BalkanMagazin :: Zapadni Balkan: Zdravije okruženje zahteva promene\nProglašena Godina zelenog razvoja i zaštite životne sredine u okviru saradnje Kine sa zemljama Centralne i Istočne Evrope\nEBRD najavila usklađivanje aktivnosti sa Pariskim sporazumom\nUAE: Nuklearna energija u službi vodonika\nBritanija najveći evropski investitor u energiji vetra\nOtkup električne energije iz obnovljivih izvora uskoro zakonska obaveza\nMlazno gorivo od otpada drastično smanjuje zagađenje\nEU: Zelena oznaka za gasna postrojenja pod određenim uslovima\nGlobalna industrija energije vetra i dalje će beležiti značajan rast\nNeiskorišćeni zeleni energetski potencijal baltičkih zemalja\nRusija planira da nuklearnu energiju uvrsti u zelene aktivnosti po uzoru na EU\nStrategija EU za vodonik slična strategiji EU za vakcine: Berlin pregovara sa Moskvom bez obzira na sankcije\nIzraelci blizu Idvora grade vetropark Pupin\nAmerički Behtel zainteresovan za zelene projekte u Srbiji\nEU ulaže skoro 10 milijardi evra u zelenu i digitalnu tranziciju\npetak, 18. decembar 2020 18:23\nMoramo se promeniti da bismo imali zdravije okruženje, čistiji vazduh, sačuvali svežu i pitku vodu, zdraviji život, rekla je generalna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju (RCC) Majlinda Bregu na današnjem otvaranju 5. ministarskog sastanka o zaštiti životne sredine i klimatskim akcijama na Zapadnom Balkanu.\nOvakav stav, pored mnogih uznemirujućih podataka, ona je potkrepila i time da se u mnogim gradovima zapadnog Balkana ispuštaju otpadne vode bez prečišćavanja, a stopa recikliranja u regionu je ispod tri odsto, dok je u Evropskoj uniji prosek 44 odsto.\n"Ugrožene su i kristalno čiste reke na Zapadnom moru i biodiverzitet, a krajnje je vreme da se aktivira primena Zelene agende za Zapadni Balkan", rekla je Bregu.\nSmatra da će sprovođenje Zelene agende, koju su lideri Zapadnog Balkana usvojili prošlog meseca u Sofiji, oblikovati našu budućnost i promeniti način na koji proizvodimo i koristimo proizvode kao i naše neodgovorno ponašanje prema prirodi, promeniće način na koji koristimo energiju i svakodnevni život. „Neće biti lako, ali združenim snagama regiona i uz velikodušnu podršku pomoć EU kroz investicioni plan od 9 milijardi evra, mogli bismo imati šansu ako delujemo sada“, dodala je Bregu.\nDirektorka za Zapadni Balkan u generalnom direktoratu za proširenje i susedstvo Henoveva Ruiz Kalavera rekla je da je Zelena agenda korisna za građane EU u celini, jer zagađenje i pretnja životnoj sredini nemaju granicu.\n"Zelena agenda za Zapadni Balkan će otključati potencijal kružne ekonomije u regionu, a to znači otvaranje radnih mesta i rast," rekla je Kalavera.\nMinistri zapadnog Balkana koji se bave životnom sredinom i klimatskim promenama okupljeni na ovom sastanku zaključili su da postoji spremnost za regionalnu saradnju i odlučnost za zajednički rad na primeni Sofijske deklaracije o zelenoj agendi.\nSavet za regionalnu saradnju nastaviće da podržava vlade zapadnog Balkana u njihovim naporima u procesima vezanim za zaštitu životne sredine i klimu, u bliskoj saradnji sa regionalnim partnerima.\nOd 2021. godine, RCC, zajedno sa partnerima iz regiona, započinje rad na Akcionom planu i mapama puta za sprovođenje Zelene agende, uključujući uspostavljanje odgovarajućeg sistema praćenja.\nInače, region je tokom Samita o zapadnom Balkanu održanom u Sofiji, 10. novembra ove godine, dostigao važnu prekretnicu podržavajući Deklaraciju lidera o Zelenoj agendi koja je u skladu sa Zelenim sporazumom EU. Deklaracija predstavlja podršku i ubrzanje promena i procesa u regionu sa sveobuhvatnim ciljem rešavanja klimatskih promena.\nIzvor: Savet za regionalnu saradnju (RCC)


