojih najvećih rivala, Švajcarca Rogera Federera i Španca Rafaela Nadala.\nÐoković je svoju dominaciju pokazao tokom 2015. i polovinom 2016. godine, kada je vezao titule na sva četiri Grand Slama i postao prvi teniser od Roda Lavera kojem je to pošlo za rukom.\nKao još jedan upečatljiv trenutak iz Ðokovićeve karijere portal navodi ovogodišnje finale Wimbleodana, kada je u pet setova uspio da pobijedi Rogera Federera, prenosi Al Jazeera.\nOve decenije Ðoković na Grand Slamovima ima učinak od 216 pobjeda i 24 poraza, a ukupno na svim turnirima 627 pobjeda i 100 poraza.


Paneta: 33 hiljade vojnika povučeno\nU Avganiatanu ostalo 68 hiljada vojnika, kao pre dodatnog pojačanje pre dve godine, potvrdio američki sekretar za odbranu\nAmerički sekretar za odbranu Lion Paneta (levo) u društvu svog kolege sa Novog Zelanda Džonatana Kolmena u Oklendu\nSvi američki vojnici koji su upućeni u Avganistan pre dve godine u okviru dodatnog pojačanja - njih ukupno 33 hiljada - napustili su tu zemlju.\nAmerički sekretar za odbranu Lion Paneta potvrdio je vest o njihovom povlačenju tokom današnje zvanične posete Novom Zelandu.\nGovoreći na konferenciji za novinare u Oklandu, Paneta je odao priznanje američkim snagama rekavši da su ostvarile svoj cilj, zaustavile zamah Talibana i pružile pomoć u izgradnji avganistanske armije.\nBroj američkih vojnika u Avganistanu sada iznosi 68 hiljada, što je bio i nivo pre pomenutog pojačanja.\nAmerički zvaničniici navode da će svi američki vojnici napustiti Avganistan 2014. godine. Međutim, mnogi izražavaju zabrinutost zbog toga što se povlačenje američkih snaga podudarilo sa sve većim brojem napada na međunarodne snage od strane pripadnika avganistanske vojske i policije.\nPoseta sekretara Panete Novom Zelandu inače je deo njegove turneje po azijsko-pacifičkom regionu i ima za cilj da obnovi dugo suspendovane vojne veze sa tom nekada savezničkom zemljom.


Brend Merix, po peti put dobitnik nagrade Moj izbor\nDodaj u moja kolekcija1045436 standard HKPressrelease\nZahvaljujući akciji „Moj izbor“, potrošači u Srbiji su i ove godine izabrali najbolje domaće proizvode i brendove. Brend Merix dobitnik je nagrade „Moj izbor 2020“, u kategoriji „Kozmetika i sredstva za higijenu“.\nAkciju po deseti, jubilarni put organizuje udruženje „Moja Srbija“ sa ciljem podsticanja razvoja domaće proizvodnje i poboljšanja kvalliteta robe i usluga u Srbiji.\nSa tradicijom dužom od 35 godina, brend Merix je danas pod okriljem kompanije Henkel i predstavlja značajno nasleđe čuvene kruševačke fabrike Merima. Brend Merix zauzima posebno mesto u domaćinstvima širom Srbije, čemu svedoče brojna priznanja potrošača i stručne javnosti. Performanse proizvoda, bogato iskustvo, posvećenost kupcima i okrenutost ka inovacijama čine vrednosti koje brendu Merix omogućavaju prepoznatljivu poziciju na tržištu.\nTradicionalno i ove godine akciju je podržao Grad Beograd, a pomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović ovim povodom je izjavio: „Beograd je veliko tržište i nama je drago da domaći brendovi i proizvođači mogu da budu konkurentni, da doprinose rastu bruto društvenog proizvoda, zapošljavaju nove ljude i utiču na opšti boljitak. Nagradu potrošača nije lako osvojiti, jer se bira isključivo srcem, ali je to istovremeno i najizazovniji i najslađi zadatak. Zato je pečat priznanja ’Moj izbor’ dokaz pravog kvaliteta,“\nPriznanje "Moj izbor" jedinstveno je po tome što se dodeljuje isključivo na osnovu glasova potrošača. Osnovni uslov da neki proizvod bude nominovan jeste da je domaćeg porekla, bez obzira na strukturu vlasništva firme koja ga proizvodi. Ove godine, u konkurenciji za nagradu našlo se oko 1000 domaćih proizvoda i brendova u 27 kategorija. Tokom deset godina, koliko traje akcija, naklonost potrošača i nagradu "Moj izbor" osvojile su ukupno 43 kompanije u Srbiji sa svojih 47 brendova.\nmsword Saopštenje za javnost  (565 KB) 1045438 standard HKDownload\nVisoko (311.81 KB)\nDodaj u moja kolekcija1045440 download HKPicture\nVisoko (4.33 MB)\nNisko (116.74 KB)\nDodaj u moja kolekcija1045444 download HKPicture


Prvo javno-privatno partnerstvo za isporuku toplotne energije za objekte javne namene u Srbiji, ugovoreno je u Pirotu. Grad i kompanija GGE ESCO potpisali su ugovor o zameni kotlova na lož ulje kotlovima na biomasu za grejanje 4 škole u tom mestu.\nVrednost posla je 80 miliona dinara. Očekuje se da grejanje na biomasu počne već sledeće grejne sezone. Pirot je za grejanje mlekarske škole „Dr Obren Pejić“ i osnovnih škola „Sveti Sava“, „Dušan Radović“ i „8. septembar“ do sada godišnje izdvajao 32 miliona dinara, dok bi prelaskom na biomasu i unapređenjem efikasnosti sistema taj izdatak iznosio 20 miliona.\nPrema uslovima ugovora, GGE ESCO će isporučivati toplotnu energiju narednih 15 godina. Ta kompanija će najpre kompletno remontovati postojeći grejni sistem, a zatim instalirati nove ekološke i efikasne kotlove na biomasu koji će zameniti stare na lož-ulje. Svaka škola će dobiti dva kotla čime će biti obezbeđena neprekinuta isporuka toplotne energije, u slučaju da se jedan od njih pokvari.