Udruženje likovnih kritičara na onlajn konferenciji\nTanjug 9. decembra 2020. 07:18\nBEOGRAD – Udruženje likovnih kritičara “AICA-Srbija” iz Beograda imaće onlajn konferenciju “Umetnička kritika druge polovine 20. veka u Srbiji i Jugoslaviji: Stanovišta, koncepti, rasprave” kao seriju tribina od 12. decembra do 10. januara 2021. godine.\nOvim projektom AICA- sekcija Srbije nastavlja prekinute niti diskusije o likovnoj kritici i teoriji, njenim značenjima, metodima i društvenim efektima.\nDeo međunarodne mreže udruženja likovnih kritičara sa sedištem u Parizu, pokreće višegodišnji istraživačko-obrazovni projekat kritičke istorizacije likovne kritike u Srbiji i Jugoslaviji posle Drugog svetskog rata.\nPilot izdanje tog projekta ove godine će predstaviti šest izlaganja istoričara umetnosti, likovnih kritičara i teoretičara kulture i medija: Stevan Vuković, Jelena Stojanović, Vladimir Jerić Vlidi, Jelena Vesić, Maja Ćirić i Dejan Vasić.\nZa razliku od ranijih monografskih pristupa likovne kritike, ovaj istraživačko-predavački serijal će pre svega postaviti naglasak na medijske, rodne i političke okvire u kojima se odvijaju kritički aktovi i formira kritika kao društveno delovanje.\nIzlaganja će biti izvedena u video formatu, sa razgovorom na platformi ZOOM za 100 posetilaca i učesnika, a dan kasnije, snimak svakog predavanja će za širu publiku biti dostupan na AICA Srbija YouTube kanalu.\nUrednice programa su Ana Ereš, Una Popović i Jelena Vesić kao Programski savet AICA-Srbija.\nUsled ograničenog budžeta, izvođenje projekta su podržali članovi Udruženja likovnih kritičara AICA-Srbija svojim besplatnim radom i konstruktivnim entuzijazmom.\nKonferencija će krenuti u subotu, 12. decembra od 18 sati, što je termin za sva predavanja, kada će mr Stevan Vuković govoriti na temu “Polemike oko pozicije kritike u tekstualnoj delatnosti MiškaŠuvakovića devedesetih”.\nNarednog dana na programu onlajn je i predavanje dr Jelene Stojanović – “Tamo gde humanizam počinje, dogmatizam prestaje: Hladnoratovsko oko M.B.Protića, 1951-1965.”.\nU subotu, 26. decembra, mr Vladimir Jerić Vlidi imaće temu – “O mogućnosti i nemogućnosti teksta Ježe Denegrija – Jedna nova perspektiva: kompjuteri i vizuelna istraživanja”.\nDr Jelena Vesić 27. decembra će predstaviti izlaganje “Critica acritica i jugoslovenski umetnički prostor: Umetnički događaj kao kolektivni čin”, čime je to kraj diskusija o umetnosti za godinu 2020.\nI na kraju još samo dva predavanja u januaru – dr Maja Ćirić će 9.1. održati veče na temu “Autoriteti kao tvorci događaja u ustanovi umetnosti”, uz sagovornike – Katarina Ambrozić, Irina Subotić i Biljana Tomić, dok će 10. januar biti i poslednji dan, kada će konferenciju zatvoriti predavanje “Primenjena kritika Dunje Blažević” mr Dejana Vasića.


Šefovi diplomatije EU: Ograničenja za izvoz u Egipat\nMinistri spoljnih poslova EU odlučili su u sredu da suspenduju dozvole za izvoz bilo koje opreme koja se može koristiti kao sredstvo represije u Egiptu, ali neće se ukidati humanitarna pomoć.\nMinistri su uputili poziv vojnim vlastima i pristalicama svrgnutog predsednika Muhameda Morsija da hitno počnu dijalog o povratku mira i demokratije.\n"Egipat je ključni partner EU u regionu i veoma smo zabrinuti zbog eskalacije nasilja u toj zemlji", rekla je novinarima visoki predstavnk EU za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton nakon vanrednog ministarskog saveta EU posvećenog egipatskoj krizi.\nEštonova je rekla da su ministri odlučili da preispitaju ekonomsku pomoć Egiptu, osim kada je reč o ranjivim grupama i novcu koji se upućuje za izgradnju civilnog društva.\nEštonova je u ime EU osudila "prekomerno nasilje" vojnog režima prema demonstrantima koji protestuju zbog smene i hapšenja predsednika Morsija, ali i napade Morsijevih pristalica na manjinske grupe, a posebno na egipatske hrišćane.\nMinistri spoljnih poslova nisu se sastajali od 22. jula, kada su zatražili od egipatske vojske da ostane po strani i dozvoli mirnu tranziciju ka civilnoj vlasti posle svrgavanja islamističkog predsednika Mohameda Morsija.\nU međuvremenu, egipatski premijer Hazem Beblavi upozorio je Sjedinjene Države da će smatrati greškom ako SAD suspenduje vojnu pomoć Egiptu koja godišnje iznosi 1,3 milijarde dolara, izjavivši kako će se Kairo snaći i bez nje.\n“Ako bi Vašington zamrznuo ili zaustavio svoju pomoć Egiptu to bi bio loš signal i to bi pogodilo vojsku za neko vreme”, kazao je premijer prelazne vlade u razgovoru za američku televiziju ABC News. “No, ne zaboravimo da je Egipat živeo s vojnom pomoći Rusije i da smo to preživeli. Tako nešto ne bi bio kraj sveta i mi možemo živeti u različitim okolnostima”, upozorio je premijer.\nEgipat je decenijama saveznik SAD-a koji za Egipat izdvaja godišnje 1,3 milijarde dolara vojne pomoći te još 250 miliona ekonomske pomoći.\nDo izjave dolazi istovremeno s kampanjom koju u SAD-u vode neki kongresmeni i nevladine organizacije, a koja se zalaže za to da administracija Baraka Obame obustavi pomoć egipatskim vlastima zbog krvavog obračuna sa demonstrantima i pristalicama svrgnutog predsednika Mohameda Mursija.\nAmerička vlada je demantovala da je obustavila tu pomoć, no predsednik Obama se sastao sa svojom ekipom kako bi razmotrili posledice nemira i sukoba snaga bezbednosti i demonstranata kojima je za nedelju dana ubijeno 900 ljudi.\nBeblavi je kazao da žali zbog tenzija između Kaira i Vašingtona koji je represiju egipatskih snaga bezbednosti nad demonstrantima ocenio vrednom žaljenja. “Ima mnogo nerazumevanja, ali uveren sam da će to proći i da će vreme doneti boljitak za SAD i Egipat”, kazao je premijer istaknuvši da nema straha od građanskog rata te da njegova zemlja ide u dobrom pravcu.\nEgipatske vlasti uhapsile još dva istaknuta člana Muslimanskog bratstva - sveštenika i portparola Muslimanskog bratstva, koji je planirao da pobegne u Italiju. Ova hapšenja usledila su dan nakon što je u apartmanu u kom se krio uhapšen glavni lider Muslimanskog bratstva, Mohamed Badi. Badi je, kako prenosi egipatska državna televizija, optužen je za podsticanje na ubistva demonstranata u Kairu krajem juna, a sud u Kairu u sredu će razmotriti zamrzavanje njegove imovine.\nBela kuća je kritikovala hapšenje vođe Muslimanskog bratstva, ocenivši da se ne poštuju kriterijumi za poštovanje ljudskih prava.\nTrodnevna žalost u Egiptu, uhapšen vođa Muslimanske braće


Fernando Alonso test Intervju\nKada je 2003. godine u Maleziji ciljem prošao kao treći, Fernando Alonso je postao najmlađi vozač u istoriji F1 koji se popeo na podijum. Nekoliko meseci kasnije u Mađarskoj, Španac je postigao svoju prvu pobedu i tako ušao u istoriju kao najmlađi pobednik jedne trke F1. Trenutno, ovaj vozač ekipe Renault je lider ovogodišnjeg Šampionata i najozbiljniji kandidat za osvajanje šampionske titule\nJoš u vreme kada je imao samo dve godine Fernando Alonso je dobio svoj prvi karting, koji mu je napravio njegov otac. Međutim, sportska karijera započela je nešto kasnije, 1988. i naravno u najnižim kategorijama nacionalnog karting Šampionata. Prvi značajniji rezultat, Alonso je postigao sa 13 godina, tačnije 1994. kada je osvojio prvo mesto u klasi kadeta u Šampionatu Španije u kartingu. Dve sezone kasnije postao je i Svetski juniorski šampion u kartingu, a paralelno je osvajao titule i u Šampionatu Španije, 1996. i 1997.\nGodine 1999. završava karijeru karting vozača i prelazi u Seriju Nissan, gde nastupa za tim koji je vodio bivši španski vozač F1 Adrian Campos. U prvom pokušaju Alonso osvaja šampionsku titulu, koja mu otvara vrata za ulazak F3000. Uz podršku kompanije Telefonica tokom 2000. nastupa za tim Astromega. Pobeđuje na trci u Spa, a sezonu završava na četvrtom mestu. I tada nastupa jedan od bitnih trenutaka u karijeri Fernanda Alonsa. Njegov menadžer postaje Flavio Briatore.\nVeoma brzo, već 2001. mladi Španac postaje test vozač u ekipi Minardi. Ubrzo dobija status prvog vozača, tako da je i u F1 debitovao već na VN Australije iste godine. Ali, mali italijanski tim, koji je upravo tada otkupio Paul Stoddart, nije imao adekvatan bolid sa kojim bi Alonso mogao da pokaže svoje vozačke kvalitete. Zato, on već naredne sezone pihvata ponudu Renaulta i mesto test vozača, po cenu da tokom 2002. i ne vozi trke F1.\nSledeće, 2003. godine, Alonso se na velika vrata vraća u F1. Dobija mesto stalnog vozača u ekipi Renault i sa još uvek ne tako konkurentim bolidom R23 vozi izuzetno dobro. Na VN Malezije na cilj stiže treći, pa se kao najmlađi vozač u istoriji F1 penje na podijum, ali ipak u najprijatnijoj uspomeni ostaje mu VN Mađarske. Startujući sa polpozicije Alonso je izvrsnom vožnjom sasvim zasluženo stigao do svoje prve GP pobede. Ponovo ulazi u istoriju F1 kao najmlađi pobednik jedne trke, budući da je tada imao samo 22 godine i 27 dana.\nProšle godine, u sezoni kojom su apsolutno dominirali Michael Schumacher i Ferrari, Alonso se zajedno se timom Renault strpljivo pripremao za 2005. Čekao je i predosećao da njihovo vreme tek dolazi, što se pokazalo kao tačno.\nOd početka ove sezone, pa do VN Mađarske gde smo sa njim imali ekskluzivni intervju, Fernando Alonso je ciljem prvi prošao na šest trka, a četiri puta je startovao sa polpozicije. Inače, momak iz španskog grada Oviedo u kojem je rođen 29. jula 1981. godine, do tog trenutka ukupno je učestvovao na 63 GP trke, pobedio na 7 i isto toliko puta krenuo sa najbolje startne polpozicije. Trenutno se nalazi na vodećoj poziciji u konkurenciji vozača, sa velikim izgledima da osvoji šampionsku titulu, s obzirom da njegov glavni rival Kimi Raikkonen dosta zaostaje. Ipak, kako i sam kaže ta prednost nije nenadoknadiva i zato maksimalno profesionalno angažovano pristupa svakoj trci.\nekskluzivno sa Hungaroringa, Z. Živkov\nfoto: Vrele gume, M. Candir


Nasilje nije privatna stvar - svi smo odgovorni - WANNABE MAGAZINE\nPre dve godine u Srbiji je OEBS (Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju) sproveo anketu o nasilju nad ženama, u kojoj je učestvovalo nešto više od dve hiljade žena, starosti od 18 do 74 godine. Rezultati su poražavajući, ali ne i iznenađujući – preko osamdeset procenata ispitanica smatra da je nasilje nad ženama uobičjena pojava, a veliki deo (trećina), smatra da je nasilje privatna stvar, koju treba rešavati u okviru porodice. Četvrtina ispitanica nije adekvatno informisana, odnosno, ne zna šta bi mogla da preduzme u slučaju da doživi nasilje, dok je samo tri procenta žrtava nasilja je potražilo pomoć Sigurne kuće, a samo jedan neke od organizacija za podršku žrtvama.\nU kom od ovih postotaka nalazite sebe? Da li ste u onoj manjini od dvadesetak procenata, koja smatra da nasilje nije prihvatljivo, nema opravdanja i nije privatna stvar, već se tiče svakog pojedinca i cele zajednice? Ili spadate u onaj nezabeležen procenat žena koje su bile izložene nasilju, koje su se same sa tim suočile i izašle na kraj i nikada nikome nisu priznale? Ili u žrtve nasilja, koje pokušavaju da zadrže svoje modrice i povrede u privatnosti, strahujući da može da bude još gore i ne verujući da postoji prava pomoć?\nŽrtve štite svoje nasilnike, pokušavajući da zaštite sebe, ali to je pojednostavljena slika, koja ne uzima u obzir ni strah, ni ljubav, koji mogu da budu prepleteni i jednako snažni, stvarajući uslove za nasilje koje se periodično ponavlja, štiteći nasilnika od odgovornosti i posledica, čuvajući privatnost i prihvatajući takve odnose. Ne možete da verujete da je moguće pristati na neki oblik nasilja, podnositi ga i živeti na oprezu i u strahu, dok istovremeno volite nasilnika i nalazite opravdanje za njegovo ponašanje? Onda spadate u onaj, takođe neizmeren, ali sigurno veoma mali (ako ne i najmanji) procenat žena koje nikada nisu bile izložene nasilju i nemaju ni posredno ni neposredno iskustvo sa agresijom i povređivanjem u bliskim odnosima. Koliko biste se tek iznenadile kad biste saznale da neka žena, vama bliska, koju smatrate snažnom, mudrom, nezavisnom i kompletnom osobom, ima to iskustvo, da je bila izložena nasilju i da ga je neko vreme trpela i opravdavala?