Zarobljena država obesmišljava put Srbije ka Evropskoj uniji - Vesti\nZarobljena država obesmišljava put ...\nZarobljavanje države narušava prava građana Srbije i predstavlja glavni problem napretka na putu ka Evropskoj uniji, zaključeno je na predstavljanju najnovijeg nezavisnog izveštaja koalicije prEUgovor o napretku u poglavljima 23 i 24, koje je održano 25. oktobra 2018. u Beogradu.\nZarobljavanje države podrazumeva iscrpljivanje javnih resursa zarad privatnih interesa, umesto da se koriste u cilju opšteg dobra, obrazložio je istraživač Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP) i moderator diskusije Bojan Elek.\n„Ovaj problem prožima mnoge sfere društva i zahteva hitnu reakciju“, istakao je istraživač BCBP.\nBobana Macanović iz Autonomnog ženskog centra (AŽC) ukazala je na urušavanje prava žena koje se ogleda u aktuelnim predlozima i nacrtima zakona i načinu finansiranja Nacionalnog SOS telefona.\n„Predložen Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći bi, pored toga što je skup, vodio do diskriminacije zaposlenih u nevladinim organizacijama, kao i određenih kategorija pravnika i pravnica koji pružaju usluge besplatne pravne pomoći“, ocenila je Macanović.\nPrimer Nacrta zakona o rodnoj ravnopravnosti pokazuje kako je široka javna rasprava upotrebljena za simulaciju debate, ukazala je Macanović i istakla da od brojnih komentara koji su dostavljeni u najvećoj meri su usvojeni predlozi desno orijentisanih organizacija, čime se, kako je navela, pokazuje političko opredeljenje države. Predstavnica AŽC je ocenila da rteba vratiti nacrt ovog zakona koji je pripremilo Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost.\nMacanović je podsetila i na otvaranje tri konkursa Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja za sredstva namenjena za rad Nacionalnog SOS telefona, a zatim istakla da zakonom nije predviđeno sprovođenje konkursa već javne nabavke. Dva konkursa su propala a treći je omogućen zaključkom Vlade kojim se suspenduje član relevantnog zakona, Macanović je naglasila.\n„Mi smo kao društvo u ozbiljnom problemu. Nisu nam potrebni zakoni i Narodna skupština ako će se odluke donositi zaključcima Vlade. Evropska komisija treba da insistira na tome da nova rešenja budu bolja od prethodnih, a ne samo na „štikliranju“ usvajanja novih zakona”, istakla je Macanović ključnu preporuku Autonomnog ženskog centra.\nNemanja Nenadić iz Transparentnosti Srbija (TS) osvrnuo se na pitanje korupcije u kontekstu poglavlja 23 i 24, ističući da se preporuke prEUgovor Alarma ponavljaju jer u proteklom periodu nisu bile poštovane. Upozoravajući da nije od značaja samo puko usvajanje pojedinih zakona, već i pitanje sadržaja, posebno je analizirao Nacrt zakona o javnim nabavkama. Nenadić je istakao je da su predviđene antikorupcijske stavke sužene u odnosu na zakon iz 2012. godine i upozorio da su rešenja u Nacrtu zakona o sprečavanju korupcije lošija nego u predlogu teksta iz oktobra 2017. godine.\n“Nema nikakavog napretka u rešavanju stanja u javnim preduzećima i dobrom delu državne uprave. Samo 30 odsto nameštenika izabrano je na konkursu,“ ocenio je Nenadić.\nNenadić je rekao da podržava otvaranje svakog novog poglavlja u okviru pristupnih pregovora Srbije i EU, ali da očekuje da EU uputi jaču poruku vlastima za oblasti u kojima nema dobrih rezultata.\nNa postojeće nedoslednosti u sektoru bezbednosti upozorila je istraživačica BCBP Jelena Pejić. Kao ključni problem je istakla mogućnost da se usvojenim izmenama propisa „zacementira zarobljavanje države“.