\nGGE ESCO će biti odgovoran za održavanje i popravke grejnog sistema. Procenjuje se da će ovom modernizacijom godišnja emisija ugljen-dioksida biti smanjena za 420.000 tona.\nJPP je dobitna kombinacija i za javnog i za privatnog partnera\nGradonačelnik Pirota Vladan Vasić smatra da je postignuti dogovor povoljan za Grad, jer je privatni partner obavezan da obezbedi 80 miliona dinara za modernizaciju sistema: „Obaveza javnog partnera je da, osim urednog plaćanja isporuke toplotne energije, omogući da se ova investicija uradi i da u narednom periodu imamo bolje grejanje u školama po cenama koje su trenutno niže od cena koje bi plaćali Toplani za grejanje”.\nPrema Vasićevim rečima, ovo će biti prvi projekat energetske efikasnosti. On je najavio da očekuje da se do kraja godine postigne dogovor i o javno-privatnom partnerstvu za javnu rasvetu. Gradonačelnik Pirota je u intervjuu za Balkan Green Energy News rekao da je taj grad na dobrom putu da u najskorije vreme dostigne sve ekološke standarde Evropske Unije.\nU ime kompanije GGE ESCO doo iz Beograda, ugovor je potpisala direktorka Ankica Barbulov. Ona je istakla da će se korišćenjem biomase u novim kotlovima postići značajne uštede: „Kilovat sati isporučene toplotne energije biće do 30 posto jeftiniji u zavisnosti od nivoa zastarelosti opreme u ovim školama. Mislim da je uvođenje JPP-a u sektoru energetike jako važno za Srbiju jer se decenijama nije ulagalo u energetsku infrastrukturu. Javni sektor treba da iskoristi mogućnost da se privatni kapital angažuje, da se poboljša kvalitet usluga i da se koriste obnovljivi izvori energije“.\nAnkica Barbulov kaže da će se za grejanje škola koristiti drvna sečka iz okoline Pirota. Za taj posao će se angažovati ljudi koji će proizvoditi i dopremati sečku, kao i podizvođači iz tog grada.\nTagovi: biomasa, energetska efikasnost, grejanje, JPP, toplotna energija\nPočetna » Vesti » Energetska efikasnost » Prvo javno-privatno partnerstvo za isporuku toplotne energije u Srbiji


Ekonomija Arhiva - Stranica 575 od 783 - Biznis i Finansije\nProduktna berza: Biće dosta tržišnih viškova\nby bifadmin 15. maja 2015.\nTržište žitarica i uljarica je i dalje u padu. Najnovije prognoze svetskih bilansa najavljuju manju proizvodnju nego prošle godine, ali i dalje će to biti proizvodnja koja će nadmašiti potrošnju, pa će zalihe i dalje rasti. Slična situacija je i u Srbiji. Ne baš idealni vremenski uslovi ne obećavaju prinose kao prošle godine, ali i dalje očekivanja idu u pravcu relativno dobrih prinosa i velikih tržišnih viškova. Sve to je uzrok daljem padu cena, koji je u protekloj nedelji bio izražen kod svih roba kojim se trgovalo na novosadskoj berzi. Promet od 544 tona robe za 27,48% je manji u odnosu na prethodnu nedelju, dok je finsnaijska vrednost prometa iznosila 12.065.366 dinara, što je pad u odnosu na isti podatak iz prethodne nedelje za 46,19%.\nTržište pšenice je bilo najaktivnije. Silosi se polako pripremaju za prijem nove pšenice, pa je i ponuda bez obzira na relativno nisku cenu bila raspoložena za trgovanje, što je rezultiralo podatkom da je ova roba predstavljala tri četvrtine ukupnog prometa na “Produktnoj berzi” u Novom Sadu. Cena hlebnog zrna je od početnih 19,40 din/kg bez PDV, na kraju nedelje kotirala na nivou od 19,20 din/kg. Prosečna cena trgovanja od 21,24 din/kg ( 19,31 bez PDV) , za 0,19% je niža u odnosu na prosečnu cenu trgovanja u prethodnoj nedelji.\nBez obzira na sporadična blaga cenovna pomeranja kukuruza na više na svetskom tržištu, ta okolnost nije bitnije uticala na dešavanja na našem tržištu. Naprotiv, cena ove robe na našem tržištu je u padu i to za 1,96%, što za vremenski period od nedelju dana nije malo. Prosečna cena trgovanja je iznosila 16,50 din/kg ( 15,00 din/kg bez PDV).\nSoja svojim redovnim prisusutvom na berzanskom tržištu svakako daje osnov za relevantne zaključke o dešavanjima na ovom tržištu. Cena od 44,77 din/kg ( 40,70 bez PDV), je za neznatnih 0,14% niža nego prethodne nedelje, ali podatak da je u odnosu na cenu u istom periodu prošle godine cena manja za 45,22%, jasno govori da je soja jedan od najvećih tržišnih gubitnika iz sektora roba primarnog agrara. Procena relevantnih svetskih tržišnih analitičara o rekordnom rastu potrošnje u narednoj ekonomskoj godini, tržište soje i dalje svrstava u kategoriju naglašeno konjukturnih tržišta.\nOd ostalih roba na berzi se trgovalo jopš i suncokretovom sačmom sa 33% proteina po prosečnoj ceni od 27,60 din/kg ( 23,00 bez PDV).\nIza nas je još jedan nedeljni period, izuzetno skromne aktivnosti na domaćem robno-berzanskom tržištu.\nSituacija, na tržištu pšenice je nepromenjena sa stanovišta cenovne stabilnosti. Istovremeno, pad interesovanja na strani tražnje na tržištu kukuruza, doveo je do daljeg pada cene žutog zrna. Radna nedelja startovala je cenom kukuruza od 15,20 din/kg, bez PDV-a, da bi se do kraja nedelje cena spustila na nivo od 15,00 din/kg, bez PDV-a, koliko je, podsećamo, bila poslednja registrovana cena još na početku ove kalendarske godine.