Foto: Oliver Bunić, Tanjug / AP, Shutterstock / RAS Srbija\nSa druge strane, stižu i opomene zbog takvog ponašanja, poput onih iz SAD, da svojim potezima Srbija ide “putem bez izlaza”, “srlja u slepu ulicu” i postaje “ruski satelit u Evropi”.\nBlažu varijantu ovakvog mišljenja, ali lepše “upakovanu”, svako malo pomene i EU, što kroz izveštaje o napretku Srbije, malo i kroz izjave zvaničnika, a malo i kroz konkretne poteze, poput onog u kome Srbija još nije dobila izveštaj o skriningu za poglavlje 31 koje se odnosi na spoljnu politiku, čime jasno poručuje šta misli o koketiranju sa Rusijom.\nSve to, međutim, Srbiji ne smeta u nastojanju da se grčevito drži Rusije, i da održava (pre)bliske kontakte.\n- Poverljivi kontakti između spoljnopolitičkih nadleštava su postali redovni - napisao je ambasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin najavljujući današnji sastanak srpskog i ruskog ministra spoljnih poslova Ivice Dačića i Sergeja Lavrova.\nUz to, ostavio je i “zagonetku”, o kakvim se “poverljivim kontaktima” radi, šta su teme, da li se i koliko često dešavaju...\n“Dva puta godišnje” - stiglo je objašnjenje od Dačića, koji je iz Moskve poručio i da “Srbija nije u stanju da zaštiti svoj nacionalni i državni interes bez pomoći Ruske Federacije”, dok je Lavrov najavio da će Rusija “nastaviti napore za razvoj koordinacije spoljne politike sa Srbijom”.\nSergej Lavrov i Ivica Dačić\nKako će na to gledati EU, videće se, mada već može da se nasluti, jer neće biti prvi put. Kako i ranije, ponovo će “lepo” opomenuti upravo na usklađivanje te politike, samo ne sa Moskvom, već sa Unijom, i to će uredno staviti u neki od svojih izveštaja. Opaske i kritike takođe se mogu očekivati, što i nije tako strašno, ali da nam to zameraju staviće nam vrlo jasno do znanja tako što nam neće dati, recimo, “zeleno svetlo” za otvaranje nekog od poglavlja, u čemu i inače prilično kaskamo. Poruka će biti jasna: “Samo vas gledamo, ne možete nas prevariti”.\nDVOSTRUKI SUVERENITET ZA KOSOVO Dačić: "Ne znam da li igde na svetu to postoji"; Lavrov poručuje: "Pritisci na Srbiju se nastavljaju" (VIDEO)\nVučić sa ruskim ambasadorom o sastanku sa Putinom\nSvemu tome treba pridodati i poslednja dešavanja, tačnije poziv zvaničnicima Beogradda i Prištine na sastanak u Berlin 29. aprila, čiji su inicijatori nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makron. Upravo to je bila jedna od tema susreta Dačića i Lavrova, a biće i srpskog i ruskog predsednika Aleksandra Vučića i Vladimira Putina 26. aprila u Pekingu.\nZbog svega ovoga, sve je jači utisak da Evropa izgleda sve dalje, a Rusija sve bliže.\nTo, samo na drugačiji način, kaže Edvard Džozef, predavač na Institutu za međunarodnu politiku Univerziteta “Džons Hopkins u Vašingtonu”, koji ozbiljno upozorava Srbiju i njeno “šurovanje” sa Rusijom.\n- Potpisivanje sporazuma o slobodnoj trgovinskoj zoni sa Evroazijskom ekonomskom unijom i potencijalno članstvo Srbije u toj organizaciji koju predvodi Rusija bio bi put bez izlaza za Srbiju - kazao je on, ali ističe i da ruska inicijativa prema Srbiji ne iznenađuje, kao i da očekuje da će u budućnosti biti sličnih poteza.\nŠetnja za Putina u centru Beograda\nTakođe je istakao za “Glas Amerike”, da se nada da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić svestan koliku bi štetu članstvo u EAEU bilo štetno po Srbiju koja je u odmaklom pregovaračkom procesu sa Evropskom unijom. Potvrdno je odgovorio i na pitanje da li bi to od Srbije napravilo "ruski satelit u Evropi", dodajući da je to rizik koji i zagovarači, poput lidera Dveri Boška Obradovića, moraju da razumeju.\nSa druge strane, doktorand Fakulteta političkih nauka Boban Stojanović, objašnjava da Srbija koristi Rusiju u nekim trenucima, i to da bi se bolje pozicionira prema Zapadu. Vučićev sastanak sa Putinom i Dačićev sa Lavrovim, tumači u kontekstu 29. aprila, odnosno sastanka u Berlinu, “gde ćemo mi zahvaljujući Rusiji, pokušati da popravimo poziciju u odnosu na EU”.\n- Ovo je flertovanje sa Rusijom, kako bi nas EU manje “udarala po glavi”. Ako u Berlinu, recimo, bude ideja oko Kosova koje nama ne odgovaraju, mi ćemo onda da se okrenemo ka Rusiji. To bi mogla biti neka “pretnja” da EU ne bude previše gruba prema nama - priča on.\nMeđutim, uverenja je da “ni ova, ni neka buduća vlast neće napustiti put evrointegracija”. “Packe” ćemo, kaže, dobijati i za ovo i ubuduće, i tako će biti sve dok ne postanemo članica EU. Kada se to desi, navodi on, ne bi ga iznenadilo okretanje leđa Rusiji.\n- Međutim, to što mi kao država radimo smatram negde i malicioznim, i neiskrenim odnosom - priča on.\nRusiju vidi kao srpsku “kartu na stolu” u Savetu bezbednosti UN, i ističe da “mi Rusiji baš i nismo na vrhu prioriteta”.\n- Istorijski, verski i tradicionalni odnosi jesu nešto o čemu obe strane vode računa, i to je otprilike to. Kada je Rusija u pitanju, njen interes je možda taj što je trenutno Srbija jedna od retkih zemalja na ovim prostorima sa kojima ima dobar odnos, i preko koje pokušava da širi svoj uticaj, naročito uzimajući u obzir pristupanje Makedonije i Crne Gore NATO Alijansi - priča on.\nZbog svega ovoga biće zanimljivo gledati na koji način će se odnosi Srbije i Rusije razvijati ako i kada bude konačno stavljena tačka na “kosovski čvor”.\nIako trenutno ova taktika možda zvuči dobro, vrlo lako bi mogla Srbiji da se "obije o glavu", imajući u vidu njeno strateško opredeljenje kao EU koja vrlo lako, vaspitno, može da zatvori tek "odškrinuta vrata" Unije. Takođe, nevolja je i u tome što dok ona traje, iznova i iznova učvršćuje uverenje da je Srbija "ruski satelit" na Balkanu, na šta ni EU ni najveći deo međunardone zajednice ne gleda blagonaklono. Naprotiv.


Od korone preminulo 11 osoba u protekla 24 časa - www.lobi-info.rs\nMarija K. 3. novembra 2020., 14:51 5.2k Views\nPrema najnovijem dnevnom izveštaju, u poslednja 24 sata u Srbiji su na korona virus testirane 10.962 osobe, a njih 1.878 bilo je pozitivno.\nOd jučerašnjeg preseka, do danas, preminulo je 11 osoba.\nPrema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta „Batut“, na respiratorima u bolnicama nalazi se 49 pacijenata.\nKako su prethodnih dana najavili epidemiolozi, u narednih desetak dana se očekuje najjači udar tokom trećeg talasa.\nPrethodna objava Traži se lice koje je bacilo suzavac u autobusu na liniji 95\nSledeća objava Šetalište kod Vizelja dobilo pešačku stazu


Otvoren Četvrti Forum EUSAIR-a: EUSAIR dobar mehanzam za prevazilaženje regionalnih izazova | EUME\nNaslovnica Press info Press IPA Otvoren Četvrti Forum EUSAIR-a: EUSAIR dobar mehanzam za prevazilaženje regionalnih izazova\nOtvoren Četvrti Forum EUSAIR-a: EUSAIR dobar mehanzam za prevazilaženje regionalnih izazova\nEvropska unija je prepoznala važnost regiona kao pokretača inovacija i rasta zasnovanog na ciljevima Strategije EU za Jadransko-jonski region (EUSAIR), poručeno je na otvaranju četvrtog EUSAIR Foruma i ocijenjeno da Crna Gora svojim razvojem na najbolji način promoviše evropske vrijednosti.\nČetvrti Forum Strategije EU za Jadransko-jonski region (EUSAIR), koji zajednički organizuju Crna Gora i Evropska komisija uz podršku strateškog projekta EUSAIR Facility Point, otvoren je danas u Budvi. Forum, koji se održava pod sloganom „Integracija ljudi, razvoj regiona“ otvorili su crnogorski premijer Duško Marković i šef Delegacije EU u Crnoj Gori Aivo Orav.\nPredsjednik crnogorske Vlade naveo je da je Crna Gora predsjedavanje EUSAIR-om prihvatila kao izazov, ali i dodatnu odgovornost, svjesna da Strategija predstavlja mehanizam za snaženje procesa evropske integracije, što je za našu državu posebno važno, s obzirom na ključnu fazu u procesu integracije u kojoj se nalazi.\n„Kao mediteranska država vjerujemo da je Jadransko-jonsko morsko područje jedno od naših najvećih priodnih ekonomskih i razvojnih resursa. Istovremeno, kao država kandidat cijenimo značajnim što je EU prepoznala važnost našeg regiona kao pokretača inovacija i rasta i mosta među ljudima i zemljama, i stavila ga među prioritete svoje agende“, naveo je Marković.\nIako, kako je rekao, sve zemlje regiona imaju različite ekonomske pokazatelje, svi treba da imaju isti cilj, koji i Strategija promoviše, a to je ravnomjerno razvijena regija koju karakteriše ekonomski i socijalni rast. Istakao je da Crna Gora svojim razvojem na najbolji način potvrđuje evropske vrijednosti, kao buduća EU članica i odgovoran susjed u regionu kom pripada.\nAmbasador Orav je istakao da je Crna Gora prva zemlja, koja nije EU članica, a koja je predsjedavala EUSAIR-om bez kopredsjedavanja Evropske komisije, dodajući da je siguran da će taj podsticaj biti nastavljen predstojećim predsjedništvom Srbije.\n„Čestitam EUSAIR zajednici jer je postigla toliko svojih ciljeva tokom ovih pet produktivnih godina. To će sigurno zadržati visoke ambicije EUSAIR-a i pomoći u prevazilaženju prepreka. Zajednički regionalni izazovi mogu se prevazići kroz četiri EUSAIR stuba usmjerena na plavi rast, povezivanje transportne i energetske mreže, kvalitet životne sredine i razvoj održivog turizma“, rekao je on.\nIz Brisela su se, putem video linka, obratili evropski komesari za regionalnu politiku i za pomorsku politiku i ribarstvo, Korina Kretu i Karmenu Vela.\nKretu je čestitala crnogorskoj Vladi na uspješnom predsjedništvu Strategijom i fokusiranju na plavom rastu i turizmu. „Zahvaljujući Crnoj Gori, ovo je prvi put da Strategijom predsjedava zemlja koja nije članica, što odražava volju Evropske komisije da podrži susjedne zemlje. Strategija je već zrela i sigurna sam da će vaša iskustva i ekspertiza rezultirati uspješnim sporazumima za novi Ipa period i spremni smo da vas podržimo u ovom procesu“, dodala je ona.\nVela je izrazio punu posvećenost Strategiji i njenim ciljevima. „Teško je povjerovati da je Strategija pokrenuta još 2014, veliki smo put preši za ovih pet godina. Ciljevi ostaju isti, a to je promocija ekonomskog i socijalnog prosperiteta i rasta u regionu i srećan sam što predloženi projekti olakšavaju put ka tom cilju“, naveo je on.\nPredsjednik Privredne komore Vlastimir Golubović istakao je da Forum privrednih komora, gradova i univerziteta Jadransko-jonske makroregije predstavlja efikasan mehanizam saradnje koji doprinosi pozitivnom trendu razvoja konkurentne i ekološki održive ekonomije i bržoj evropskoj integraciji čitavog regiona.\n„Kroz rad Foruma, koji danas okuplja 46 komora i 1.800.000 preduzeća, pokazali smo spremnost da se fokusiramo na konkretne projekte koji će donijeti benefite Jadransko-jonskoj makroregiji. Forum komora, gradova i univerziteta će nastaviti da se bavi ključnim izazovima ovog područja, od nedovoljno razvijenih transportnih veza i komunalne infrastrukture, sezonskog karaktera turizma, prekomjernog ribolova i rizika zagađenja mora, do neadekvatnih administrativnih kapaciteta za zajedničko programiranje i realizaciju regionalnih projekata“, rekao je Golubović.\nKako je rekao, Crna Gora prerasta u vodeću kruzing destinaciju s impozantnim kapacitetima crnogorskih luka, a ekspanzija turizma mora biti u skladu sa zahtjevom za održivim razvojem, posebno u dijelu koji se odnosi na očuvanje morskih i priobalnih ekosistema i zaštitu kulturne baštine.\nRudolf Niesler, direktor za pametni i održivi rast i sprovođenje programa iz Evropske komisije, ocijenio je da je Crna Gora vođenjem Strategije pokazala posvećenost regionalnoj saradnji, ističući da Strategija ima fundamentalnu političku vrijednost i potencijal da pokrene integracije, ekonomski rast i razvoj u regionu.\nMirjana Čagalj, predsjednica Foruma Jadransko-jonskih privrednih komora, smatra da je regija bogata i da može pružiti mnogo svima, dok je predsjednik UniAdrion-a, Danilo Nikolić, uz ocjenu da visoko obrazovanje, istraživanje i inovacije imaju važnu ulogu u razvoju država, naglasio da vlade svih zemalja Jadransko-jonskog regiona treba da prepoznaju važnost ulaganja u ove oblasti.\nIda Simonella, generalni sekretar Foruma Jadransko-jonskih gradova, rekla je da je Forum aktivno podržao usvajanje Strategije. Eleni Marianou, generalni sekretar Konferencije primorskih regiona, navela je da saradnja sa brojim regionima – preko Baltičkog, Sredozemnog, Crnog mora, Jadrana – znači da vjeruju u saradnju, a da aktivno učešće zainteresovanih strana dovodi do realizacije ciljeva.