\n„Raste koncentracija moći, i to najviše u rukama političkih nameštenika. Diskrecija političkih moćnika se odražava i u upravljanju ljudskim resursima u domenu zapošljavanja. To što predsednik Republike preuzima ulogu Vlade u upravljanju sistemom nacionalne bezbednosti ukazuje na zamagljivanje podele nadležnosti,“ podvukla je Pejić.\nUsvojene izmene zakona o vojsci, BIA i policiji, kao i nacrti strategija o nacionalnoj bezbednosti i odbrani deo su ovog trenda, istakla je Pejić.\nRastu i mogućnosti za prismotru građana od strane bezbednosnih tela i službi. Širi je krug lica koji mogu biti podvrgnuti bezbednosnoj proveri prema Zakonu o policiji, a raste i kontrola nad privrednom i naučnom delatnošću pod opravdanjem interesa odbrane, navela je Pejić i objasnila da Ministarstvo odbrane mora da odobri sva istraživanja „od značaja za odbranu“ finansirana iz inostranstva. To u kontekstu uvođenja koncepta totalne odbrane u tekst glavnih strateških dokumenata može posebno široko da se tumači, zaključila je Pejić.\n“Uz pasivnu Narodnu skupštinu i aktivnog ali konstantno podrivanog Poverenika za informacije od javnog značaja u vršenju dužnosti, proces kontrole nad čitavim sektorom bezbednosti potpuno je obesmišljen. Nova Strategija nacionalne bezbednosti preti da dodatno produbi sve ove trendove,“ rezimirala je Pejić.\nKao preporuku Pejić je predložila izradu izveštaja za Srbiju i zemlje regiona, po modelu koji je Evropska komisija primenila u Makedoniji. Za razliku od redovnih godišnjih izveštaja, ovaj izveštaj je bio pisan direktnim jezikom bez diplomatskog okolišanja, pisali su ga nezavisni eksperti, dajući konkretne preporuke, čija je primena pomno praćena, Pejić je zaključila.\nSumirajući nalaze, Elek je podvukao da je sužavanje prostora za delovanje civilnog društva u Srbiji doseglo alarmantne razmere. U tom kontekstu su kako najavljene promene Zakona o informacijama od javnog značaja, tako i direktni napadi na pripadnike medija.\n„Sveprisutno je etiketiranje organizacija civilnog društva kao ’destabilišućeg faktora’ u Srbiji koji radi u saglasju sa inostranim tajnim službama,“ zaključio je Elek.


Početak priprema za polufinale - Delfini\nPOČETAK PRIPREMA ZA POLUFINALE\nBez obzira na jučerašnji poraz vaterpolo reprezentacija Srbije zauzela je 1. mesto u grupi B i time se direktno plasirali u polfunale gde čekaju pobednika meča drugo-plasiranog iz grupe A i treće-plasiranog iz grupe B, odnosno Italije i Nemačke, koji je na programu u sredu od 18:00h. Ovaj meč će biti veoma intresantan, ali je reprezentacija Italije veliki favorit.\nPored toga što imaju 3 slobodna dana za naše vaterpoliste nema odmora, pa su oni već danas počeli sa pripremama za polufinale. Pre podne, za one koji su to hteli, organzivan je trening u teretani sa trenerom Stanojevićem, a uveče od 21:00h planiran je još jedan trening.\nSelektor Udovičić ističe da se naša reprezentacija nalazila u teškoj grupi, ali da su ostvarili ono što su hteli mada su se igrači istrošili. Takođe dodaje da u ovoj grupi nije bilo slabog protivnika i da sada treba održavati formu za predstojeće duele i misli da ovaj tim ima kvalitet da nastavi sa osvajanjem medalja.\nŠto se tiče meča sa Crnom Gorom selektor je rekao da su se momci okrenulu polufinalu i da je to rezultiralo nešto lošijom igrom u prethodnoj utakmici, ali dodaje da je to potpuno normalno posle teških utakmica i svega što je pretilo našu reprezentaciju.\nSledeću utakmicukoju igraju naši vaterpolisti je polufinale, a ono je na programu u petak, 27. 01. 2012, u 18:00h protiv pobednika četvrt-finalnog meča Italija - Nemačka.