\nDalji pad cene kukukruza direktno je prouzrokovao da PRODEX zabeleži još jedan nedeljni pad indeksne vrednosti. Na današnji dan ovaj indeks beleži vrednost od 203,97 indeksnih poena, što je za 0,68 indeksnih poena manje nego prošlog petka.\nPočetak nedelje je obeležen iščekivanjem najnovijeg izveštaja američkog Ministarstva poljoprivrede, koji nije doneo nikakva iznenađenja, pa je samim ti i tržište ostalo dosta stabilno. Nagli skok cene fjučersa na pšenicu je zabeležen juče, do kog je došlo usled pokrivanja kratkih pozicija od strane fondova čija je prodajna pozicija dotakla rekordni nivo.\nJulski fjučers na pšenicu je u poslednjih nedelju dana na čikaškoj berzi poskupeo za 8,81%, dok je fjučers na kukuruz skuplji za 1,83%.\nZa razliku od tržišta žitarica, fjučersi na tržištu soje su zabeležili cenovni pad. Soja sa isporukom u julu je jeftinija za 1,85%, dok je sojina sačma jeftinija za 3,88%.\nCena pšenice je juče na Euronext-u skočila prateći kretanje na čikaškoj berzi. Prema podacima Fracuskog Agrimera, zalihe pšenice su nepromenjene u odnosu na prethodni mesec i iznose 3,6 mil. t, kao i zalihe kukuruza koje su na nivou od 3,8 mil. tona. Pšenica je u Parizu, u odnosu na kraj prošle nedelje, skuplja za 2,03%, dok je u Budimpešti pojeftinila za 2,11%. Kukuruz je u Parizu jeftiniji za 0,16%, a u Budimpešti 2,51%.\n15. maja 2015. 0 komentar\nEBRD snizila prognozu rasta Srbije\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) snizila je danas procenu rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije u 2015. godini sa 0,5 na 0,3 odsto, dok se u 2016. godini očekuje ubrzanje rasta na 1,8 odsto.\nPrema Izveštaju EBRD o ekonomskim izgledima u regionu, ekonomska situacija u Srbiji u prošloj godini bila je izazovna, dodatno otežana poplavama, što je gurnulo srpsku ekonomiju nazad u recesiju sa padom BDP od 1,8 odsto.\nNajvažniji privredni sektori, uključujući proizvodnju struje i rudarstvo, bili su u velikoj meri pogođeni poplavama, što je presudno doprinelo padu BDP Srbije u 2014. godini.\nPočetna mere fiskalne štednje, obavezne u okviru novog programa Srbije sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF), snizile su domaću tražnju i u 2015. godini, ali će popuštanje monetarne politike i niska osnovici iz 2014. u pomoći oživljavanju rasta BDP u ovoj godini, ocenili su analitičari EBRD.\n“Očekujemo skromni opravak u 2015, sa rastom BDP od 0,3 odsto, a ubrzanje ekonomskog rasta na nešto ispod dva odsto u narednoj godini zahvaljujuću uspešnoj primeni makroekonomskog programa, daljem popuštanju monetarne politike i poboljšanjima uslova poslovanja”, navodi EBRD.\nAnalitičari EBRD očekuju i ubrzanje realizacije glavnih infrastrukturnih projekata u Srbiji.\nMMF je ove sedmice popravio projekciju ekonomskog rasta Srbije sa minus 0,5 na nula, dok iz Vlade Srbije očekuju blagi rast BDP u ovoj godni i pored toga što je budžet napravljen uz projekciju pada BDP od 0,5 odsto u 2015.\nDo kraja godine jeftiniji gas za komercijalne kupce\nby bifadmin 14. maja 2015.\nU Srbiji će do kraja godine najverovatnije doći do smanjenja cene prirodnog gasa za komercijalne kupce, najavio je direktor “Srbijagasa” Dušan Bajatović. Do tog sniženja će doći ako se nastavi aktuelni trend pada cena nafte, rekao je Bajatović novinarima na štandu “Srbijagasa” na Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu.\nOn je dodao da se očekuje i pad cena gasa na berzama na oko 220 USD za 1.000 kubika u trećem i četvrtom kvartalu ove godine što će, kako je pojasnio, biti dobro za državu Srbuju, jer će dati manje deviza za kupovinu gasa koji uvozimo.\nBajatović je istakao da prema aranžmanu sa MMF-om više neće biti nikakve državne pomoći ni za “Srbijagas”, ni za EPS.\n“Zahvaljujući prošlogodišnjem kreditu od 200 mil USD kojim je praktično plaćen stari dug, ove godine dosta dobro pratimo isporuke gasa, a možda će biti mali problem tekuće likvidnosti za punjenje skladišta u Banatskom dvoru, ali mislim da ćemo sa našim prijateljima iz “Gazprom”-a to rešiti”, istakao je Bajatović.\nGovoreći o najvećim potrošačima gasa u Srbiji, Bajatović je rekao da se značajno popravila situacija u “Azotari Pančevo”, istakavši da veruje da to preduzeće neće imati veliki gubitak u prvom kvartalu ove godine i da će, ako dođe do gubitka, to biti “ispeglano” iz poslovanja “Srbijagasa”.\nDugovanje “Železare” je zamrznuto i ona je od 1. februara počela da plaća svoje tekuće obaveze, a za MSK se gas i dalje ne isporučuje, rekao je Bajatović i dodao da se za “Petrohemiju” traži način plaćanja kroz kompenzaciju robom koju “Petrohemija” proizvodi za potrebe “Srbijagasa”.\n14. maja 2015. 0 komentar\nNova regionalna direktorka Nestlé Adriatic\nJana Mikailova (Yana Mikhailova) imenovana je za novu regionalnu direktorku kompanije Nestlé Adriatic, zamenivši Ansgara Bornemana, koji je uspešno vodio poslovanje ove kompanije od januara 2013. godine. Borneman će biti generalni direktor kompanije Nestlé za Ukrajinu i Moldaviju.