03.03.2018 13:42 | Srna\nBanjaluka - Predsjednik SNSD-a Milorad Dodik izjavio je da Škola novih lidera SNSD-a daje veliki doprinos sveukupnom političkom ambijentu koji ova stranka pokušava da izgradi u Republici Srpskoj.\n"Taj ambijent treba da bude demokratski, fer i korektan, ali podrazumijeva i da se mora ratnički boriti za ideje do kraja i istrajati na njima, što je svakako najvažniji cilj svake politike", rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nPrije početka promocije druge generacije Škole novih lidera SNSD-a, Dodik je naglasio da je SNSD najveća i najmoćnija politička organizacija u Srpskoj u čijim je revidiranim spiskovima 186.000 članova, te su partija koja ima odgovornost za Republiku Srpsku.\nDodik je naveo da stranka njeguje ovakav vid organizovanja budućih lidera isključivo zato da bi pripremili i dodatno motivisali mlade ljude da se uključe u organizacioni život stranke.\n"Škola novih lidera pokazuje veoma dobre rezultate. Svima njima čestitam zato što su prethodnih mjeseci na mnogim lokalitetima širom Srpske mogli da se suoče sa mnogim temama i spoznajama i vjerujem da je njihov rad od koristi", rekao je Dodik.\nOn je istakao da će SNSD nastaviti da radi sa svim generacijama, jer je veoma važno da se ovom vidu dodatnog specijalizovanja i obrazovanja posveti pažnja.\nPredsjednik Mladih socijaldemokrata /MSD/ Denis Šulić rekao je da je u rukovodstvo MSD od 17 članova njih 11 prošlo Školu novih lidera, što pokazuje da je taj projekat dobar i za organizaciju MSD-a i za SNSD.\n"Siguran sam da će mladi ljudi koji su završili ovu školu, sutra kada se vrate u svoje opštinske i gradske odbora nastaviti dalje da rade na ideji SNSD-a i da obezbijede pobjedu stranke na izborima ove godine", poručio je Šulić.


U utorak je održan sastanak na kome su prisustvovali sportski menadžment crveno-belih i Kristić, kao što je bio i dogovor kada je on posle ostavke Ratka Dostanića preuzeo prvi tim Crvene zvezde. Tim dogovorom je bilo predviđeno da se na sastanku razgovara o daljoj saradnji, ali jek, posle analize prvog dela sezone, postignut dogovor da se ta saradnja ne nastavi.\n“Crvena zvezda se zahvaljuje Aleksandru Kristiću na svemu što je postigao tokom jesenjeg dela sezone kao trener prvog tima. Ekipu je preuzeo u veoma teškom trenutku posle eliminacije iz kvalifikacija za Ligu Evrope. Trebalo je mnogo upornosti i truda da se igračima vrati samopouzdanje. Velikim klubovima kakva je Crvena zvezda plasman u Evropu tokom leta odredi jesenji deo sezone. Zato je ova jesen bila veoma teška za klub kako zbog pritiska javnosti, tako i zbog pritisaka druge vrste kojima je Zvezda bila izložena. U takvoj situaciji, Kristić je radio najbolje što je mogao i postigao je dobre rezultate”, navodi se u saopštenju crveno-belih.\nZvezda je prvu fazu Jelen Superlige završila na drugoj poziciji, a remi u poslednjem kolu jesenjeg dela sezone sa Vojvodinom (2:2) udaljio ju je od vodećeg Partizana na distancu od pet bodova.\n“Aleksandar Kristić je dete Crvene zvezde, trener u koga ulažemo i ostaće da radi u klubu. Kristić je veliki Zvezdaš koji voli svoj klub i spreman je uvek da bude u funkciji Crvene zvezde. Verujemo u njegovu budućnost i trudićemo se da mu u budućnosti pomognemo da napravi uspešnu trenersku karijeru”, dodaje se u Zvezdinom saopštenju.\nPredlog o prekidu saradnje biće upućen Upravnom odboru FK Crvena zvezda koji će o njemu respravljati na prvoj narednoj sednici.


Učenici osnovnih i srednjih trebinjskih škola, njih oko 500, trčalo je u tradicionalnom, osmom po redu Trebinjskom krosu protiv dijabetesa, obilježavajući na taj način Svjetski dan borbe protiv dijebetesa.\n“Ovaj tradicionalni kros smo organizovali osmi put za redom, u saradnji sa nastavnicima trebinjskih škola i sportskim trenerima, kao i lokalnom zajednicom, od koje uvijek imamo podršku, kako bismo ukazali na potrebu fizičkih aktivnosti i zdravog načina života kojim se najbolje boriti protiv ove bolesti”, istakla je Nada Bijedić, predsjednica Udruženja dijabetičara i ostalih zaintereosvanih lica., koje je organizator trke.\nOna je istakla da, prema evidenciji Doma zdravlja, u Trebinju ima 2.580 oboljelih od dijabetesa, što je zabrinjavajuća brojka u odnosu na broj stanovnika.\n“Brojka je još više zabrinjavajuća kada se zna da na jednog oboljelog ima još jedan neotkriveni slučaj, a provjerama šećera u krvi svakog 14. novembra, nažalost, otkrijemo po još desetak do 15 slučajeva”, dodaje Bijedićeva.\nOna naglašava da je ohrabrujući podatak da su, u nedavno započetoj akciji mjerenja šećera kod trebinjskih osnovaca, koja se provodi u saradnji sa osnovnim školama i lokalnoj zajednici, završili provjere u Osnovnoj školi “Vuk Karadžić” i kod preko 800 učenika nije otkriven nijedan slučaj dijabetesa.\nGradonačelnik Mirko Ćurić ističe da su podržali i akciju mjerenja šećera u krvi kod osnovaca, kao i ovaj tradicionalni kros, ali i sve druge aktivnosti, upravo zbog preventivnog djelovanja.\n“Mi želimo zdravu populaciju i zdravu omladinu, ali želimo voditi računa i o onim starijim sugrađanima koji se bore sa ovom bolešću, pa ćemo uvijek podržavati ovakve akcije, ali i akcije u kojim se pomaže nabavka lijekova,m jerača šećera u krvi i drugog neophodnog materijala za bolje zdravlje oboljelih”, kazao je Ćurić.\nPobjednici ove revijalne trke su gimazijalac Slaven Govedarica, nekadašnji član Atletskog kluba “Leotar” i učenica osmog razreda Kristijana Kušić koja se još uvijek aktivno bavi trčanjem, a oboje su, kako ističu, na kros došli da daju doprinos promociji zdravog načina života omladine, ali i da provjere svoje mogućnosti u uličnom trčanju…\nPONOVO KOMPLETI ZA PČELARE POČETNIKE\nURUČENA NOVA VATROGASNA OPREMA ZA TREBINJE I RAVNO


Kriza na istoku Evrope dovedena do usijanja – NATO u pripravnosti, Rusija negira da planira napad - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 24. januara 2022. 20:00\nŽozep Borelj, visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost izjavio je da žele da deluju u koordinaciji sa saveznicima – SAD, Kanadom i Velikom Britanijom.\nJepe Kofod, ministar spoljnih poslova Danske poručio je da su spremni da reaguju sveobuhvatnim, nikada do sada viđenim sankcijama ako Rusija napadne Ukrajinu, jednu suverenu zemlju, kršeći međunarodno pravo i evropski bezbednosni poredak.\nVanredna finansijska pomoć Brisela\nU Kijev stiže i vanredna finansijska pomoć Brisela od milijardu i 200 miliona evra. Evropska unija ostaje na strani Ukrajine, poručuje predsednica Evropske komsije.\nNemačka razočarala NATO, Berbokova poziva na uzdržanost\nNemačka, koja je odbijanjem da isporuči oružje Ukrajini razočarala saveznike u NATO-u, traži diplomatsko i održivo rešenje krize na istoku Evrope. I neke druge članice Unije pozivaju na uzdržanost.\nAnalena Berbok, ministarka spoljnih poslova Nemačke kaže da su u situaciji kada je najvažnije da se spuste tenzije i nastavi dijalog.\nPeter Sijarto, ministar spoljnih poslova Mađarske istakao je da ne želi novi Hladni rat.\nMoskva: Kijev rasporedio veliki broj vojnika, informacije sa Zapada protkane lažima\nIzveštaji da bi Rusija zbog sankcija mogla da uskrati gas Evropi su primer lažne histerije, poručuju iz Moskve.\n"Mogućnost sukoba postoji i sada je vrlo velika, veća nego ranije. Tenzije su eskalirale zahvaljujući aktivnostima SAD i NATO-a. Informacije koje dolaze sa Zapada su pune histerije i protkane su lažima", smatra Dmitrij Peskov, portparol Kremlja.\nDžonson: To bi mogla biti nova Čečenija\nNorveška je savetovala svoje državljane da ne putuju u Ukrajinu bez preke potrebe.\nBritanija optužuje Rusiju da potkopova demokratiju i da namerava da postavi proruskog lidera na čelu Ukrajine.\nZahuktava se vojna mašinerija\nIza usijane retorike zahuktava se i vojna mašinerija.


ČAJETINA Stamatović najavio kandidaturu za predsedničke izbore iako ga stranka ne podrži\n06.12.2016. 11:08 > 12:16\nKandidovaću se za predsednika države bez obzira da li će me stranka podržati - kaže za "Blic" Milan Stamatović, predsednik opštine Čajetina i član predsedništva Srpske narodne partije.\nMilan Stamatović: Na izbore idem kao kandidat naroda\nStamatović koji je jedan osnivača SNP, u oktobru je saopštio da će na predsedničkim izborima nastupiti kao kandidat naroda, ali ne i stranke.\n- Od Nenada Popovića (lidera SNP) sam dobio usmeno obećanje da će me podržati, saglasno je sa tim i dosta odbora po Srbiji, ali stranka se još nije zvanično izjasnila. Možda je još rano za to. Kako god buge ja ću se kandidovati, ali ako SNP ne stane iza mene neće biti tragedija. U tom slučaju mislim da nema svrhe da ostanem u SNP - kaže on.\nMilan Stamatović i Nenad Popović u društvu ruskog ambasadora Čepurina\nStamatović, koji je predsednik opštine Čajetina od 2004. godine smatra da bi bilo logično da SNP podrži njegovu kandidaturu, bez obzira što pripada vladajućoj koaliciji.\n- Prvo verujem u Popovićevo obećanje, drugo SNP nema obavezu prema državnoj vlasti jer nije ispunila dogovor sa našom strankom. Glavni adut u kampanji će mi biti rezultati na čelu opštine čiji budžet je 100 puta veći nego pre 10 godina. Očekujem glasove i levo i desno orijentisanih građana, naročito razočaranih birača SNS i DS - navodi Milan Stamatović.\nPopović: Kosovo nikada u Ujedinjenim nacijama, Srbija ponovo na udaru NATO\nLili Podrzava te ceo Zlatibor


Vrijedna pojačanja stižu u Pazar\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Vrijedna pojačanja stižu u Pazar\nNovi Pazar – Ovih dana u Novom Pazaru vlada prava karnevalska atmosfera. Klub koji ima jedne od najvernijih navijača u bivšoj Jugoslaviji, i koji je prema statistici odmah iza Crvene zvijezde i Partizana po posjeti na domaćem terenu u našim šampionatima, sprema se da zaigra u Jelen Superligi Srbije. Fuzija BASK-a sa “plavima” čeka još samo potvrdu Izvršnog odbora Fudbalskog saveza Srbije, ali uprava Pazaraca ne miruje.\nKako SPORTAL.RS saznaje od izvora bliskih upravi tima iz Raškog okruga, Novi Pazar vodi intenzivne pregovore sa Nenadom Adamovićem (Metalac) i Rajkom Brežančićem (Bežanija). Nekadašnji igrači Partizana, koji nisu uspeli da se izbore za ostanak u Humskoj, ovih dana bi trebalo da stignu među “plave”.\nPored njih, Sead Brunčević, funkcioner najverovatnije novog Superligaša, kontakirao je ovih dana i reprezentativca Srbije Veseljka Trivunovića. Ipak, vezista OFK Beograda trenutno čeka ponude iz inostranstva. Još jedan bivši fudbaler Partizana, Đorđe Pantić, interesantan je Pazarcima, međutim, kao i Trivunović, i on pokušava da prvo pronađe inostrani angažman.\nPored ovih potencijalnih pojačanja, očekuje se dolazak i napadača iz Kanade, Harisa Fazlagića.


Ryanair se povlači iz Severne Irske | Avio Press\nIrska niskotarifna avio-kompanija Ryanair odlučila je da se povuče sa tržišta Severne Irske. Prevoznik iz Dablina će ukinuti osam linija sa aerodroma Belfast City (BHD) kao i 6 ruta sa aerodroma Belfast International (BFS) čime će dve vazdušne luke izgubiti 38 i 13 nedeljnih polazaka respektivno. Iz kompanije Ryanair poručuju da će avioni iz Belfasta biti premešteni na neku drugu vazdušnu luku u Evropi i UK koja ima manje avio-takse.\nRazlog odlaska Ryanair-a su navodno preveliki troškovi operacija sa ova dva aerodroma. Kompanija se žalila kako britanske vlasti odbijaju da umanje ili ukinu putničke takse (APD) koje su veliko opterećenje za putnike i avio-kompanije u doba pandemije. Iz Ryanair-a navode da aerodromi u Belfastu nisu pružili nikakve finansijske podsticaje za oporavak od pandemije zbog čega je prevoznik primoran da se povuče sa tržišta.\nEvropa Ryanair vesti iz avijacije\nEtihad gradi postrojenje za konverziju aviona\nAzija SpiceJet pokreće 20 novih linija\nAzija Qatar Airways možda neće preuzimati nove Airbuse\nEvropa Greenpeace ofarbao avion Air France-a\nSeverna Amerika United Airlines obnovio letove ka Minhenu\nAzija Wizz Air dodao prvi avion u UAE bazu\nEvropa Lufthansa neće vratiti A380\nAfrika SAA dobio 4 ponude investitora