MSP: Rutinska intervencija, čast nam je što porodica Krivokapića živi u Beogradu\nVesti Autor:N1 Beograd11. sep. 202120:3023 komentara\nMinistarstvo spoljnih poslova Srbije saopštilo je da je MUP Srbije već objasnio sve okolnosti u vezi sa legitimisanjem osobe u pratnji sina predsednika Vlade Crne Gore Zdravka Кrivokapića, te da stoga smatra da nema mesta politizaciji jedne rutinske intervencije beogradske policije.\nMinistarstvo vanjskih poslova Crne Gore nema razloga da bude skeptično i da dovodi u sumnju način na koji MUP Srbije opisao događaj, jer za to nema osnova, poručuju iz MSP-a.\n„Srbija će, kao i do sada, nastaviti da ukazuje gostoprimstvo svim građanima Crne Gore koji poštuju zakone naše države, i čast nam je što su članovi najuže porodice crnogorskog premijera odabrali da žive u Beogradu“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se i da su Srbija i Crna Gora bratske države, i da crnogorski državljani treba da se u Srbiji osećaju kao kod svoje kuće. Smatramo da državljani Srbije treba da imaju jednak tretman u Crnoj Gori, što nažalost često nije slučaj, navode iz MSP-a.\n„Niko ne može imati koristi od toga da se rutinska policijska procedura, sprovedena bez primene sile i sredstava prinude, interpretira u bilo kom drugom svetlu, i naše ministarstvo ostaje otvoreno za razmenu informacija i saradnju sa Ministarstvom vanjskih poslova Crne Gore u svim situacijama koje mogu biti interesantne vladi u Podgorici“, poručuju iz MSP.\nPodsetimo, iz Vlade Crne Gore su reagovali zbog, kako su naveli, odnosa policije Repubilke Srbije prema porodici premijera Zdravka Krivokapića.\n„Obaveštavamo javnost da su sinoć, u Beogradu, pripadnici policije Republike Srbije na grub i nedopustiv način atakovali na sina predsednika Vlade Crne Gore prof. dr Zdravka Krivokapića u trenutku kada se svojim automobilom parkirao ispred zgrade u kojoj, sa porodicom, živi jedna od kćeri premijera Krivokapića. U pratnji premijerovog sina, koji je štićena ličnost, bio je policijski službenik UP Crne Gore. Policijski službenici Republike Srbije, repetirajući pištolje, zatražili su od premijerovog sina, u trenutku kada je izlazio iz automobila, da stavi ruke na glavu, pa na krov automobila, pravdajući svoj postupak naredbom koju su dobili, ne pokazavši pri tom nikakav pisani nalog“, navodi se u saopštenju.\nIz MUP-a Srbije saopštili su da su pripadnici Policijske uprave za grad Beograd, u slučaju sina premijera Crne Gore, postupili u skladu s procedurama, „bez primene sile i sredstava prinude, u skladu sa procenom situacije“.\nCrna GoraMinistarstvo spoljnih poslova SrbijeMUP SrbijeZdravko Krivokapić