\nJana Mikailova pridružila se kompaniji Nestlé 1996. godine, kada je imenovana za regionalnu direktorku prodaje kompanije Nestlé Rusija. Od 2000. godine, bila je na različitim pozicijama u marketingu konditorskih proizvoda, a aprila 2004. unapređena je u direktorku marketinga Nestlé konditorskog poslovanja u Rusiji.\nNastavak karijere doneo joj je napredovanje do pozicije regionalne direktorke Nestlé Purina Petcare u Rusiji, Ukrajini i Zajednici nezavisnih država (ZND).\nSeptembra 2012. godine, g-đa Mikailova preuzela je vođenje poslova kompanije Nestlé za Ukrajinu i Moldaviju gde je značajno doprinela razvoju tržišta Ukrajine i Moldavije, postižući konstantan rast tokom proteklih nekoliko godina.\nRast profita grupacije Intesa Sanpaolo\nU prvom kvartalu godine bankarska grupacija Intesa Sanpaolo je ostvarila snažan napredak na planu profitabilnosti premašivši ciljeve postavljene u Biznis planu za period 2014-2017. godine.\n„Odlični rezultati u prvom kvartalu daju nam snažnu polaznu osnovu ove godine i odražavaju ulogu koju Intesa Sanpaolo ima u oporavku Italije. Ovaj učinak stavlja Grupu na sam vrh evropske lestvice u pogledu rasta prihoda i snage kapitala, a za njega su zaslužni svi zaposleni, od kojih svaki uspešno sprovodi svoj deo poslovnog plana.“, rekao je Karlo Mesina (Carlo Messina), generalni i izvršni direktor Intesa Sanpaolo Grupe, komentarišući ostvarene rezultate.\nMesina je istakao da su izgledi za rast privrede Italije konačno vidljivi nakon nekoliko godina koje je obeležio pad BDP-a, te da se može reći da je 2015. godina promene za italijansku ekonomiju i dodao da je Intesa Sanpaolo katalizator oporavka kroz snažnu podršku koju pruža realnoj ekonomiji sa više od 8 milijardi evra u novim srednjoročnim i dugoročnim kreditima porodicama i kompanijama u Italiji.\n„Naš neto prihod u prvom tromesečju porastao je za 112 odsto na ukupno 1,1 milijardu evra, čime smo prešli više od pola puta do planiranog iznosa godišnjih dividendi od 2 milijarde evra. Ulaganja u zaposlene su nadmašila 1,3 milijarde evra u zaradama, uključujući u taj iznos i našu posvećenost obuci i inoviranju usluga, što nam je omogućilo da prerasporedimo 4.500 zaposlenih u okviru Banke i tako izbegnemo potencijalne gubitke radnih mesta. Posvećenost državi konkretno se oslikava u 800 miliona evra plaćenih poreza tokom tromesečja, u 1,5 milijardi evra kojima smo podržali društveni sektor, kao i u ulozi koju imamo u sklopu EXPO 2015, gde smo globalni finansijski partner i značajan učesnik zahvaljujući našem izložbenom prostoru,“, naglasio je Mesina i podsetio da je Grupa pre mesec dana u Torinu otvorila svoj novi neboder, srce njenih digitalnih i inovativnih programa. „Pokazujemo da je Intesa Sanpaolo banka realne ekonomije, koja uz veliki trud svojih zaposlenih ima dobar učinak i obezbeđuje visoke i održive prihode“, zaključio je Mesina.\nOdržana prva panel konferencija u saradnji SPEA i TMA\nPanel konferencija MEET THE MONEY- Investors expanding into see održana je u utorak, u organizaciji Srpske Private Equity asocijacije (SPEA) i Turnaround management asocijacije (TMA), u hotelu Crowne Plaza u Beogradu.\nDiskusiju na temu kako obezbediti trgovinu nenaplativim kreditima i pravilno korporativno restrukturiranje u Srbiji podržale su i kompanije Deloitte, PricewaterhouseCoopers (PwC), Trimingham i WM Equity Partners.\nDobrodošlicu panelistima i gostima poželeo je Marko Fabris, ispred TMA, a panel je vodio David Schoch, predsednik SPEA. Svoje znanje i iskustvo iz ove oblasti sa gostima su podelili i panelisti Darko Stanisavic (Deloitte), Michael Cullinane (EMSA), Chriss Buckle (Mezzanine Management GmbH), Valer Petrov (Axxess Capital) i Andreja Popović (APS Holding).\n„Ovaj veoma posećen događaj danas je okupio savetnike, bankare i fondove kako bi se pronašao najbolji način za promociju bankarskih aktivnosti koje su usmerene na njihov portfolio nenaplativih kredita na razuman način. Događaji koji se bave ovom tematikom održavani su godinama unazad ali po mišljenju stručnjaka koji su se danas bavili ovom temom, kako iz Srbije tako i iz regiona, postoji spremnost da se suočimo sa ovim problemom. Obzirom da su banke dobro kapitalizovane, očekujemo značajan pomak do kraja 2016. godine.“, izjavila je Patricia Gannon, jedna od osnivača SPEA i rukovodeći partner u advokatskoj kancelariji Karanović – Nikolić.\nVerizon kupuje AOL za 4,4 miljarde dolara\nAmerički telekomunikacioni gigant Verajzon (Verizon) saopštio je danas da namerava da kupi internet firmu AOL (America Online) za 4,4 milijarde dolara.\nMobilna mreža Verajzon kupuje sve informativne sadržaje AOL-a, uključujući on-lajn časopis Hafington post (Huffington) i sajt TekKranč (TechCrunch).\nCena koju Verajzon nudi je 50 dolara po akciji AOL-a, jednog od najposećenijih veb sajtova.\nIzvršni direktor AOL-a Tim Armstrong će ostati na čelu kompanije i posle potpisivanja ugovora.