Hrvatska finansira most na Savi sa 130 miliona KM\nFoto: Ilustracija | Hrvatska finansira most na Savi sa 130 miliona KM\nSrna 21.02.2019 15:30\nZAGREB - Hrvatska Vlada donijela je danas zaključak o finansiranju izgradnje mosta preko rijeke Save kod Gradiške sa priključnim putem, a procijenjena vrijednost dijela projekta koji finansira Hrvatska je 130 miliona KM (520,5 miliona kuna) bez PDV-a.\nProcijenjena vrijednost radova na izgradnji mosta je oko 60 miliona KM (221 milion kuna), s tim što Hrvatska finansira pola, a BiH drugu polovinu.\nProcijenjena vrijednost izgradnje priključnog puta sa hrvatske strane iznosi oko 100 miliona KM (410 miliona kuna), navodi se u obrazloženju zaključka Vlade Hrvatske.\n"Sporazumom između Vlade Hrvatske i Savjeta ministara o izgradnji mosta preko rijeke Save kod Gradiške i priključnih graničnih dionica puta E661 od 22. novembra 2011. godine definisan je pravni okvir za zajedničko sprovođenje projekta. Sporazumom se uređuju osnove saradnje i zajedničke izgradnje mosta preko rijeke Save kod Gradiške, te koordinacija i usklađivanje priprema za gradnju priključnih graničnih dionica", ističe se u obrazloženju.\nFinansijska sredstva od oko 68,5 miliona KM (278,5 miliona kuna) bez PDV-a, planirana su u finansijskom planu firme "Hrvatske ceste", za ovu godinu oko 18 miliona KM, te projekcijama plana za narednu godinu oko 32,5 miliona KM (130 miliona kuna) i 2021. godinu oko 18 miliona KM (73,5 miliona kuna).\nOstatak od oko 60,5 miliona KM (242 miliona kuna) bez PDV-a biće planiran budućim finansijskim planovima ove firme, i to za 2022. godinu oko 37,5 miliona KM (150 miliona kuna) i i 2023. godinu 23 miliona KM (92 miliona kuna).\nU obrazloženju se dodaje da će u narednim godinama biti razmotreni i drugi modeli finansiranja koji će uključiti mogućnost kreditnog zaduženja "Hrvatskih cesta" ili sufinansiranje sredstvima evropskih fondova.\nOvim zaključkom Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture Hrvatske određeno je za koordinatora, a "Hrvatske ceste" za nosioca projekta.\nHrvatska Most na Savi\nVlada RS: Privredni rast u 2020. od 3,5%\nDžonson: Do kraja 2020. trgovinski sporazum sa EU\nKina: Umanjiti carine prije prve faze sporazuma sa SAD\nZabrana pušenja u lokalima u crno zavila ugostitelje\nKako je siromašni mladić ni iz čega napravio biznis?\nBorisov poziva Putina da izvrši inspekciju "Turskog toka"\nVišković: Slijedi izrada studije izvodljivosti za tri hidroelektrane\nRusija spremna da isporuči avione za "Air Serbia"\nVišković i Šuhe potpisali sporazum o izgradnji HE "Bistrica"


Besplatno preuzmite Assasin's Creed II sledeće nedelje - BIGportal.ba\nBesplatno preuzmite Assasin’s Creed II sledeće nedelje\n13 Aprila, 2020 13 Aprila, 2020 074\nKompanija Ubisoft se drži obećanja da će tokom trajanja pandemije korona virusa igračima deliti dosta besplatnog sadržaja. U prethodnim nedeljama smo imali razne besplatne vikende igranja, sa trenutno aktuelnim za igru The Crew 2, a podeljeno je i nekoliko naslova.\nNaredne nedelje se nastavlja sa darivanjem, i već sada je otkriveno o kojoj će igri biti reč. Radi se o kultnom naslovu Assassin’s Creed II, kojeg mnogi smatraju jednim od najboljih u serijalu, a ovo će biti odlična prilika da obnovimo gradivo.\nAssassin’s Creed II će biti besplatan za preuzimanje od utorka, 14. aprila, za PC, putem Ubisoftove uPlay platforme, nakon čega će zauvek ostati u vašem vlasništvu.\nNakon prvog dela u kojem smo se upoznali sa Altairom,u drugom delu odlazimo u renesansnu Firencu sa Eziom kao glavnim likom, gde upoznajemo brojne istorijske ličnosti i nastavljamo potragu za parčetom Edena, piše sajt Play.co.rs.\nBez novih emodžija do 2022. godine?


Destruktivni mislilac XXII veka: 2010\nU parlamentarnom sistemu vlasti, parlament (ili skupština) je centralni organ celokupnog upravljačkog sistema. To se u slučaju Srbije ne bi moglo reći za njen Parlament, s obzirom na to da je njegova uloga u godinama tranzicije uglavnom svedena na instituciju za izglasavanje zakona koje predloži Vlada. Posledično, Parlament predstavlja više „službu Vlade“ nego njen kontrolni organ. Stanje se nije bitno popravilo ni u 2010. godini osim što su promene poslovnika Parlamenta iz prethodne godine omogućile ubrzanje procesa izglasavanja zakona i do izvesnog, ali još uvek minimalnog, napretka u pogledu njegove kontrolne funkcije.\nParlament Srbije je u poslednje dve godine pokazao znatnu zakonodavnu aktivnost donošenjem skoro duplo više zakona nego u periodu 2006-08. Stiče se utisak da je Parlament „dao gas“ regulatornoj reformi. Ovo zakonodavno ubrzanje je za posledicu imalo to da je veliki broj zakona donešen po hitnom postupu, tako da se ono što bi trebalo da bude izuzetak pretvorilo u pravilo. Pored toga, zakoni su donošeni bez odgovarajuće javne rasprave ili uz raspravu koja se uglavnom svodila na više formalno konsultovanje ciljno odabranih NVO, kroz organizovanje jednodnevnih okruglih stolova, ali uz konsultovanje međunarodnih organizacija i evropskih institucija. Ovakav tempo i način donošenja zakona značajno je uticao na obaranje njihovog kvaliteta. Izostala je i dugo najavljivana „giljotina propisa“. Ova reforma je trebalo da obuhvata jednokratno sprovođenje postojećih propisa i sveobuhvatno stavljanje van snage ili izmene neefikasnih, prevaziđenih i za privredu štetnih propisa. „Giljotina propisa“ za rezultat bi imala unapređenje pravnog ambijenta, smanjenje pravne neizvesnosti i povećanja konkurentnosti domaće privrede. Prema Strategiji regulatorne reforme za period 2008-2011 sve navedeno je trebalo da se uradi do kraja 2009. godine. Rezultat (ne)rada pojedinih institucija sistema nije izostao. Srbija se nalazi u 10 najgorih zemalja po opterećenosti državnim propisima i efikasnosti pravosuđa (GIC WEF).\nPolazeći od toga ko je stvarni predlagač najvećeg broja zakona, dolazimo do zaključka da je stvarni gas u godinama nakon petooktobarskih promena davala Vlada pod pritiskom međunarodnih institucija, a Parlament je samo pratio. Samoinicijativnost Parlamenta je ostala na nivou ranijeg perioda; minimalna. S druge strane, krivci za ovakav položaj istog su i narodni poslanivci kojima su izgleda jedini zadaci ubacivanje kartica i korišćenje govornice za političku propagandu. Umesto da ostvare ulogu odgovornih javnih ličnosti čiji je zadatak da se istaknu u pogledu uticaja na sadržaj zakona svojim znanjem i kompetentnošću, njihova uloga se svodila na ulogu zabavnog karaktera. Donošenje zakona se uglavnom odvijalo tako da je vladajuća koalicija, kao i ranijih godina, obezbeđivala većinu za njihovo donošenje. Ovo već nije stvar „dečijih bolesti mlade demokratije“ nego i samog statusa Parlamenta, njegove kompozicije, partijskog i izbornog sistema, pa čak i nekih ustavnih rešenja.\nU periodu tranzicije i integracija, Vlade su najagilnije, a po prirodi stvari, uvek postoji znatna dominacija izvršne nad zakonodavnom vlasti. Ovo svakako utiče na netransparentan položaj Parlamenta u sistemu vlasti. Prepreka dobrom funkcionisanju Parlamenta jeste i učešće velikog broja stranaka u istoj. Počev od 2001. godine koaliciona „širina“ je enormna i „vladina većina“ se nije bitno izmenila od tada. Tada ju je činilo 18, a danas čak 14 stranaka od kojih su pojedine u Parlamentu koji uzgred čine poslanici iz 22 stranke, čak sa jednim poslaničkim mandatom („čovek-stranka“). Ovome je svakako doprinelo održavanje zakonskih rešenja koja su davala „malim strankama“ mogućnost da utiču na sastav Vlade, njeno delovanje i održavanje. Loša ustavna rešenja, održavanje stranačkog hiperpluralizma, nestabilne koalicione vlade, loši izborni zakoni, održavanje proporcionalnog izbornog sistema i zadržana praksa nenapuštanja mesta predsednika stranke izborom za predsednika, stvara sistemski, ali i ambijentalni problem za vođenje odgovorne javne politike.\nU ambijentu koji karakterišu slaba koaliciona Vlada i „glasački“ Parlament, jača autoritet i politička moć predsednika Srbije, naravno, na uštrb drugog dela izvršne vlasti. Dakle, period demokratske vladavine u poslednjih nekoliko godina karakteriše racionalni parlamentrizam uz istaknutu ulogu predsednika, koja se iskazuje njegovim neposrednim izborom. Ovo je blago napredovanje u odnosu na raniji period obeležen kohabitacijom i političkom trgovinom. Njegove nadležnosti, međutim, nisu proširene, tako da predsednik nema onu ulogu koju ima u predsedničkim i polupredsedničkim sistemima. U situaciji krhke koalicione vlade, kada premijer nema snage kao ni sredstava da kontroliše ministre od kojih su pet čak predsednici stranaka sa znatnim ucenjivačkim potencijalom, predsednik je na sebe preuzeo ulogu koja mu Ustavom nije dozvoljena. Tako se nekada opravdano (rešavanje gasne krize), a nekada neopravdano (pretnje smenama u Vladi i prezentacija Strategije razvoja Srbije do 2020. godine) mešao u ovlašćenja premijera, što je u fukcionisanju institucija značilo debalansiranje ustavno uspostavljene ravnoteže.\nPoslednjih nekoliko meseci sve su učestaliji pritisci pojedinih parlamentarnih stranaka, kao što su SNS i SDP, u vezi sa brojem poslanika u Parlamentu i brojem ministara u Vladi. Zasigurno jednoj zemlji kao što je Srbija nije potreban Parlament sa 250 poslanika. Postavlja se pitanje da li „zvocanje“ navedenih poltičkih subjekata predstavlja njihov iskren stav ili praznu predizbornu propagandu?


Kaleidoskop kulture od 4. septembra u Kineskoj četvrti - Novi Sad\n13:09:00 02.09.2020, Komentara: 0\nNovi Sad - Kaleidoskop kulture, treći po redu, koji će biti održan od 4. septembra do 9. oktobra, biće otvoren kroz umetničko-programski koncept nazvan „Liman 5“ u Kineskoj četvrti. Predstavnici Fondacije „Evropska prestonica kulture 2021“, koja organizuje Kaleidoskop, kažu da je ova lokacija odabrana kao mesto gde se susreću industrijsko nasleđe i savremeno stvaralaštvo.\nOrganizatori navode da kao jedan od najvećih programskih lukova u okviru projekta „Novi Sad - Evropska prestonica kulture“, Kaleidoskop kulture prepliće pet vrsta umetnosti kroz mnogobrojne kulturne i umetničke događaje.\n- Kaleidoskop kulture je celogodišnji projekat kulture zajedništva koji kroz različite procese spaja umetnike, ustanove kulture, nevladine organizacije, građane i posetioce, da bi krajem leta predstavio prostore i programe širom grada promovišući jedinstvenu sliku raznolikosti Novog Sada. U ovom periodu Novi Sad postaje grad-scena u kojem je svima pružena prilika da kreiraju sopstveni kaleidoskop kulture, u susretu sa arhitekturom, književnošću, izvođačkom, vizuelnom i primenjenom umetnošću tokom svih pet nedelja trajanja programa - navode u Fondaciji.\nProgrami Kaleidoskopa kulture biće dostupni i onlajn, čime će pristup publici biti bolji i u skladu sa novim okvirima decentralizacije kulture.\nOvogodišnji program počinje 4. septembra u 20 časova ceremonijom otvaranja koji će biti u Kineskoj četvrti gde će se održavati i niz drugih programa.\nIstog dana od 21 čas u okviru festivala INFANT se igra predstava „Ana Frank: Istorijska antibajka za decu i odrasle“ Šabačkog pozorišta, a u okviru filmskog festivala „Obnova“ od 21 čas je projekcija filma „Zašto je Dragan napravio orkestar?“, a od 22:45 časova film „Poseban tretman“.\nIstog dana se otvaraju i izložbe „Veliki Liman“, izložba radova studenata scenske arhitekture, tehnike i dizajna Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu, izložba radova Tadije Janičića, Petra Mirkovića i Borisa Lukića i izložba fotografija Bojana Đurišića „Priče iz radionice“.\nOrganizatori su, govoreći o drugim danima i programima izdvojili izvođenje multimedijalnog operskog spektakla „Rigoleto“. To je prvi put da će ova opera, nakon skoro 170 godina od premijere u Veneciji, biti izvedena na otvorenom, uz specijalnu video-projekciju na fasadi dugoj 50 metara. „Rigoleto“, pod dirigentskom palicom Argentinca Luisa Gorelika, urađen u koprodukciji sa Srpskim narodnih pozorištem, publika će imati priliku da pogleda 7. septembra od 21 čas kod Češkog magacina.