MMF: POZIVI DA CENTRALNA BANKA BIH KORISTI VIŠAK IZNAD OBAVEZNE REZERVE SU NEPROMIŠLJENI | Hayat.ba\nU posljednje vrijeme je bilo poziva iz javnosti da Centralna banka BiH (CBBH) koristi višak iznad obavezne rezerve u borbi protiv krize izazvane COVID-19. Ovi pozivi su nepromišljeni naglasio je Jewell i nastavio:\nIako je tačno da je iznos viška iznad obavezne rezerve koje banke drže u CBBH sa krajem marta 2020. godine iznosio oko 2,45 milijardi KM, ovaj novac ne pripada Centralnoj banci. To je novac komercijalnih banaka u BiH. Ove banke su odabrale da svoj novac drže u CBBH, međutim slobodne su da ga koriste u druge svrhe, uključujući i u svrhu pozajmljivanja privredi. CBBH ne može diktirati kako će komercijalne banke koristiti svoj višak iznad obavezne rezerve, prenosi AA.\nOvo je zakonska mogućnost u pogledu politika za koju se CBBH može odlučiti da upotrijebi u nekom momentu, kao što je to radila ranije, na primjer u vrijeme globalne finansijske krize iz 2008-09. Smanjenje stope obavezne rezerve bi značilo da bi dio novca koji komercijalne banke trenutno trebaju držati u CBBH postao višak iznad rezervi i bio bi na raspolaganju bankama da se koriste za kreditiranje. Međutim, banke već imaju veliki iznos viška rezervi, a povećanje istih ne bi ih nužno navelo da više kreditiraju – kazao je Jewell i dodao:\nKako sam naveo u ranijim izjavama, bilo koji pokušaj da se sredstva CBBH, njene devizne rezerve, koriste u fiskalne svrhe bi narušio valutni odbor. Trenutno, CBBH može razmijeniti svaku konvertibilnu marku u euro, ukoliko postoji potražnja za tim, jer je svaka izdata KM u potpunosti pokrivena sredstvima u eurima. To čini valutni odbor sigurnim. Ako bi došlo do urušavanja valutnog odbora, KM bi izgubila vrijednost u odnosu na euro, dužnici sa dugovanjima u eurima ili dugovanjima koja su vezana za euro, bi se iznenada suočili sa većim teretom duga. Zemlja bi se, pored zdravstvene i ekonomske krize izazvane pandemijom, suočila i sa finansijskom krizom i krizom valute.


Avganistan: Ubijen američki general\nAmerički general-major ubijen u oružanom napadu pripadnika avganistanskih snaga bezbednosti na strane i domaće vojnike u vojnoj bazi zapadno od Kabula.\nMuškarac u uniformi avganistanske vojske otvorio je vatru na pripadnike medjunarodnih snaga i ubio američkog generala, a ranio petnaest ljudi, saopštile su ranije avganistanske vlasti. U saopštenju se dodaje da se napad dogodio u bazi za obuku NATO vojnika, navodi AP.\nPortparol Ministarstva odbrane Avganistana, general Mohamad Zahir, rekao je da sve okolnosti napada nisu poznate, ali da je "terorista u vojnoj uniformi" otvorio vatru na grupu stranih i avganistanskih vojnika.\nPredstavnici NATO izrazili su uverenje da je u pitanju "insajderski" napad, kakvih je u Avganistanu bilo i proteklih godina, u kojima pripadnici snaga bezbednosti i vojske te zemlje okrenu oružje protiv vojnika NATO s kojima bi trebalo da saradjuju.\nU incidentima u kojima su pripadnici avganistaskih snaga pucali na pripadnike medjunarodnih snaga u Avganistanu koje predvodi NATO, poginuo je veći broj pripadnika NATO tokom poslednjih nekoliko godina.