\nU prvom kvartalu 2015. godine nemačka ekonomija je usporila više nego što se očekivalo. Njen rast je u ovom periodu iznosio samo 0,3%, iako su analitičari procenjivali da će biti 0,5%. U kvartalu pre ovog, dakle u poslednja tri meseca 2014. nemački rast je iznosio 0,7%.\nDo sada bilo obrnuto, ali trenutno, dok nemački rast usporava, francuski raste po najbržoj stopi u poslednje dve godine. Naime u prvom kvartalu je francuska ekonomija porasla za 0,6%. Tamo je potrošnja rasla za 1,6%, a i proizvodnja najbržim tempom u poslednje četiri godine, podstaknuta nižim cenama nafte i slabljenjem evra.\nDoduše i u Nemačkoj je privatna potrošnja rasla, zajedno sa investicijama u građevinskom sektoru, ali je izvoz pao.\nItalijanska ekonomija je u istom periodu porasla nešto manje nego što je očekivano, za 0,3%, iako je prognoziran njen rast od 0,2%. Ovo je prvi rast italijanske privrede još od trećeg kvartala 2011. godine.\nŠto se tiče inflacije, iako je ona za nijansu porasla u Nemačkoj, u ovoj, kao i u drugim evropskim zemljama ona ostaje ispod cilja koji je Evropska centralna banka propisala, od 2%. Zato je ECB u martu pustila na tržište obveznice vredne 60 milijardi evra, u novom pokušaju izbegavanja deflacije.\nGlavni izvori finansiranja u CIE sada su domaća štednja i transferi iz EU\nDa li je gotova priča o rastu u centralnoj i istočnoj Evropi (CIE)? Sudeći po opadajućim prilivima direktnih stranih investicija (SDI) tokom prošlih nekoliko godina, moglo bi se tako pomisliti. Ipak, to je nepotpuna slika. Nedavno istraživanje Erste Grupe „Ulaganja u CIE: ubacivanje u sledeću brzinu rasta“ za Češku Republiku, Slovačku, Rumuniju, Mađarsku, Hrvatsku, Poljsku i Sloveniju utvrdilo je da je oporavak privatnih ulaganja ključan faktor za povratak potencijala rasta u region.\nOpadanje SDI sve više nadomešćuju domaća štednja i transferi iz EU, a to bi trebalo da potpomogne pokretanje oporavka ukupnih nivoa ulaganja. Prošla godina je označila prekretnicu u rastu ulaganja, što bi trebalo da doprinese ukupnom rastu BDP-a u narednim godinama.\nMeđutim, samo prociklični porast aktivnosti ne može podići ekonomije CIE na nivoe rasta koji su potrebni za brže približavanje ostatku EU. „Trenutna dinamika rasta ulaganja u CIE je oko 6%. Da bi se potencijalni rast BDP-a tih zemalja povratio na nivo pre krize od 3,7%, u narednim godinama bi godišnji rast ulaganja trebalo da se poveća na 10- 15%“, kaže Juraj Kotian, direktor istraživačkog tima za CIE u Erste Grupi zadužen za HoV sa fiksnim prihodom. „Ukoliko pozitivni ekonomski impuls u CIE bude praćen stvarnim strukturnim reformama, glavni stubovi rasta regiona CIE i približavanja biće domaća ulaganja, prosperitetan sektor MSP i fondovi EU, koje treba u potpunosti iskoristiti“, zaključuje Kotian.\nUlaganja u CIE su u 2014. godini zabeležila preokret i konstantno beleže rast Pozitivni znakovi oporavka na osnovu boljeg poslovnog i potrošačkog sentimenta, kao i sve veća domaća tražnja pomogli su da se ulaganja povećaju u gotovo svim zemljama CIE. Poljska i Mađarska već imaju veće nivoe ulaganja u odnosu na 2008. godinu. Poljska je lider ulaganja u celoj Evropi jer su poljsku privredu podsticala javna ulaganja, dok su se druge zemlje nosile sa fiskalnom konsolidacijom. U Češkoj Republici i Slovačkoj ulaganja bi trebalo da u 2015/2016. godini prevaziđu nivoe pre krize, jer sve bolji poslovni sentiment podstiče ekspanziju. Međutim, Hrvatskoj, Sloveniji i Rumuniji biće potreban snažniji oporavak kako bi se vratile na nivoe ulaganja pre krize.\nOvog puta su glavni izvori finansiranja ulaganja domaća štednja i transferi iz EU, dok SDI gube na važnosti Analitičari Erste Grupe smatraju da će prilivi SDI igrati manju ulogu u finansiranju ulaganja u većini zemalja CIE tokom narednih godina. Pošto je priliv SDI u velikoj meri bio pokretan procesom privatizacije, sada, kad je on gotovo završen u mnogim zemljama, analitičari očekuju da vide niže nivoe sredstava koja pritiču od SDI. Izvestan potencijal još nude samo Hrvatska, Srbija i Slovenija jer je u planu nekoliko projekata privatizacije. Međutim, zemlje CIE i dalje mogu imati koristi od akumulacije kapitala, jer uloga lokalnih investitora postaje važnija za razvoj ulaganja.\nMSP dodaju isto toliku vrednost ekonomijama CIE kao u Nemačkoj i Austriji… Sada, kad domaća ulaganja dolaze u prvi plan, razvoj lokalnog privatnog sektora – a posebno MSP – postaje još važniji za rast zapošljavanja i produktivnosti. Na MSP (uključujući mikropreduzeća) sa do 250 zaposlenih otpada do dve trećine ukupne dodate vrednosti koju stvara ekonomija i do tri četvrtine ukupnog zapošljavanja u celom regionu CIE. MSP (bez mikropreduzeća) u CIE su skoro podjednako radno intenzivna i stvaraju skoro isto toliko vrednosti za ekonomiju kao u Nemačkoj ili Austriji.\nMeđutim, mikropreduzeća sa najviše devet zaposlenih, koja igraju dominantnu ulogu u CIE, imaju mnogo veće učešće rada od većih MSP.