Vlada KS donijela Odluku kojom se uređuje sistem zdravstvene zaštite u Kantonu Sarajevo - Akta.ba\n01.10.2021. 13:17 / Izvor: Akta.ba\nNa prijedlog Ministarstva zdravstva, Vlada Kantona Sarajevo donijela je Odluku o utvrđivanju osnova, kriterija i mjerila za zaključivanje ugovora o pružanju zdravstvene zaštite iz obaveznog zdravstvenog osiguranja za osigurane osobe s područja našeg kantona, kao i o načinu organiziranja i finansiranja zdravstvene zaštite iz obaveznog zdravstvenog osiguranja za 2022. godinu.\nOdlukom se uređuju osnovi za uspostavljanje i ostvarivanje ugovornih odnosa između Zavoda zdravstvenog osiguranja KS, zdravstvenih ustanova, privatnih zdravstvenih radnika i apoteka, kao i kriteriji i mjerila za zaključivanje ugovora, elementi ugovora, način programiranja zdravstvene zaštite, vrste izvršene zdravstvene zaštite, te način kontrole, organiziranja, finansiranja i drugo.\nTime je ispoštovan nalog Konkurencijskog vijeća Bosne i Hercegovine da Ministarstvo zdravstva KS donese jedan ovakav akt koji će na sistemski način urediti navedena pitanja.\nOdlukom je, između ostalog, utvrđena lista zdravstvenih ustanova, odnosno privatnih zdravstvenih radnika koji su registrirani za obavljanje određenih djelatnosti, definisane su zdravstvene usluge za koje se zaključuju ugovori između ZZO-a KS i pružaoca zdravstvene zaštite, utvrđena je dostupnost i kontinuiranost u pružanju zdravstvene zaštite.\nČlanom 21. je utvrđeno da će se pružanje zdravstvene zaštite osiguranim osobama ZZO-a KS, koje su smještene u ustanove socijalne zaštite izvan područja Kantona, vršiti zaključivanjem ugovora sa ustanovama socijalne zaštite u kojima su smješteni.\nDefinisane su i deficitarne zdravstvene usluge, kao i uvjeti za zaključivanje ugovora za deficitarne usluge, finansiranje zdravstvene zaštite, kao i modeli finansiranja zdravstvene zaštite, te finansiranje po modelima zdravstvene zaštite.\nTakođer je utvrđeno da su ugovorne javne zdravstvene ustanove dužne pružati ugovoreni sadržaj zdravstvenih usluga i ino-osiguranicima, na temelju obima prava iskazanog u bolesničkom listu, shodno međunarodnom sporazumu.\nOsim toga, zdravstvene ustanove koje zaključe ugovor sa ZZO KS su dužne osigurati tehničke i organizacione pretpostavke za elektronsku razmjenu podataka sa informacijskim sistemom Zavoda, te da koriste funkcionalnosti poslovno-informacijskog sistema Zavoda, kao što su web servisi, web aplikacije i slično.\nZZO KS obvezan je kontinuirano nadzirati izvršavanje ugovornih obaveza zdravstvenih ustanova, privatnih zdravstvenih radnika i privatnih apoteka.\nVakcinalni centar na Zetri se zatvara 1. novembra, vakcinacija se nastavlja u domovima zdravlja


Kocijas: EU mora da održi reč datu Makedoniji i Albaniji\nGrčki ministar spoljnih poslova Nikos Kocijas\nZemlje EU moraju da održe svoju reč i otvore pregovore o pristupanju EU sa Makedonijom i Albanijom na samitu 28-29. juna, rekao je u intervjuu za briselski portal Euraktiv grčki ministar spoljnih poslova Nikos Kocijas, ističući da će to doprineti stabilnosti na Balkanu.\nGrčki ministar smatra da bi otvaranje pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom pomoglo tim zemljama da efikasnije rešavaju probleme, a da bi u suprotnom mogao da bude doveden u opasnost sporazum o imenu koji su postigle Grčka i Makedonija.\nKocijas, koji Makedoniju sve vreme naziva Severnom Makedonijom, iako Evropska komisija još koristi naziv BJRM, u intervjuu za EURACTIV.com, koji je dao u Luksemburgu uoči današnjeg sastanka ministara spoljnih poslova EU, rekao je i da Balkan, zajedno sa Grčkom, treba da ide napred ka zajedničkoj evropskoj budućnosti.\nOn je ukazao na neslaganje u EU među "važnim" članicama o tome da li Evropa treba da se proširi ili produbi ali i rekao da će Albanija i Makedonija, kao i proširenje, biti "visoko na agendi" ministara spoljnih poslova.\n"Želeo bih da pozovem sve strane da shvate da postoje realni problemi sa ovim zemljama ali da će im proces pridruživanja pomoći da ih efikasnije reše", istakao je Kocijas.\nTakođe je rekao da je poručio partnerima u EU da budu strogi ali da ne blokiraju evropsku perspektivu Makedoniji i Albaniji.\n"Plašim se da bi, ako Makdonija ne dobije datum, svi napori, uz žrtvovanja i kompromise sa obe strane, mogli da budu ugorženi. Takođe, ako jedna od dve zemlje počne pregovore a, recimo Albanija, ostane po strani, to će dovesti do nestabilnosti u regionu", kazao je Kocijas.\nGrčki ministar je rekao i da, ako su neke zemlje imale nerešena pitanja sa Makedonijom i Albanijom, trebalo je to već da kažu, a da je sada tu Komisijin izveštaj o napretku i predlog da se otvore pregovori i da "Evropa mora da drži reč".\n"Nemačka treba da bude otvorenija za Makronove predloge (o reformi EU)... A Francuska treba da pristane na otvaranje pregovora uzimajući u obzir i pozitivnije raspoloženje koje će Berlin verovatno pokazati. Ne treba da gubimo ili dobijamo ili da se delimo na pobednike i gubitnike. Ono što treba, jeste da promovišemo evropsku viziju", istakao je Kocijas.\nGrčki ministar je rekao da su na početku primedbe oko Makedonije i Albanije imale Danska, Belgija, Holandija i Francuska, ali da je nekih kontradikcija bilo i u politici Nemačke jer kancelarka Angela Merkel zbog neslaganja u vladajućoj koaliciji "mora oprezno da vaga" mere koje se odnose na treće strane ili rešenje pitanja migracije.\nPodsetivši da Francuska nije zadovoljna kako se odvija debata o budućnosti Evrope, Kocijas je rekao da je ključno da se Francuska uskladi sa Nemačkom kako bi se izbegla destabilizacija Balkana.\nNa pitanje da li mu se čini da posle godina stagancije balkanske zemlje rešavaju probleme ali da neke evropske zemlje to ne žele da vide, Kocijas je odgovorio da se i on pita, iako Grčku i Srbiju veže tradicionalno prijateljstvo, koliko dugo će Albanija stajati i gledati kako Srbija ubrzava pregovore i završava ih, a da ih Tirana nije ni započela.


Među nama: Moskva protiv Navaljnog, ko će pobediti - NOVA portal\nEmisije Autor:Nova 22. Jan. 202120:02\nRusija se sprema za sutrašnje proteste zbog hapšenja Alekseja Navaljnog, žestokog kritičara predsednika Vladimira Putina. Hapšenja i privođenja su već počela, a trenutno je nemoguće predvideti koliki će odziv biti.\nMasovno hapšenje uoči protesta zbog zatvaranja Navaljnog\nGostujući u emisiji “Među nama” na televiziji Nova S, Aleksandra Godfroa novinarka iz Moskve i bivši ambasador, diplomata Srećko Đukić ocenili su da je trenutno nemoguće predvideti koliki će odziv pristalica Navaljnog biti budući da Moskva uveliko sprovodi kampanju zastrašivanja.\nSigurno je da će policija pokušati da spreči masovnije okupljanje sutra. Već su počeli da privode aktiviste, sutra je u moskovskim školama radna subota a roditelji na grupama dobijaju poruke da ne dozvole deci da idu na skupove, budući da su deo pristalica Navaljnog maloletnici, rekla je Godfroa.\nOstaje pitanje da li će zastrašivanje imafi efekta ili će se Kremlju vratiti kao bumerang. Niko ne zna koliko će masovni biti protestli ali ako budu, to je onda poruka vlasti da Navaljni ima podršku u Rusiji, dodala je ona.\nĐukić je objasnio da je Navaljni “nesistemski opozicionar” koga je trovanje kvalifikovalo za lidera opozicije, i to onog koji je protiv Putina, koji ga direktno napada, kome je glavna tema korupcija u Rusiji, naročito ako se ima u vidu da životni standard u Rusiji već godinama pada.\nKomentarišući zašto se Navaljni, koji je uhapšen odmah po sletanju u Moskvu, vratio u Rusiju iz Berlina gde je prebačen pošto mu je pozlilo na lokalnom letu u Sibiru, Godfroa je rekla da je Navaljni bio svestan da njegova poruka Rusima “Nemojte da se bojite” ne mođe da se iskaže sedeći u Berlinu.\nNavaljni je bio svestan da bi mogao da zaboravi na sebe kao na vođu opozicije da je ostao u Berlinu, rekla je ona.\nNavaljni je optužio Putina da je otrovao nervnim agensom novičokom, što Kremlj demantuje, a uhapšen je po dolasku u Rusiju zbog kršenja uslovne kazne.\nAleksej NavaljniMeđu namaRusija\nMentalno razgibavanje: Komovica i kičicom\nOpasno po ceo region: Crnoj Gori preti epidemija morbila\nObućina: Vučićeve "Košare" su Jovanjica, Kosovo i Rio Tinto


Šeranić osudio čin ugrožavanja života i bezbjednosti zaposlenih u UKC Srpske - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nŠeranić osudio čin ugrožavanja života i bezbjednosti zaposlenih u UKC Srpske\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić osudio čin ugrožavanja života i bezbjednosti zaposlenih u najvećoj zdravstvenoj ustanovi u Republici Srpskoj, kao i pacijenata i građana koji su se u njoj zatekli.\n– Zdravstveni radnici rade težak i odgovoran posao zbrinjavanja pacijenata, očuvanja njihovog zdravlja i spasavanja života, a da građani u zdravstvene ustanove dolaze kako bi dobili neophodnu zdravstvenu zaštitu, koja im je često hitno potrebna, te da u situacijama kao što je današnja njihovi životi dodatno mogu biti dovedeni u opasnost – istakao je Šeranić.\nNaglasio je da je informisan da su na UKC Srpske preduzete potrebne mjere kako bi se prije svega osigurala bezbjednost pacijenata i zaposlenih u ovoj zdravstvenoj ustanovi, kao i da su na mjestu događaja pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske koji, takođe, preduzimaju neophodne mjere iz svoje nadležnosti.\n– Zaposleni u zdrastvenim ustanovama, niti pacijenti ne smiju, ni na koji način, biti izloženi napadima i prijetnjama – poručio je Šeranić..\nMinistarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske informisano je od strane Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske o prijetnjama i dojavi o postavljenim eksplozivnim napravama koje je jutros primila ova zdravstvena ustanova, prenosi RTRS.\nĐajić: Tokom pregleda nije pronađena eksplozivna naprava, UKC se vraća normalnom radu\nVilić: Stigla dojava da je u CIK-u postavljena bomba


Poznajete li sebe - ovo je NAJOTROVNIJA osobina vašeg horoskopskog znaka\nPoznajete li sebe – ovo je NAJOTROVNIJA osobina vašeg horoskopskog znaka\nM. K. 21. novembra 2020. 07:40\nRakovi se smatraju visoko emocionalno inteligentnim bićima. Međutim nekad se služe tim svojim osobinama i u smeru koji nije pohvalan. Rakovi tačno znaju koja je tačka slamanja njima dragih osoba i kada žele nešto da postignu neće oklevati da izvedu manipulaciju na emotivnom nivou.\nŠKORPIJA – problem sa poverenjem\nZa razliku od Lavova, narcisioznost Riba se odlikuje samopožrtvovanjem i mučeničkim kompleksom. Ribe će preuzeti emocionalni teret koji prevazilazi poziv dužnosti, samo da bi vam ga kasnije mogle natrljati na nos, prenose mediji.


- Suštinski je važno da razvijemo kulturu ulaganja u startap zajednicu. Da bismo rešili pristup finansijama kao jedan od osnovnih problema koji startapovi navode, moramo stvoriti podsticajno okruženje u kome će ulaganje u inovacije postati privlačna opcija. PMI je kompanija koja želi aktivnom ulogom u svom okruženju da napravi vidljivi pomak, da doprinese stvaranju društva koje je zainteresovano za razvoj inovativnih rešenja, promociju i primenu nauke i bolji kvalitet života za sve nas – izjavila je Dragana Vujko, senior menadžerka korporativnih poslova u kompaniji PMI.\n- Prema istraživanju NALED-a, devet od 10 preduzeća inovacije finansira sopstvenim sredstvima. Ono što nedostaje jeste više privatnih inicijativa i zato je od ključnog značaja da programa podrške kakvu nudi StarTech bude što više. Prošlog meseca na prvom godišnjem konkursu dodelili smo prvih milion dolara bespovratnih sredstava za 29 domaćih timova, mikro i malih preduzeća, a do kraja 2023. ta podrška će premašiti tri miliona dolara – rekla je Jovanović.


Iz MEK su kazali da je testiranje moguće organizovati za turiste koji imaju dokaz plaćene boravišne takse u nekom od hotela ili registrovanom privatnom smještaju na teritoriji Crne Gore\n5205 pregleda\t0 komentar(a)\nCrnogorska Vlada omogućila je besplatno PCR testiranje za sve turiste kojima je to potrebno za povratak u matičnu zemlju, kako bi im dodatno olakšali boravak u Crnoj Gori, saopšteno je iz Ministarstva ekonomskog razvoja (MEK).\nIz tog resora su kazali da je testiranje moguće organizovati za turiste koji imaju dokaz plaćene boravišne takse u nekom od hotela ili registrovanom privatnom smještaju na teritoriji Crne Gore.\nIz Ministarstva su napomenuli da se radi efikasnosti zakazivanje testiranja obavlja tako što kontakt osoba iz hotela ili privatnog smještaja, najmanje 72 sata prije povratka turiste u svoju zemlju, pozove Higijensko epidemiološku službu lokalnog doma zdravlja na teritoriji čije opštine je prijavio smještaj, kako bi rezervisao testiranje.\n"Pri čemu je turista kome je ugovoreno testiranje dužan da u dogovorenom terminu dođe i obavi testiranje", navodi se u saopštenju.\nIz MEK-a su apelovali na sve hotelijere i vlasnike privatnog smještaja da ulože dodatan napor i preuzmu obavezu registracije i zakazivanja PCR testa za goste i da obezbijede da turista dođe na zakazano mjesto.\n"Čime će se ispoštovati procedura a turistima omogućiti što ugodniji odmor u Crnoj Gori", zaključuje se u saopštenju.\nPCR testVlada Crne GoreMEKMinistarstvo ekonomskog razvojakoronavirushoteliprivatni smještaj