S obzirom na činjenicu da su kamate na stambene kredite u evrima pale poslednjih godina, vredi razmisliti o refinansiranju stambenih kredita, ali treba obratiti pažnju na troškove, posebno ukoliko ste korisnik subvencionisanog stambenog kredita osiguranog kod NKOSK.\nTrenutno jedan od najpovoljnijih stambenih kredita osiguran kod NKOSK je sa kamatnom stopom od 3,3 odsto, piše Kamatica. Kamatne stope na subvencionisane stambene kredite koji su uzeti tokom 2006. godine u evrima kretale su se u intervalu od 6-9 odsto, pa je pri kupovini stana u vrednosti od 50.000 evra za učešće trebalo 10 odsto (5.000 evra), dok je Republika Srbija svojom subvencijom obezbeđivala dodatnih 20 odsto (10.000 evra), a poslovna banka 70 odsto kredita odnosno 35.000 evra.\nRata 40 evra ako se refinansira\nUkoliko, kao primer uzmemo kredit koji je tada odobren na period od 25 godina, prvih 20 godina vraća se dug banci po kamatnoj stopi od 7 odsto, a na ime rate je bilo potrebno izdvojiti 271,35 evra, dok se poslednjih 5 godina otplaćuje dug državi uz kamatu od 0,1 odsto gde rata po planu otplate iznosi 167,09 evra.\n- Danas, posle deset godina, dug po ovom kreditu kod poslovne banke iznosi oko 23.370 evra, a ukoliko bi refinansirali kredit po trenutnoj kamatnoj stopi od 3,3 odsto, nova rata bi iznosila 228,91 evra što je za 40 evra manje na mesečnom nivou, dok je na preostalih deset godina ovo značajna ušteda od oko 5.000 evra. Logičan zaključak koji sledi iz ovog primera je da treba uzeti novi kredit, čak i ne razmatrajući troškove novog kredita, ali ovakvu vrstu refinansiranja komercijalnog dela kredita, koja je ujedno i najisplativija, moguće je dobiti samo u jednoj banci, ali period otplate u tom slučaju nije moguće menjati - piše Kamatica.\nAko je subvencionisani...\nČešći primer koji kvari čitavu ovu računicu je činjenica da subvencionisani deo u slučaju refinansiranja dospeva na naplatu u celosti i apsolutno menja prethodno doneti zaključak. U tom slučaju je potrebno uzeti novi kredit u iznosu od 33.370 evra (umesto 23.370 evra) odnosno za 10.000 evra veći zbog duga prema državi, a nova rata se tako sa dosadašnih 271,35 evra povećava na 326,86 evra što je za 55 evra više u odnosu na trenutnu ratu, i ovo postaje primer kada je refinansiranje neisplativo.\nPrvo se dogovaraju sa svojom bankom\nUsled komplikovane procedure, svega par banaka radi refinansiranje ovog kredita, pa klijenti prvo pokušavaju da se dogovore sa matičnom bankom i izvrše usklađivanje kamatne stope po kreditu, a možda i skrate period otplate, što bi svakako doprinelo značajnoj uštedi.


Crna Gora otvorila dva nova poglavlja u pregovorima sa EU - Progovori o pregovorima\nDanas je na Međuvladinoj konferenciji u Briselu Crna Gora otvorila dva nova pregovaračka poglavlja, 2 – Sloboda kretanja radnika i 3 – Pravo osnivanja preduzeća i sloboda pružanja usluga.\nU obraćanju predstavnicima država članica i Evropske komisije, šef crnogorske delegacije, ministar evropskih poslova Aleksandar Andrija Pejović je istakao zadovoljstvo što su crnogorski napori i rezultati u ovim oblastima prepoznati i što Crna Gora, s 30 otvorenih i tri privremeno zatvorena poglavlja, s uspehom završava i ovu godinu.\nNaglasio je da je današnji uspeh rezultat rada ne samo pregovaračke strukture u poglavljima dva i tri, nego i napretka u vladavini prava koji je evidentirala i Evropska komisija u svom radnom dokumentu koji je nedavno objavilo Ministarstvo evropskih poslova.\n„Usvojili smo Zakon o zdravstvenom osiguranju koji priznaje Evropsku karticu zdravstvenog osiguranja, kao i Pravilnik o evropskom zdravstvenom osiguranju i Strategiju integrisanog upravljanja migracijama s planom aktivnosti. U jedinicama Zavoda za zapošljavanje smo uspostavili sektor za evropsku mrežu za zapošljavanje, što će danom pristupanja dodatno poboljšati pristup službama za zapošljavanje i unaprediti život i rad naših građana“, rekao je ministar.