\n…ali im je potrebna injekcija u vidu boljeg pristupa finansiranju i strukturnih unapređenja u poslovnom okruženju Da bi se dao veći podstrek MSP, presudna su strukturna unapređenja u poslovnom okruženju – kao što je smanjenje rigidnosti i troškova u pogledu rada, povećanje transparentnosti pravnog okruženja, pojednostavljenje upravnih postupaka i povećanje kvaliteta radne snage unapređenjem obrazovanja. „Ta unapređenja su naročito važna za MSP, jer su njihova ulaganja manje prociklična od ulaganja velikih korporacija. Kako bi se povećao i podržao rast lokalnih ekonomija, vlade treba da se pozabave izazovima poslovnog okruženja dok MSP, a naročito mikropreduzeća, moraju da se profesionalizuju kako bi dobila bolji pristup finansiranju“, dodaje Kotian.\nZemlje CIE imaju priliku da dobiju jedan od najvećih delova kolača – 40-60 milijardi EUR – od Junkersovog paketa ulaganja… Još jedan način da se ožive ulaganja jeste Investicioni plan za Evropu vredan 315 milijardi EUR koji je predstavio Žan-Klod Junker, predsednik Evropske komisije. Zemlje CIE već su podnele EK i EIB-u predloge projekata u vrednosti od 282 milijarde EUR, na osnovu kojih će Komitet za investicije napraviti selekciju. „Budući da su mnogi od podnetih projekata vezani za visoko prioritetnu energetsku infrastrukturu i digitalnu ekonomiju, sa velikim nivoom spremnosti za 2015-2017. godinu, CIE ima velike šanse da dobije deo od oko 40-60 milijardi EUR ili do jedne petine celokupnog paketa ulaganja“, objašnjava Kotian.\nTo bi odgovaralo iznosu od 3-4 milijarde EUR novca za apsorbovanje gubitaka od EFSI (Evropskog fonda za strateške investicije), dok će ostatak finansirati strateški i privatni finansijski investitori. Mnoge vlade bi mogle da preuzmu ulogu strateških investitora, a neke od njih već najavljuju nameru da obezbede dodatna sredstva povrh sredstava EFSI. Pored Junkersovog investicionog paketa, zemlje CIE imaju pristup sredstvima EU u iznosu od 185 milijardi EUR koja su na raspolaganju regionu CIE za period 2014-2020. godine. „Sve skupa bi trebalo da bude dovoljno finansijskih sredstava za ulaganja koja povećavaju rast“, dodaje Kotian. Glavna pogodnost Junkerovog plana je činjenica da on podrazumeva projekte koji treba da stvore konkurentnije poslovno okruženje – oni bi trebalo da postanu politički prioritet sa relativno povoljnim finansiranjem.\nKada se posmatraju indikatori poslovne klime, kao što je DB (Doing Business), u Srbiji se uočava manja efikasnost u sprovođenju ugovora, naplati poreza i izdavanju raznih dozvola. U cilju podsticanja investicione aktivnosti u zemlji, vlasti u Srbiji su usvojile razne zakone usmerene ka unapređenju poslovne klime. Posebno se ističu Zakon o privatizaciji koji predviđa nove instrumente za povećanje fleksibilnosti i uvodi jasne rokove za završetak procesa, izmene i dopune Zakona o radu koje olakšavaju zapošljavanje, optimizaciju radnih mesta i umanjuju neke administrativne barijere u vezi sa zapošljavanjem, kao i Zakon o stečaju koji unapređuje efikasnost sprovođenja i smanjuje prostor za zloupotrebu. U vezi sa stranim direktnim investicijama, Srbija ima poseban Zakon o stranim investicijama, čija je svrha da podstakne strane investicije putem različitih finansijskih i nefinansijskih olakšica i podsticaja.\nSolidno poslovanje UniCredit Banke Srbija potvrđeno rastom tržišnog učešća\nBanka je potvrdila treće mesto na tržištu kada je u pitanju ukupna aktiva, dok je baza klijenata povećana za 18%, uz rast depozita od 25%.\nFokus na klijente, novi servisni model i proizvodi skrojeni po meri i usklađeni sa potrebama različitih segmenata klijenata, dodatno su doprineli uvećanju baze klijenata za skoro 18%, tako da je ukupan broj klijenata premašio 247.000. Kao posledicu toga ostvaren je rast depozita za 25% u poređenju sa prethodnom godinom, koji su premašili 141 milijardu dinara.\nVolumen odobrenih kredita u 2014. godini dostigao je iznos od skoro 165 milijardi dinara, što predstavlja snažan rast od 14% u poređenju sa prethodnom godinom. Ovakav trend rasta u depozitima i kreditima obezbedio je još stabilniju finansijsku poziciju banke, dok rast komercijalnih volumena nadmašuje rast prihoda od kamata i naknada usled sveukupnog smanjenja marži.\nKlaudio Ćezario, predsednik Izvršnog odbora UniCredit Banke Srbija je izjavio: „Rast tržišnog učešća u kreditima pokazuje da pružamo podršku realnoj ekonomiji, a jedan od dokaza je i to što smo vrlo aktivno učestvovali u Vladinom Programu subvencionisanog kreditiranja. Zauzeli smo prvo mesto prema iznosu odobrenih kredita segmentu mikro, malih i srednjih preduzeća“.\nS druge strane, rast ukupnih troškova za 15% je posledica rasta broja zaposlenih, dodatnih investicija u infrastrukturu banke i unapređenje poslovanja, uz povećanje broja zaposlenih za 4% na 1.089.\nKao i prethodnih godina, UniCredit Bank Srbija je uspela da i u 2014. godini zadrži visok nivo efikasnosti. Operativni profit banke dostigao je iznos od 8,79 milijardi dinara, zabeleživši rast od 1% u poređenju sa 2013. godinom. Rast bilansa stanja iznosio je 6% u poređenju sa prethodnom godinom, na preko 265 milijardi dinara. Na kraju 2014. godine, neto profit banke u Srbiji dostigao je 5,46 milijardi dinara.