Vesti online / Vesti / Srbija / Vučić: Kad bi svi imali Malog...\nAleksandar Vučić i Siniša Mali na izgradnji "Beograd na vodi"\nOdlazeći premijer je naveo da je Mali zaslužan za najveći projekat u jugoistočnoj Evropi, da je vratio 450 miliona duga i uradio najviše zgrada, fasada i hotela.\n- Kada bi sva mesta u Srbiji imala svog Sinišu Malog, mnogo bi bolje stanje bilo u celoj zemlji - rekao je Vučić odgovarajući na pitanje B92 o novom gradonačelniku Beograda.\n* O rušenju džamije u Zemunu: U zoru zvali ambasadori, tražili da se ne poštuje zakon\n* Promene: Mladenović i Nikodijević na čelu Beograda\nVučić je rekao da ima "određene ideje za novog gradonačelnika", kao i da on svakako neće biti od onih koji bi da Beograd "ruši i ruži".\n- Gradonačelnik će biti odgovrona i ozbiljna osoba, koja će makar energijom i sposobnostima pokušati da donekle dostigne Malog - rekao je Vučić.\nIzabrani predsednik je poručio i da očekuje pobedu SNS na predstojećim gradskim izborima.\n- Svi čeznu da će da pobede, a opet će da kukaju posle izbora. Svaki dosad su bili oni za koje kažu "e ovo je kada je gotovo", a na kraju izgube - rekao je Vučić.\nGovoreći o Siniši Malom, Vučić je rekao i da je on bio meta "najpokvarenije kampanje". Odlazeći premijer tvrdi i da je u tu kampanju uloženo mnogo direktnog novca spolja.\n- Uloženo je mnogo novca u rušenje onoga što je radio Siniša Mali, a on nije spreman da se kao ja tuče svaki dan - rekao je Vučić i naveo da Mali nije političar već neko ko je stručan u svom poslu.\nTakođe, on je rekao da je imao običaj da uvečne sedne u kola sa Malim i da po Beogradu traže stvari koje je potrebno popraviti ili promeniti.\nSRBIJA "Ti Mali, sa mnom, u inat onima što bi da te streljaju..."\nSRBIJA "Ja sam gradonačelnik Beograda, posle - kako Vučić kaže"\nSRBIJA "Mali je bio gradonačelnik za Beograd na vodi"


Potpisan sporazum sa predstavnicima Instituta za razvoj i evropske integracije“ (IREI) - Grad Bihać\nPotpisan sporazum sa predstavnicima Instituta za razvoj i evropske integracije“ (IREI)\nPredstavnici Grada Bihaća potpisali su danas sa predstavnicima Instituta za razvoj i evropske integracije“ (IREI) Memorandum o razumijevanju o provođenju projekta “Ozon – Otvorene i odgovorne općine”. Udruženje „Institut za razvoj i evropske integracije“ (IREI) u periodu 2021.-2023. godine provodi program „Ozon – Otvorene i odgovorne općine“.\nKako je danas istaknuto, program omogućava značajan napredak u osmišljavanju i praćenju reformi javne uprave u prioritetnim područjima koja određuju načelnici/gradonačelnici te ostvarivanje redovne i dvosmjerne komunikacije sa građanima.\nOzon program radi na ostvarivanju pozitivnih promjena u lokalnoj zajednici uspostavljanjem konkretnih programskih ciljeva i sistema redovnog praćenja mjerljivih ishoda. Program dodatno stavlja fokus na realizaciju redovne i dvosmjerne komunikacije lokalnih vlasti sa građanima putem telefona, e-maila ili društvenih mreža, doprinosi pozitivnim iskustvima građana te potpomaže u izgradnji povjerenja između građana i vlasti.


Novi fudbaler Partizana Bibras Natho rekao je danas na predstavljanju da je Humsku došao srcem, iako je imao i druge ponude za veći novac.\n"Svi ljudi u klubu su pokazali da me izuzetno poštuju i da žele da budem deo ovog kluba. Na kraju sam doneo odluku da postanem deo ove ekipe i da je ucinim boljom. Daću sve od sebe da klub i igraci budu još bolji, ali i da ja imam bolji učinak", rekao je Natho na predstavljanju u Humskoj.\nIzraelski fudbaler sa crno-belima potpisao je ugovor na tri godine, iako je imao ponude klubova iz Rusije i Turske.\n"Imao sam nekoliko ponuda za bolji novac, ali na kraju sam išao srcem. Išao sam tamo gde sam osećao i video da me više žele. Sa svima sa kojima sam pričao su mi samo dali motiv da dođem u Partizan", rekao je on.\nBivši vezni fudbaler CSKA iz Moskve i Olimpijakosa objasnio zbog čega je izabrao broj šest.\n"Za broj sam se odlučio jer je sestra od ujaka poginula u saobraćajnoj nesreći. Ona je igrala košarku i nosila je taj broj".\nNatho je istakao da malo poznaje srpski fudbal i da imam mnogo toga o njemu da nauči.\nDodao je sa je samo jednom u karijeri igrao protiv srpskog kluba, ali veruje da ce se brzo privići, jer je kako kaže, srpski mentalitet sličan izraelskom.\nTrener Savo Milošević poželo je dobrodošlicu Nathu, koga je okarakterisao kao jedno od najvećih pojačanja.\n"Kao što smo i najavljivali, nismo bili završili prelazni rok. Danas imamo priliku da predstavimo jedno od najvećih pojačanja u poslednjih nekoliko godina. Baš kao i sa Asanom pregovori su trajali preko dva meseca. Natho je igrač koji može mnogo da pomogne. Upravo je on profil igrača kakav nam je trebao. Srećan sam sto smo takvo ime doveli u klub i želim mu dobrodošlicu", rekao je Miloević i dodao da će Natho verovatno moći da pomogne timu u četvrtak (21 sat) protiv Moldea u meču plej-ofa za plasman u Ligu Evrope.\n"Večeras imamo trening, spremio sam jedan mali test za Natha. On misli da je dobro i vrlo je moguće da će u četvrtak veče moći da nam pomogne. Slična je situacija kao sa Asanom pre dve nedelje", zaključio je Milošević.


Za jednokratne isplate do 0,35 odsto BDP-a – Nadlanu.com\nZa jednokratne isplate do 0,35 odsto BDP-a\nBEOGRAD, 15. aprila 2011. (Beta) - Srbija će koristiti deo dodatnih sredstava u budžetu za jednokratne, ograničene i namenske isplate zaposlenima u javnom sektoru i penzionerima, ali će one biti ograničene na najviše 0,35 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nDodatna stredstva pojaviće se ako prihodi konsolidovanog sektora države budu veći od planiranih, a potrošnja ostane u okviru projektovane, piše u Pismu o namerama Medjunarodnom monetarnom fondu (MMF) od 21. marta.\nU Pismu koje je u petak objavila Narodna banka Srbije (NBS), ističe se da je Vlada odlučna da nastavi da primenjuje fiskalne i monetarne mere kako bi odgovorila na izazove koji predstoje.\nKod monetarne politike Vlada namerava da nastavi da koristi sve raspoložive instrumente kako bi inflatorna očekivanja održala na stabilnom nivou a inflaciju vratila u granice dozvoljenog odstupanja od cilja krajem ove i početkom sledeće godine.\nPismom MMF-u Vlada je tražila okončanje sedmog razmatranja stend-baj aranžmana. Ta revizija već je završena i Srbiji je na raspolaganje stavljeno 353,3 miliona evra od čega povlači 51,6 miliona.


Francuski filmski karavan u Zrenjaninu - Naši u svetu\nObjavljeno 14/03/19 u 18:01\nZRENJANIN – U Gradskoj kući u Zrenjaninu, u prisustvu gradonačelnika Zrenjanina Čedomira Janjića, direktora Francuskog Instituta Žana-Batista Kizena, predsednika Kulturnog centra Zrenjanin Gorana Marinkovića i Bojane Momčilov iz kompanije Mlekoprodukt, sinoć je svečano otvoren Francuski filmski karavan.\nU okviru Karavana, koji organizuje Francuski institut, u Kulturnom centru Zrenjanina biće prikazan ciklus komedija koji čine četiri filmska ostvarenja. Sponzor ovogodišnje manifestacije, koja će tokom 2019. godine obići ukupno 40 gradova širom Srbije, je kompanija Mlekoprodukt, navode organizatori.\n„Veliko je zadovoljstvo što je zrenjaninskoj publici i kulturnoj javnosti omogućeno da bude deo ovog značajnog programa. Istovremeno, moramo ukazati na činjenicu da je zrenjaninsko preduzeće, koje je primer jedne od najuspešnijih privrednih privatizacija u našem gradu sa grupom Savencia, sada sponzor Francuskog filmskog karavana. Ovo je sjajan primer sprege društvene odgovornosti, podrške kulturno-umetničkim programima i promovisanja privrede ove sredine. Zato smo slobodni da kažemo da Grad Zrenjanin, Republiku Srbiju i Republiku Francusku povezuju brojne i neraskidive veze, i kroz istoriju i kroz aktuelni trenutak“, rekao je gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić.\nČedomir JanjićFilmski karavanFrancuskaGoran MarinkovićGradska kućaŽan Batist KizenZrenjanin\nFrancuska : Pokrenuta peticija za povlačenje priznanja Kosova\nGrađani Zrenjanina protestuju, 15 godina voda zabranjena za piće\nKad Srbin radi u restoranu u Parizu onda i računi izgledaju ovako


Emir Đikić: BiH je druga po veličini privreda u regionu i njena uloga u CEFTA-i je veoma bitna – Biznis.ba\nNaslovnaIntervjuiEmir Đikić: BiH je druga po veličini privreda u regionu i njena uloga u CEFTA-i je veoma bitna\nobjavljeno 23. nov 2020. u 12:16\nO ekonomskim kretanjima u regiji, ali i svjetskim odnosima te odgovoru na globalnu korona-krizu za Klix.ba govorio je Emir Đikić, direktor CEFTA sekretarijata.\nKako ocjenujete ulogu CEFTA-e i urađeno u vrijeme od uspostave sporazuma?\nZaključenjem CEFTA sporazuma pojednostavljen je sistem pravila koji je olakšao i unaprijedio trgovinu u regionu. Jedinstveni regionalni sporazum je zamijenio 32 sporazuma o slobodnoj trgovini, a sve u cilju jačanja ekonomskih odnosa, konkurentnosti, privrednog rasta, ali i stvaranja privlačnijeg okruženja za investicije. Rezultati istraživanja pokazuju da je zahvaljujući CEFTA-i trgovina u regionu duplo veća nego što bi bila bez nje.\nPrvi veliki uspjeh jeste potpuno ukidanje carina i kvantitativnih ograničenja na trgovinu domaćom robom. Drugim riječima, naši privrednici slobodno izvoze robu u region, bez bilo kakvih carina i kvota. Drugi značajan uspjeh je dijagonalna kumulacija (fleksibilnija pravila porijekla) kojom je omogućeno dodatno uvezivanje kompanija u regionu u evropske lance vrijednosti.\nDogovoren je i okvir za olakšanje i daljnje unapređenje trgovine robom i uslugama (Dodatni potokol 5 o olakšavanju trgovine i Dodatni protokol 6 o liberalizaciji trgovine uslugama). Protokoli daju osnovu za daljnju integraciju CEFTA strana, kako u okviru regiona, tako i prema EU. To se prije svega odnosi na probleme s kojima se privrednici suočavaju zbog višestrukih kontrola i testiranja, brojnih dokumenata za stavljanje proizvoda u promet i sl.\nSamo u protekle dvije godine, CEFTA je usvojila zajedničku carinsku strategiju koja smanjuje broj izvršenih kontrola, uvela sistem za olakšavanje trgovine voćem i povrćem koji će olakšati papirologiju s fitosanitarnim certifikatima i međusobno priznavanje ovlaštenih izvoznika kojim se koristi ubrzanih procedura za trgovce od povjerenja proširuju na cijeli region. Aktivnosti provedene u CEFTA-i u prethodnom četverogodišnjem periodu su doprinijele povećanju trgovine u regionu od oko 25%. Također, CEFTA je od 2013. uključena u izradu regionalnih strateških planova kao što su Strategija razvoja Jugoistočne Evrope 2020, Višegodišnji akcioni plan regionalnog ekonomskog razvoja i Akcioni plan za Zajedničko regionalno tržište koji je usvojen 10. novembra u Sofiji. Harmonizacija propisa s EU, kao i sticanje benefita na osnovu harmonizacije legislative i procedura s EU acquis, je princip na kojem se zasniva olakšavanje trgovine u CEFTA-i. Time CEFTA ima značajnu ulogu u podržavanju ekonomija Zapadnog Balkana za učešće na jedinstvenom tržištu EU.\nKoji su njeni ciljevi u kontekstu trenutnih ekonomskih dešavanja?\nOsnovni cilj aktivnosti predloženih Akcionim planom je prvenstveno revitalizacija privrede regiona, koja je znatno pogođena krizom izazvanom virusom COVID-19. Dodatno, aktivnosti i ciljevi su potpuno usklađeni s EU Strategijom za proširenje i podržavaju proces evropskih integracija ekonomija regiona.\nPrema nekim procjenama, integracija ekonomija u regionu ima potencijal da doprinese dodatnom privrednom rastu i do 6,7%. Ovo je potencijal koji region mora iskoristiti u borbi s ekonomskim padom koji je Svjetska banka projektovala na oko 5%. Ključne CEFTA aktivnosti bit će usmjerene na smanjenje vremena čekanja na prijelazima za 30%, uvođenje koncepta tzv. “trgovine bez papira”, smanjenje troškova i racionalizaciju kontrola kroz programe uzajamnog priznavanja – korištenjem jedinstvenog dokumenta za 7 tržišta te unapređenje sistema rješavanja trgovinskih sporova u regionu.\nPojednostavljenjem zakonodavstva u oblasti elektronske trgovine bit će olakšan pristup regionalnom tržištu svim kompanijama u ovom sektoru s posebnim osvrtom na mala i srednja preduzeća, koja su nosioci ekonomskog razvoja. Posebno potenciramo elektronsku trgovinu, čiji je potencijal došao u prvi plan u doba krize – ako to može biti jedna naučena lekcija za sve nas iz ove teške situacije.\nTakođer, provođenje plana će pomoći i u ubrzanju trgovine s EU, prvenstveno s aspekta procedura. Ovdje želimo da naznačimo značaj proširenja koncepta Zelenih koridora na prijelaze sa članicama EU, gdje je vrijeme čekanja i po nekoliko puta duže nego u okviru regiona.\nZajedničko tržište od 18 miliona ljudi, koje počiva na principima usaglašenosti s propisima EU, konkurentnije je na evropskom i svjetskom planu, a samim tim i atraktivnije za investitore. Vjerujemo da će provođenje mjera iz usvojenog plana privući strane investitore i kreirati nove poslove, ali i omogućiti da se proizvodi i usluge nude po dosta konkurentnijim cijenama.\nU kakvom su stanju ekonomije CEFTA-e, koliko je pandemija zaista napravila štete te na koji način se može kvantificirati njen učinak?\nPandemija koronavirusa je uzrokovala značajan pad BDP-a. Procjene Svjetske banke za ekonomije Zapadnog Balkana ukazuju na pad BDP-a u prosjeku od 4,8%, dok je za BiH pad BDP-a 3,2%. Privreda Evropske unije je također pogođena, a to je naše najvažnije izvozno tržište. Drugim riječima, privrednicima u regionu neće biti lako. Zato je bitno da im otvorimo što više mogućnosti za razvoj. Posebno je značajno u ovo vrijeme opšte neizvjesnosti, sigurnost da se trgovina neće zaustavljati, kao i da im otvorimo nove tržišne mogućnosti kroz promociju elektronske trgovine, naprimjer.\nNaredne dvije godine su godine oporavka s predviđenim rastom od oko 3,5%, za koji se nadamo da će primjenom mjera iz Akcionog plana biti veći.\nKoliko CEFTA kao takva može pomoći u prevazilaženju korona-krize i oporavku ovih ekonomija?\nNa samom početku pandemije CEFTA je u saradnji s Transportnom zajednicom predložila niz mjera kroz inicijativu “Zeleni koridori” i “Zelene trake”, kako bi se osiguralo nesmetano snabdijevanje osnovnim životnim namirnicama u regionu. Inicijativa je implementirana u rekordno kratkom roku, uz pomoć infromacionog sistema SEED (Systemic Exchange of Electronic Data), pa smo već početkom aprila uspjeli osigurati brži protok esencijalnih proizvoda kao što su medicinska sredstva za borbu protiv pandemije, prehrambeni proizvodi te stočna hrana. Uz ovo, učinjen je napredak na usaglašavanju osnovnih sanitarnih mjera na prijelazima te je uspostavljen sistem koji omogućava 24-satnu dostupnost svih usluga (veterinarske i fitosanitarne inspekcije) na prijelazima koji se nalaze na osnovnim transportnim koridorima.\nOvo je jedan od većih uspjeha u borbi protiv pandemije koji je ostvaren i najbolji primjer regionalne saradnje koji će se u budućnosti, nadamo se, koristiti i za ostalu robu nakon pandemijske krize. Podsjećamo da je, imajući u vidu izuzetne rezultate ove inicijative, na Samitu u Sofiji 10. novembra dobijena podrška da ona bude proširena na granične prijelaze s EU, čime će se znatno smanjiti vrijeme čekanja i prema EU članicama.\nKonačno, sve mjere iz Akcionog plana imaju za cilj da pomognu i podstaknu privredni rast regiona.\nKakva je pozicija BiH u CEFTA-i?\nBosna i Hercegovina je veoma posvećena provođenju CEFTA Sporazuma. Bitno je napomenuti i da je BiH druga po veličini privreda u regionu i njena uloga je veoma bitna. Ove godine BiH, preciznije Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, predsjedava CEFTA-om. Iako je godina bila veoma izazovna i po mnogo čemu posebna, uspjeli smo zajednički ostvariti veoma značajne rezultate. Prvo, uspješno je realizovana inicijativa “Zeleni koridori” i “Zelene trake”. Osim što je primjer izuzetne saradnje regiona po brzini i rezultatima kojima je realizovana, inicijativa će biti proširena na granične prijelaze s EU. Drugo, počeli smo primjenu Odluke o međusobnom priznavanju ovlaštenih subjekata, stupio je na snagu Dodatni protokol o liberalizaciji trgovine uslugama, a pripremljen je i prijedlog mjera iz Akcionog plana koji su usvojili premijeri. Ovaj strateški dokument je temelj naših aktivnosti u narednom periodu i predstavlja čvrsto opredjeljenje regiona prema jačanju i unapređenju ekonomske saradnje.\nKoji su generalni ciljevi u narednom periodu?\nFokus našeg rada bit će usmjeren na pružanje podrške CEFTA stranama u provođenju aktivnosti planiranih Akcionim planom za Zajedničko regionalno tržište. Vjerujemo da ćemo zajedno uspjeti da se izborimo s ekonomskim posljedicama krize, generišemo što više privrednog rasta, sačuvamo radna mjesta i napravimo nova i približimo se EU. Neki od konkretnih ciljeva na kojima ćemo raditi je ubrzanje postupka na prijelazima tako da se vrijeme čekanja smanji najmanje za 30%, omogućavanje privrednicima da s jednim dokumentom imaju pristup 7 tržišta, omogućavanje regionalne elektronske trgovine, tako što će se olakšati prekogranično kretanje paketa i smanjiti regulatorni troškovi.\nPo uzoru na EU, želimo omogućiti firmama da izvoze svoje usluge bez troškova osnivanja lokalnih kćerki firmi i lokalnih licenci, firmama koje imaju svoje kćerke firme u regionu želimo da olakšamo kretanje radnika tako što nećemo više tražiti radne dozvole, firmama koje su dobile poslove u regionu želimo da omogućimo da pošalju svoje radnike na privremeni rad u region, također bez radnih dozvola.\nCEFTA je zajedno s Vijećem za regionalnu saradnju zadužena za koordinaciju provođenja Akcionog plana za Zajedničko regionalno tržište, u saradnji s našim partnerima poput Transportne zajednice i Komorskog investicionog foruma. Značajnu podršku dobijamo i od Evropske unije, koja je skoro usvojila novi paket pomoći od 6 miliona eura za provođenje CEFTA aktivnosti. Međunarodne finansijske institucije, poput Svjetske banke i Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) su također najavile svoje programe podrške, a očekujemo i bilateralne donatore. Na nama je sada da zajedničkim radom generišemo potencijal koji regionalna ekonomska integracija pruža i region zaista transformišemo u zajedničko tržište.