\nKad je reč o 3. poglavlju – Pravo osnivanja preduzeća i sloboda pružanja usluga, ministar je istakao da je Crna Gora svesna koristi koje će rad na ovom poglavlju doneti: otvaranje granica članica EU za usluge svih firmi i pojedinaca, jednakost u stečenim obrazovnim ispravama za regulisane profesije i povećanje mobilnosti i učešća na tržištu rada EU od pola milijarde ljudi.\nOn je podsetio da je u prethodnom periodu Crna Gora sprovela ključne reforme koje se odnose na prenošenje Direktive o uslugama, usvajanjem Zakona o uslugama, reforme u segmentu poštanskih usluga, usvajanjem Zakona i Pravilnika o poštanskim uslugama, kao i značajne rezultate u oblasti usklađivanja studijskih programa za obavljanje regulisanih zanimanja. Istakao je da u narednom periodu predstoji rad na daljem unapređenju administrativnih kapaciteta kako bi Crna Gora bila u stanju da u potpunosti pristupi evropskom ekonomskom tržištu, nakon što postane deo evropske porodice.\nEvropski komesar za susedsku politiku i pregovore o proširenje Johanes Han je pohvalio značajan napredak koji je Crna Gora dosad postigla u oblasti vladavine prava, kako u delu reforme zakonodavstva, tako i u pogledu izgradnje institucija i jačanja kapaciteta, te inicijalnim rezulatatima u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nIzneo je očekivanje da će Crna Gora nastaviti da demonstrira snažnu političku posvećenost i postiže ubedljive rezultate. Takođe je ukazao na pozitivan razvoj u oblasti javne uprave i ekonomskih i fiskalnih reformi. „Kao i uvek, EK će nastaviti da podržava pristupanje Crne Gore EU, uz tehničku i finansijsku pomoć“, rekao je Han.\n„Verujemo da politika proširenja, 13 godina nakon što je Estonija postala članica EU, ima istinsku moć da donese promene u živote građana i da i dalje predstavlja stratešku investiciju u mir i napredak cele Evrope“, dodao je on.\nOcenio je da današnje otvaranje poglavlja svedoči o čvrstom napretku Crne Gore u procesu pristupanja EU i ispunjavanju kriterijuma za članstvo. Naglasio je da Crna Gora ostaje predvodnica u pregovorima s EU i pouzdan prtner kako Unije, tako i regiona Zapadnog Balkana.


Home > Gradske vesti > ODRŽANA PREZENTACIJA NA TEMU ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE\n26 Oktobra, 2021 26 Oktobra, 2021 admin64Leave a Comment on ODRŽANA PREZENTACIJA NA TEMU ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE\nU Gradskoj kući u Sremskoj Mitrovici održana je prezentacija na temu “Stanje životne sredine u Srbiji i Sremskoj Mitrovici”, kojoj je, pored predstavnika lokalne samouprave, prisustvovao i direktor Agencije za zaštitu životne sredine, Filip Radović. Razgovaralo se o svim relevantinim temama koje se tiču životne sredine, a poseban akcenat bio je na privrednim aktivnostima koje se dešavaju u gradu na Savi.\nIstakavši zadovoljstvo onim što je zatekao, Radović je naglasio da se u Mitrovici uspešno radi na očuvanju životne sredine i da je primetan značajan napredak u odnosu na druge gradove u Srbiji, posebno kada je u pitanju kvalitet vazduha. Dodajući da je Sremska Mitrovica po tom pitanju sada svrstana u prvu kategoriju, Radović je dodao i to da je upravo kvalitet vazduha najvažnija tema u Srbiji i da resorno ministarstvo mnogo čini po tom pitanju.\nDa je Sremska Mitrovica na dobrom putu kada je očuvanje životne sredine u pitanju, potvrdio je i zamenik gradonačelnice Petar Samardžić, dodajući da je tome u značajnoj meri doprinela gasifikacija koja se uspešno sprovodi.\nPored gasifikacije, Sremska Mitrovica učestvuje u svim programima koje propisuje Vlada Srbije, pa je tako u proteklom periodu sporoveden i program energetske sanacije porodičnih kuća i stanova, a ono što Mitrovčane očekuje u narednom periodu je nastavak ozelenjavanja grada kao i postavljanje ekoloških semafora i saobraćajnih znakova.