Javni čas vaterpola u OŠ "Laza Kostić"\nNaslovna / Vaterpolo / Srbija / Javni čas vaterpola u OŠ "Laza Kostić"\nFOTO: Vaterpolo savez Srbije/Ivica Veselinov\n2017-06-08 16:25 > 16:32\nVaterpolo reprezentacija Srbije je u jeku priprema za završni turnir Svetske lige, a paralelno sa napornim treninzima naši vaterpolisti ugrabili su priliku da se druže sa mališanima i na najbolji mogući način promovišu naš najtrofejniji sport. U OŠ "Laza Kostić" na Novom Beogradu održan je javni čas vaterpola, a oko stotinak učenika ove osnovne škole na bazenu se družilo sa Nikolom Jakšićem, Radomirom Drašovićem i Đorđem Lazićem, dok su pokazni trening vodili pomoćnici Dejana Savića u stručnom štabu nacionalnog tima Stefan Ćirić i Uroš Stevanović.\n- Maksimalno podržavamo akcije koje za cilj imaju popularizaciju sporta, posebno jednog tako uspešnog u Srbiji kao što je vaterpolo. Mogu da prenesem utiske naših đaka koji su bili oduševljeni zbog posete vaterpolista i nadam se da ćemo biti u prilici da ponovo budu naši dragi gosti - zaključiomje Jauković.\nPred put u Rusiju na završni turnir Svetske lige, koji je na programu od 20. do 25. juna, vaterpoliste Srbije očekuju tri prijateljske utakmice sa reprezentacijom Australije i to 14. juna u Nišu, dan kasnije u Kruševcu i 16. juna u Kragujevcu.\nPrethodna Najbolji na planeti sa Dorćola krenuli u odbranu trona


Borba za spas starog hrasta!\nObjavljeno 01 jul 2013\nBorba za očuvanje hrasta starog 600 godina se nastavlja. Nakon što je skoro šest hiljada građana potpisalo peticiju protiv seče i uklanjanja starog drveta koji se našao na trasi budućeg autoputa Koridor 11, sudbina ovog prirodnog spomenika još je neizvesna. „Sačuvajmo blago prirode, a to možemo samo zajedno! Ne dopustite ubistvo hrasta, pomozite da mu dopustimo da živi!“, poruka je koju su poslali okupljeni građani oko ovog viševekovnog hrasta u gornjemilanovačkom selu Savinac. Dok se ne donese odluka šta će biti sa hrastom, pripadnici nevladine organizacije Zeleni Srbije pozivaju na obustavu radova, jer bi nastavak kopanja u okolini drveta moglo nepovratno da ga ošteti.\nStari hrast u selu Savinac pamti i bolje dane. Da li će dočekati nova, bolja vremena zavisi od odluke Ministarstva građevinatsva i urbanizma. Resorni ministar Velimir Ilić obećao je da će pokušati da nađe kompromisno rešenje kako bi se očuvao hrast, ali i nastavili radovi. Ministar dodaje da je ova situacija mogla biti izbegnuta da su se meštani mesne zajednice Savinac, na čijoj teritoriji se i nalazi hrast obratili ranije, dok se radio projekat. Međutim, meštane Savinca ne brine samo budućnost hrasta. Prema mišljenju meštana, nastavak radova na Koridoru 11 mogli bi da ugroze autentičnost ovog mesta, pa žitelji traže pomeranje trase autoputa koja, kako tvrde, prema projektnoj dokumentaciji, ide porek škole koja je izgrađena 1889. godine, a i u neposrednoj je blizini škole. Izgradnja autoputa, neizmenjenom trasom, ugrozila bi i izvorište lekovite vode, kao i crkvu gde su sahranjeni preci kneginje Ljubice i kćerka Vuka Karadžića, Mina Karadžić. Iz "Koridora Srbije" ističu da su pre izrade projektne dokumentacije dobili nalaze nadležnih institucija prema čijem mišljenju na ovoj deonici nije bilo zakonom zaštićenih spomenika prirode i kulture.\nRešenje se traži u premeštanju starog hrasta, koji zauzima prostor od četiri ara i ima koren dubok oko 40 metara, pa je pitanje da li će „preživeti“ ovu selidbu. Ukoliko hrast ipak ostane na svom mestu, neophodno ga je zaštiti od puta, jer će ga zagađenje, vibracije i oštećenje korena vremenom ubiti, poručuju Zeleni Srbije.


RTS :: Većina Nemaca za izlazak američkih trupa iz njihove zemlje\nSvet Većina Nemaca za izlazak američkih trupa iz njihove zemlje\nutorak, 04. avg 2020, 16:21 -> 16:43\nVećina Nemaca za izlazak američkih trupa iz njihove zemlje\nU istraživanju agencije "YouGov" u ime novinske agencije DPA, oko 47 procenata učesnika izjavilo je da se zalaže za odluku Pentagona o povlačenju skoro 12.000 američkih vojnika iz Nemačke. Svaki četvrti anketirani Nemac insistirao je da američko vojno prisustvo u zemlji bude svedeno na nulu, prenosi RT.\nDonald Tramp povlači američke trupe iz Nemačke kako bi 'kaznio' Berlin zbog kupovine ruskog gasa i zbog nedovoljnog doprinosa NATO-u, ali novo istraživanje pokazuje da su ljudi u toj zemlji zapravo srećni što to čini.\nOko 47 odsto učesnika u istraživanju koje je anketirao YouGov u ime novinske agencije DPA, izjavilo je da se zalaže za odluku Pentagona o povlačenju skoro 12.000 američkih vojnika iz Nemačke.\nŠtaviše, svaki četvrti anketirani Nemac insistirao je da američko vojno prisustvo u zemlji bude svedeno na nulu.\nSamo 28 procenata smatra da 36.000 pripadnik kontingenta mora ostati onakav kakav jeste, dok je četiri procenta reklo da žele više američkih vojnika. Ostali su odbili da odgovore.\nStavovi nemačke javnosti o tom pitanju u oštroj su suprotnosti sa stavovima državnih zvaničnika. Pet od šest parlamentarnih grupa u Bundestagu usprotivilo se povlačenju, pri čemu je samo Levica da Amerikanci moraju u potpunosti otići.\n"Umesto da ojača NATO, to će oslabiti alijansu", rekao je Norbert Rotgen, koji stoji na čelu Saveza hrišćanskih demokrata. Lider Hrišćansko-socijalne unije Markus Šoder takođe je upozorio da sprovođenje te odluke "stavlja teret na nemačko-američke odnose".\nProšle nedelje je američki ministar odbrane Mark Esper najavio da će Pentagon iz Nemačke povući gotovo 12.000 vojnika, što je značajno povećanje od prvobitno planiranog broja od oko 9.500.\nNjujork tajms: Tramp 10 od 15 godina nije plaćao porez\nSud u Vašingtonu obustavio izvršenje odluke o zabrani "Tik-toka"\nPotonuće "baltičkog Titanika" – 26 godina od najveće pomorske tragedije u Evropi\nVolkov: Navaljni se oporavlja brže nego što se očekivalo