Protest ispred Upravne zgrade Opšte bolnice u Novom Pazaru, 14. avgust 2020.\nOko 30 građana Novog Pazara u petak je po 13-ti put protestvovalo ispred Opšte bolnice u tom gradu, tražeći smenu direktora te zdravstvene ustanove Meha Mahmutovića.\nJedan od organizatora protesta Aladin Paučinac rekao je novinarima da oni žele da ovu ustanovu vodi čovek kome će građani verovati.\n“To bi bila jedina pravda za porodice svih naših sugrađana koji su jeftino umrli od korona virusa, zbog neadekvatnog lečenja. Tražimo da ovu bolnicu vodi čovek iz naroda, mi nemamo svog kandidata, neka ga građani postave, jer oni najbolje znaju ko je pošten i dobar menadžer. Hoćemo nekoga ko neće zahvaljujući poziciji da stvara kapita i privatne klinike“, rekao je Paučinac.\nOn je naveo da se zahvaljujući njihovim protestima u ovom gradu nešto promenilo, a kao primer je naveo to što su se pobunili i brojni lekari iz ove ustanove.\n“Ima pomaka, jer se nikada nešto slično ovim protestima nije desilo ovoj zdravstvenoj ustanovi. Svi prethodni direktori su bili zaštićeni, niko nikada nije smeo ništa da ih pita. Našu inicijativu podržava veliki broj građana, ali smo svesni da mi sve nagomilane probleme ove ustanove ne možemo da rešimo za 15 dana“, rekao je Paučinac.\nOn je izneo stav da su građani Novog Pazara poniženi, pre svih, od države Srbije.\nGrađani ovog dela Srbije nezadovoljni su načinom na koji se reagovalo tokom epidemije u tom gradu. Današnji protest ispred Opšte bolnice bio je 13-ti na tom mestu, a građani Novog Pazara protestovali su i ranije.\n5. jula, ispred zgrade Gradske uprave u Novom Pazaru, okupilo oko stotinu građana u znak protesta zbog lošeg stanja zdravstvenog sistema u tom gradu i sve većeg broja obolelih i umrlih od COVID 19.\nTakođe, jedan deo lekara i medicinskog osoblja Opšte bolnice u Novom Pazaru 30. juna je na kratko okrenuo leđa u znak protesta premijerki Srbije Ani Brnabić i ministru zdravlja Zlatiboru Lončaru koji su zbog pogoršane epidemiološke situacije usled epidemije korona virusa došli da obiđu ovu bolnicu.\nAladin Paučinac je najavio da će građani koji već danima protestuju ispred Opšte bolnice u Novom Pazaru, uskoro registrovati zvanično udruženje, kako bi institucionalno mogli da rešavaju probleme.


Bled: Vučić pozvao u Srbiju – Cerara i investitore – Balkanekspresrb.rs\nSrpski Premijeŕ je predložio održavanje još jedne zajedničke sednice dve vlade i pozvao Cerara u bilateralnu posetu Srbiji. On je slovenčke komapnije pozvao da u što većem broju ulažu u Srbiji, ne samo da bi iskoristili dobre uslove poslovanja, nego da bi slovenačke radne navike preneli i srpskim radnicima\nPREDSEDNIK Vlade Srbije Aleksandar Vučić počeo je posetu Sloveniji susretom sa predsednikom Vlade Miroslavom Cerarom.\nTokom radnog ručka, koji je slovenački premijer u čast srpskog kolege organizovao u vili Bled, premijeri Vučić i Cerar razgovarali su o ekonomskim reformama u Srbiji, situaciji u regionu, migrantskoj krizi i slovenačkim investicijama u Srbiji.\nVučić je predložio održavanje još jedne zajedničke sednice dve vlade i pozvao Cerara u bilateralnu posetu Srbiji. On je slovenčke komapnije pozvao da u što većem broju ulažu u Srbiji, ne samo da bi iskoristili dobre uslove poslovanja, nego da bi slovenačke radne navike preneli i srpskim radnicima.\nPoželevši dobrodošlicu premijeru Srbije, Cerar je istakao da je važna činjenica da Srbija predstavlja faktor stabilnosti u regionu, kao i da zbog stabilne političke situacije u zemlji, Srbija predstavlja sigurno mesto za slovenačke investitore.♦


Dve trećine opština bez predstavnika u Narodnoj skupštini\nAutor Tanjug/Blic. U novom sazivu Skupštine Srbije po svemu sudeći više od sto od ukupno 150 opština neće imati svog predstavnika u parlamentu, odnosno poslanika koji ima prijavljeno prebivalište na njihovoj teritoriji, što, prema mišljenju stručnjaka, znatno umanjuje razvojne potencijale tih opština ali i obesmišljava predstavnički demokratski sistem.\nU sazivu Skupštine Srbije koji je izabran 2008. svoje predstavnike u parlamentu nije imalo 98 opština, a posle ovogodišnjih majskih izbora broj opština u kojima nijedan poslanik nema prebivalište narastao je na 119.\nIako taj broj verovatno nije konačan, jer će nakon formiranja vlade biti i promena na listi poslanika, Đorđe Vuković iz Centra za slobodne izbore i demokratiju (Cesid) upozorava na činjenicu da će visok broj nepredstavljenih opština u parlamentu u praksi značiti da će se lokalni funkcioneri i gradjani tih opština suočiti sa "anonimnom državom i kafkijanskim sistemom" jer neće znati kome da se obrate.\n- Ovo je posledica izbornog zakona koji podrazumeva zatvorene izborne liste, a uzrok svemu je nepostojanje bilo kakvih demokratskih procesa unutar stranaka. Unutarstranački izbori u svetu postoje da bi se izabrali kandidati za poslanike, a to kod nas ne postoji jer listu pravi lider ili najuži vrh stranke - izjavio je Vuković agenciji Tanjug.\nPrema njegovim rečima, kada lider stranke, ili njen najuži vrh, pravi poslaničke liste prirodno je da se biraju kandidati iz njihovog neposrednog okruženja, odnosno osobe od poverenja, a oni su najčešće iz velikih urbanih sredina.\nTo potvrdjuje i sadašnja kompozicija parlamenta u kojem čak 114 poslanika dolazi iz glavnog grada, 31 više nego u prethodnoj legislaturi.\nProfesor Milan Jovanović sa beogradskog Fakulteta političkih nauka objašnjava da natpredstavljenost na jednoj strani za posledicu ima potpredstavljenost na drugoj strani, a to znači da, prema sadašnjoj listi poslanika, najmanje 1,8 miliona birača nemaju poslanike koji žive u njihovoj sredini i dele životne probleme sa ostalim građanima.\n- Radi se pretežno o malim, nerazvijenim i devastiranim opštinama sa velikim problemima nezaposlenosti, nepismenosti, nedostatka infrastrukture. Da ironije bude veća u tim opštinama još uvek je nešto veća izlaznost nego u natpredstavljenim područjima. Ovakvo stanje dovodi u pitanje ostvarivanje jednog od temeljnih principa demokratskog izbornog sistema - jednakosti glasa - garantovanog i našim ustavom - objašnjava Jovanović.\nOn je Tanjugu izjavio da političko predstavljanje zasnovano na proporcionalnosti obavezno znači i predstavljanje teritorije i onih koji na njoj žive sa specifičnim interesima i potrebama.\nTo, kako je istakao, znači i da izbori ne predstavljaju stranke nego gradjane, ali da naš model izbora to ne omogućava.\n- Stranke su navikle da izborne liste budu zatvorene za birače, a otvorene za stranačka vodjstva i nisu dobro regionalno pozicionirale svoje kandidatske liste. Naime na čelu svih lista su hijerarhijski kandidovani rukovodioci, tek posle slede ostali. Pošto su i stranačka vođstava metropolizovana, eto objašnjenja zašto u devetom sazivu imamo izraziti rast poslanika iz Beograda - kaže Jovanović.\nJovanović i Vuković saglasni su da bi ovaj problem trebalo da bude rešen, ako ne izmenom izbornog sistema, onda makar promenom prakse u strankama.\nVuković naglašava da stranke moraju da se iznutra demokratski konsoliduju, odnosno da se u njima uspostavi sistem selekcije poslaničkih kandidata koji bi obezbedio pokrivenost najvećeg dela teritorije države.\nDa je postojeća situacija neodrživa saglasni su i u Stalnoj konferenciji gradova i opština, koja je do sada teritorijalnim jedinicama koje nisu bile predstavljene u Skupštini Srbije služila kao kanal za pristup višim nivoima vlasti.\n- U postojećim okvirima problem teško može da se reši, a sličan problem postoji i unutar gradova i opština, gde imate mesne zajednice koje nemaju predstavnike u lokalnim parlamentima, što je takodje posledica izbornog sistema - rekao je Tanjugu generalni sekretar te asocijacije Đorđe Staničić.\nOn je podsetio da je svojevremeno postojala i inicijativa da svaka opština obezbedi kancelariju za poslanika u kojoj bi on mogao da direktno komunicira sa gradjanima, ali da se onda ispostavilo da većina opština nema poslanika koji bi mogao da koristi takvu kancelariju.\nPrema njegovim rečima, opštine bez predstavnika u Skupštini Srbije će, dok stvar ne bude rešena izmenom izbornih zakona, nažalost, do viših nivoa vlasti morati da dolaze kroz stranke ili institucije poput Stalne konferencije gradova i opština.TweetShare\tČita se...\tNacionalni kodeks oglašavanja - uskoro\nViše od 30.000 osoba bez dokumenata\nUNESCO konkurs za projekte