Konstituisana zajednička komisija Ministarstva zdravlja Italije i Ministarstva zdravlja Crne Gore\nDatum objave: 28.07.2017 08:30 | Autor: Ministarstvo zdravlja / Služba za odnose s javnošću\nPredstavnici Ministarstva zdravlja Crne Gore i delegacija Ministarstva zdravlja Italije održli su sastanak zajedničke Komisije u cilju implementacije Memoranduma u oblasti zdravstva i medicinskih nauka koji je između dvije zemlje potpisan 2014. godine.\nKonstitutivnom sastanku Zajedničke komisije na kojem su razmatrane obostrano predložene teme i identifikovane moguće oblasti za buduću saradnju prisustvovali su ispred Ministarstva zdravlja Crne Gore: generalna direktorica Direktorata za kontrolu i unapređenje kvaliteta prof. dr Vesna Miranović, generalna direktorica Direktorata za ekonomiku i projekte Milica Škiljević, načelnica Odjeljenja za politike sprečavanja droga dr Jasna Sekulić, i načelnica Direkcije za međunarodnu saradnju i međunarodne ugovore Mirjana Đuranović. Članovi italijaske delegacije bili su: generalni direktor za zdravstveno planiranje Andrea Urbani, šef Odjeljenja za međunarodne poslove Instituta za javno zdavlje dr Luca Rosi, kao i predstavnici Ambasade Republike Italije u Crnoj Gori, zamjenica ambsadora Antonella Fontana sa saradnicima.\nGoste je pozdravio državni sekretar Ministarstva zdravlja Milovan Vujović, koji je istakao zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom između naše dvije zemlje, uz očekivanje da se ista intenzivira u budućem periodu.\nGeneralni direktor za zdravstveno planiranje Ministarstva zdravlja Italije Andrea Urbani, potvrdio je otvorenost italijanske strane za pružanje ekpsertske podrške zdravstvenom sistemu Crne Gore , u cilju primjene dobrih praksi i iskustava.\nPosjetom italijanske delegacije potvrđena je saradnja i važeći formalni okvir za saradnju u oblasti zdravstva i medicinsku edukativnu i naučnu saradnju u zdravstvenim oblastima dvije zemlje, ali i razmatrana mogućnost za obnavljanje Sporazuma o upućivanju pacijenata na liječenje crnogorskih državljana u zdravstvene ustanove u Italiji.\nTokom susreta je razmotrena zajednička opredijeljenost razmjene iskustava u zdravstvenim projektima, kao i pomoć prilikom primjene normativa i zakonskih rješenja, koja je Italija, kao zemlja članica Evropske Unije, već implementirala i uspješno ih primjenjuje u svom zdravstvenom sistemu.


Humanitarni koncert "Našoj deci s ljubavlju" u Kulturnom centru 2. decembra\nRotari klub “Pančevo - Mihajlo Pupin”, 02. Decembra 2019. godine u Dvorani Kulturnog Centra Panćevo organizuje humanitarni koncert “Našoj deci sa ljubavlju” u izvodjenju Dušana Sekulića & band Accordian Fantasy.\nDušan Sekulić je magistrirao harmoniku na bećkom konzervatorijumu Johan Štraus sa najboljim ocenama i do sada je nastupao u mnogim zemljama Evrope, Africi i Australiji. Svojom pojavom, držanjem i pre svega virtuoznim sviranjem harmonike on se izdvaja među izvođačima klasične muzike a koncert čine još impozantnijim i obrade nekih klasičnih rokenrol, džez i narodnih melodija.\nCena ulaznica je 500 dinara i mogu se kupiti uplatom donacije na 205-178258-75 ŽR Rotary Kluba Pančevo Mihajlo Pupin ili pre koncerta na ulazu, ubacivanjem novca u kutiju za donacije.\nSav prihod će biti namenjen deci Doma za decu i omladinu bez roditeljskog staranja" Spomenak" iz Pančeva.\nU sklopu akcije poslasticarnica Anči Kolači doniraće rodjendanske torte jednom mesečno i zajedno sa članovima kluba u prostorijama Spomenka družiti se sa slavljenicima.\nViše iz ove kategorije « Radionica ručnog veza za decu u Pančevu Pisci iz Pančeva u Temišvaru »


24-06-2019 08:42 Srbija Društvo\nPrvi međunarodni sudija na Kosovu i Metohiji Krister Karphamar izjavio je da su Amerikanci uticali na to da se zločini Albanaca na KiM sakriju. Karphamar, švedski sudija koji je bio imenovan kao prvi strani delilac pravde u južnoj srpskoj pokrajini krajem 1999. godine, nedavno je u Švedskoj objavio knjigu "Sudija u zemlji bezakonja", u kojoj je pisao o svojoj karijeri na KiM od 1999. do 2011. godine.\nKod najkrupnijih slučajeva pokušaja procesuiranja Albanaca za zločine, po pravilu su se pojavljivali "glavni igrači na KiM - Amerikanci koji su uticali da se zločini sakriju, a ubice puste", rekao je Karphamar u intervjuu za "Večernje novosti".\n"Međutim, iz meni nepoznatih razloga, umesto da je čekao istragu u pritvoru UN, američki Kfor ga je odveo u 'Bondstil' odakle im je navodno pobegao. Ne znam kako je pobegao, čuo sam da ga je obučavala CIA, a poslednje informacije o njemu sam dobio 2012, da živi mirno u Podujevu", rekao je prvi sudija Unmika na KiM.\nSrbe je na Kosovu ubijao i Japanac sa noževima i mačevima! Više o tome čitajte OVDE.\nSRBIJA POKAZALA ZUBE I JASNO REKLA: Amerikanci nisu očekivali ovakav odgovor!


Aktuelni prvak Bosne i Hercegovini u konkurenciji košarkašica, tim Orlova iz Banje Luke, objavio je da će reprezentativka BiH Irena Vrančić u ovom klubu odsada obavljati funkciju trenera mlađih selekcija.\nIskusna košarkašica (31) je nastupala za sve reprezentativne selekcije BiH. Pored klubova u našoj zemlji za koje je igrala, ima bogatu internacionalnu karijeru. Nastupala je za Spartak iz Subotice i Voždovac (Srbija), Lokomotiva Karlovy Vary (Češka), BK Strakonice (Češka), Al Qazeres Extremadura (Španija), CSB Alexandria (Rumunija), UMCS Lublin (Poljska) te Horizont Minsk (Bjelorusija).\nBila je dio reprezentacije BiH koja je osvojila peto mjesto na proteklom Eurobasketu. Nažalost, povreda u prvoj utakmici EP, protiv Belgije, spriječila je Irenu Vrančić da igra u nastavku takmičenja.\n“Dobro došla, uspješan rad ti želimo u narednom periodu”, navodi se u objavi ŽKK Orlovi.