Pomoć preduzetnicama – ICR\nJavni poziv za mentore ženskog preduzetništva u septembru 2011.\nJavni poziv za mentore ženskog preduzetništva koji će pružati pomoć ženama preduzetnicama u Srbiji biće raspisan u drugoj polovini septembra, saopštila je u Beogradu Nacionalna agencija za regionalni razvoj.\nMentori ženskog preduzetništva je projekat koji je upravo odobrila Evropska komisija (EK), a koji realizuju Nacionalna agencija za regionalni razvoj i Udruženje poslovnih žena.\nCilj projekta je formiranje nacionalne mreže mentora ženskog preduzetništva, koja će pružiti pomoć ženama preduzetnicama koje su u početnoj fazi poslovanja ili imaju teškoća u vođenju sopstvenog posla, kako bi poboljšale svoje poslovanje.\nNa osnovu javnog poziva predviđeno je da bude izabrano 10 preduzetnika, koji će nakon obuke, podržati 20 preduzetnica da unaprede svoje poslovanje.\nMreže mentora ženskog preduzetništva biće formirane u najmanje 15 država u Evropi i zajedno će činiti Evropsku mrežu mentora ženskog preduzetništva.\nMreža se realizuje u okviru Programa za konkurentnost i inovacije (CIP), koji finansira EK.\nU Srbiji žene su vlasnice ili imaju udela u vlasništvu u 25% svih privrednih subjekata (u Evropi je to 34%), dok su u 17% privrednih društava žene i vlasnice i istovremeno obavljaju menadžersku funkciju.\nU Evropskoj uniji pokrenute su inicijative za ohrabrivanje žena da započnu sopstveni biznis.\nNakon formiranja Evropske mreže ambasadora ženskog preduzetništva, ove godine se formira i Evropska mreža mentora ženskog preduzetništva radi pružanja višeg nivoa podrške ženama preduzetnicama.


Državljanima Slovenije zabranjeno putovanje u BiH - Jajce Online\nNaslovnica SVIJET Državljanima Slovenije zabranjeno putovanje u BiH\nDržavljanima Slovenije se od utorka zabranjuje odlazak u države s “crvenog” popisa, na kojem se nalazi i Bosna i Hercegovina, i dopušta ulazak iz njih samo uz predočenje negativnog PCR testa ili potvrde o vakcinisanju, odnosno da ste prebolovali COVID-19, rekao je u nedjelju ministar unutarnjih poslova Aleš Hojs.\nUredba s mjerama ograničenja prelaska državne granice, koja se odnosi na sve četiri susjedne zemlje bit će na snazi najmanje do 12. aprila, rekao je na konferenciji za novinare Aleš Hojs.\nMjera je donesena pred uskrsne blagdane kad se očekuje veći priljev slovenskih rezidenata koji imaju porodicu i rodbinu u državama zapadnog Balkana, gdje je epidemiološka situacija “izuzetno loša”, kazao je slovenski ministar.\nNovi propisi o ulasku i izlasku odnose se na sve zemlje s crvene epidemiološke liste, među kojima su i sve države s područja bivše SFRJ.\nUlazak u Sloveniju od ponedjeljka dopuštat će se osobama koje predoče dokaz da su bili pozitivni na testu za koronavirus prije najmanje tri sedmice od dolaska na granicu i najviše šest mjeseci prije toga, što znači da se radi o onima koji su preboljeli COVID-19 i još imaju imunitet.\nUlazak će se dopuštati i onima koji predoče potvrde o vakcinisanju protiv COVID-19, s najmanje sedam dana protoka od primitka druge doze BioNTech-Pfizerova cjepiva ili najmanje 14 dana nakon dobivanja Moderninog. Ako su vakcinisani AstraZeneca vakcinom nakon dobivanja prve doze mora proći najmanje 21 dan.\nPrethodni članakPotrošnja javnog novca pod lupom građana\nNaredni članakMerkel traži od saveznih premijera oštrije mjere za suzbijanje koronavirusa


Prilikom kupovine stana ostarimo dve godine\nStres zbog kupovine ili prodaje nekretnine može da ubrza proces starenja, tvrde britanski istraživači.\nNaime, nedavno istraživanje pokazalo je da je većina ljudi ostarila zbog stresa izazvanim kupovinom ili prodajom strana.\nDve trećine ispitanika reklo je da ima osećaj da su ostarili najmanje dve godine prilikom kupovine, odnosno prodaje stana.\nNaučnici navode da transakcije sa nekretninama izazivaju negativne posledice i po fizički izgled, od kojih su najčešći gubitak kose, kratkoročni gubitak pamćenja i smanjeni libido.\nKako piše Dejli mejl, svi ispitanici su izjavili da je kupovina stana jedno od najstresnijih iskustava, daleko više od porodičnih problema ili razgovora za zaposlenje.\nPrednosti i mane kada se investira u stan za izdavanje


eu.me - Poglavlje 14 - Radna grupa\nPoglavlje 14 - Radna grupa\nRadna grupa je formirana u aprilu 2013. Pregovaračica za ovo poglavlje je Angelina Živković, državna sekretarka u Ministarstvu saobraćaja i pomorstva, šefica radne grupe je Emina Mujević Kara, generalna direktorica Direktorata za međunarodnu saradnju i EU fondove u Ministarstvu saobraćaja I pomorstva. Kontakt osoba za radnu grupu je Nikolina Goranović iz Kancelarije za evropske integracije.\nRadnu grupu čini 20 članova (13 iz državnih institucija i 7 iz civilnog sektora).\nPravni okvir saobraćajne politike EU omogućava uspostavljanje efikasnog i funkcionalnog sistema prevoza putnika i robe širom Evropske unije. Cilj ove politike jeste da podmiri rastuće potrebe mobilnosti građana, robe i usluga kroz kontinuirano unapređenje saobraćajne infrastrukture i stvaranje uslova za bezbjedniji i sigurniji saobraćaj. Osim toga, saobraćajna politika teži poboljšanju kvaliteta saobraćajnih usluga, omogućava širu upotrebu inovativnih tehnoloških rješenja (npr. informacionih i inteligentnih transportnih sistema, digitalnih tahografa), podstiče očuvanje životne sredine i smanjenje štetnih uticaja saobraćaja na okolinu, kao i donošenje i sprovođenje socijalnog zakonodavstva i efikasniju zaštitu prava putnika.\nPoglavlje 14 - Press\nTreći sastanak Radne grupe za pripremu i vođenje pregovora o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji za oblast pravne tekovine Evropske unije koja se odnosi na pregovaračko poglavlje 14 – Saobraćajna politika održan je u prostorijama Ministarstva saobraćaja i pomorstva.\nLista kandidata/tkinja nevladinih organizacija za učešće u Radnoj grupi za pripremu i vođenje pregov…\nNa osnovu Javnog poziva koji je Ministarstvo evropskih poslova objavilo 2. novembra 2017. godine, za predlaganje predstavnika/ca nevladinih organizacija za učešće u Radnoj grupi za pripremu i vođenje pregovora u poglavlju 14 – Saobraćajna politika, a u skladu sa članom 13 Uredbe o načinu i postupku ostvarivanja saradnje organa državne uprave i nevladinih organizacija („Službeni list Crne Gore“, broj 7/12), Ministarstvo evropskih poslova objavljuje: LISTU KANDIDATA/KANDIDATKINJA NEVLADINIH ORGANIZACIJA PREDLOŽENIH ZA ČLANA/ICU RADNE GRUPE ZA PO...\nJavni poziv NVO-ima za člana Radne grupe za poglavlje 14 - Saobraćajna politika\nMinistarstvo evropskih poslova poziva nevladine organizacije koje se bave temama iz oblasti saobraćajne politike da dostave predlog za izbor tri predstavnika/ce u sastav radne grupe za učešće u pripremi pregovora o poglavlju 14 – Saobraćajna politika. Javni poziv možete preuzeti ovdje.\nOstvaren značajan napredak u oblasti saobraćaja\nU susret zvaničnoj posjeti Crnoj Gori 5. septembra, evropska komesarka za saobraćaj, Violeta Bulc, u intervjuu za novinsku agenciju MINA, govori o značaju saobraćajnog sektora, njenoj viziji za razvoj infrastrukture u Evropi, i stanju u Crnoj Gori u ovoj oblasti kao i podršci Evropske unije za razvoj saobraćajne infrastrukture u Crnoj Gori.\nU Baru je 10. i 11. maja 2016. održan drugi sastanak Zajedničkog odbora između vlada Crne Gore i Republike Makedonije koji je uspostavljen u skladu sa obostranim obavezama iz procesa pristupanja Evropskoj uniji. Sastanak je, u ime Crne Gore, otvorio državni sekretar za evropske integracije i glavni pregovarač ambasador Aleksandar Andrija Pejović, a sa makedonske strane državni sekretar za evropska pitanja Ana Blažeska.\nCrna Gora predano radi, kako bi saobraćajni standardi bili bliži onima u EU\nSaobraćaj predstavlja jednu od najvažnijih privrednih djelatnosti koja doprinosi ostvarenju cilja jedinstvenog tržišta Evropske unije – slobodnom kretanju ljudi, robe, usluga i kapitala.\nDa bi zavorila pregovaračko poglavlje 14 - Saobraćajna politika, Crna Gora treba da postigne usklađenost s pravnom tekovinom EU koja se odnosi na naplatu putarine, socijalno zakonodavstvo u drumskom saobraćaju, nova pravila o težini i dimenzijama vozila za prevoz teške robe i vozila za prevoz putnika. Dalje, Crna Gora treba se uskladi sa zajedničkim pravilima za pristup profesiji drumskog prevoznika, te za pristup tržištu međunarodnog drumskog prevoza tereta i za pristup međunarodnom tržištu usluga prevoza običnim i turist...\nĐurović: Napredak u poglavljima 14 i 15 doprinijeće i razvoju regiona\nBivša ministarka evropskih integracija Gordana Đurović u izjavi za Antenu M kazala je da napredak u poglavljima 14 i 15 neće donijeti dobro samo crnogorskim građanima, već i regionu.\nPogledajte kako EU podržava razvoj saobraćajne infrastrukture u Crnoj Gori\nCrna Gora je otvorila još dva nova poglavlja – 14. Saobraćajna politika i 15. Energetika. Pogledajte kako EU podržava razvoj saobraćajne infrastrukture u Crnoj Gori.\nPejović: Poglavlja 14 i 15 za bolji kvalitet usluga\nPrimjena evropskih propisa iz poglavlja 14 i 15, koja je Crna Gora otvorila danas u Briselu, doprinijeće, između ostalog, boljem kvalitetu usluga u oblastima saobraćaja i energetike, ocijenio je državni sekretar za evropske integracije i glavni pregovarač, Aleksandar Andrija Pejović.\nCrna Gora otvorila pregovore u poglavljima 14 i 15, Lukšić: Rezultat odlučnih reformi i aktivnosti\nCrna Gora je na danas održanom, sedmom sastanaku na ministarskom nivou Konferencije o pristupanju Crne Gore EU, otvorila pregovore u poglavljima 14 – Saobraćajna politika i 15 – Energetika.\nOtvaranje poglavlja 14 i 15\nCrna Gora će u ponedjeljak, 21. decembra na Međuvladinoj konferenciji koja se održava u Briselu, otvoriti pregovore u poglavljima 14-Saobraćajna politika i 15- Energetika.\nCrna Gora će u ponedjeljak, 21. decembra na Međuvladinoj konferenciji koja se održava u Briselu, otvoriti pregovore u poglavljima 14-Saobraćajna politika i 15- Energetika. Državnu delegaciju Crne Gore, na Međuvladinoj konferenciji…\nNa Cetinju je danas održana peta sjednica Zajedničkog konsultativnog odbora između Crne Gore i komiteta regiona EU. Učesnici skupa su razmijenili mišljenje i iskustvo iz upravljanja ljudskim resursima na lokalnom nivou…\nPejović zadovoljan ostvarenim napretkom u okviru 14. pregovaračkog poglavlja\nDržavni sekretar za evropske integracije i glavni pregovarač ambasador Aleksandar Andrija Pejović sastao se sa direktorom Agencije za civilno vazduhoplovstvo Draganom Đurovićem. Sagovornici su razmijenili mišljenje o ostvarenom napretku i daljim…\nObaveze koje nalaže Svjetska pomorska organizacija pomorcima trenutno najvažnije\nObaveze koje nalaže Svjetska pomorska organizacija (IMO) trenutno su najvažnije za crnogorske pomorce, ali proces pregovaranja za članstvo u Evropskoj Uniji (EU) dodatno podiže standarde i u toj oblasti, saopštio…\nPejović: Bez dobre saobraćajne povezanosti ne može se računati na pravilan ekonomski razvoj\nCrna Gora bez dobre saobraćajne povezanosti ne može računati na pravilan ekonomski razvoj, čemu bi trebalo da doprinese usklađivanje sa evropskim zakonodavstvom, ocijenio je glavni pregovarač i državni sekretar za…\nKancelarija glavnog pregovarača za vođenje pregovora o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji, u saradnji s Delegacijom Evropske unije i Britanskim savjetom, organizuje javnu debatu o 14. pregovaračkom poglavlju Saobraćajna politika. "Na…\n14 - Dokumenti\n14 - Kontakti\n14 - Prezentacije s bilateralnog skrininga\nNajčešće preuzeto - 14\n14. SAOBRAĆAJNA POLITIKA (1491)\nIzvještaj sa skrininga - 14. Saobraćajna politika (1469)\nOdluka o obrazovanju radne grupe - poglavlje 14 (1002)\nPregovaračka pozicija za poglavlje 14 - Saobraćajna politika (839)\nOdluka o obrazovanju Radne grupe za pregovaračko poglavlje 14 - Saobraćajna politika (367)