Akcija „Nedelja za zeleniju Vojvodinu” u Mačvanskoj Mitrovici - Sirmiuminfo\nSremska Mitrovica – U centru Mačvanske Mitrovice danas je počela akcija „Nedelja za zeleniju Vojvodinu”, tokom koje će na teritorji mesnih zajednica severne Mačve biće posađeno oko 1.200 sadnica.\nTokom akcije „Nedelja za zeleniju Vojvodinu” u Mačvanskoj Mitrovici, u blizini OŠ „Dobrosav Radosavljević Narod”, duž keja i u centru danas je zasađen veći broj od planiranih 1.200 sadnica. Ovom prilikom zasađeni su topola, katalapa, hrast, crni bor, itd.\nU ovoj akciji učestvovali su predstavnici lokalne samouprave Grada Sremska Mitrovica, saveta nekoliko mačvanskih mesnih zajednica, a priključili su se građani, kao i đaci Osnovne škole „Dobrosav Radosavljević Narod” sa direktorom Slađanom Papićem. Sadilo se u školskom dvorištu, dvorištu objekta predškolske ustanove, uz kej i uz put prema Zasavici.\nPredsednik Skupštine grada Tomislav Janković podsetio je tom prilikom: „Sredinom maja meseca ove godine Pokrajinska vlada usvojila je Deklaraciju o zaštiti životne sredine u Autonomnoj pokrajini Vojvodini i akcija „Nedelja za zeleniju Vojvodinu” samo je jedna od aktivnosti koja se sprovodi na osnovu te Deklaracije. Prva sedmica decembra meseca je pomenutom Deklaracijom predviđena za realizaciju akcija ozeljenjavanja lokalnih zajednica na teritoriji pokrajine. Mi smo to ozbiljno shvatili i u saradnji sa Pokrajinskim sekretarijom za urbanizam i zaštitu životne sredine i dva javna preduzeća „Srbijašume” i „Vojvodina šume” obezbedili preko 1.000 sadnica za mesta severne Mačve. Ovo je svojevrstan nastavak akcije od pre desetak dana kada smo ozelenjavali prostor duž biciklističke staze između Mačvanske Mitrovice i Zasavice II”.\nKako je istako Janković, pored Mačvanske Mitrovice u toku ove nedelje akcija ozelenjavanja biće realizovana i u ostalim mačvanskim mesnim zajednicama koje pripadaju Gradu Sremska Mitrovica i da će u realizaciji iste biti uključeni sportski klubovi, lovačka udruženja i meštani.\nPetar Samardžić, direktor Agencije za ruralni razvoj Grada Sremska Mitrovica veoma je zadovoljan inicijativom i željom stanovnika, odnosno pre svega predstavnika mesnih zajednica severnog dela Mačve da se uključe u akciju Pokrajinske vlade.\n„Moram reći da mi je izuzetno drago što se kod meštana mačvanskih sela i kod ljudi koji vode ove mesne zajednice probudila ekološka svest, svest o potrebi oplemenjivanja životnog prostora zelenilom i vegetacijom. Reč je o akciji „Nedelja za zeleniju Vojvodinu” koja je na teritoriji našeg grada otpočela u Mačvanskoj Mitrovici, ali ubrzo će se akciji priključiti i ostale mesne zajednice sa prostora severne Mačve. Značaj ove akcije je višestruk, pre svega doprineće očuvanju tla, zaštiti zemlje od erozije, zaštiti naselja i polja od udara jakih vetrova, a o zdravstvenom apsektu možda je suvišno i govoriti, posebno sada kada je sve više oboljenja disajnih organa i kada je vazduh koji udišemo sve zagađeniji”, rekao je Samardžić.\nDodao je da se nada da će ova akcija biti primer dobre prakse i da će se potreba i interesovanje za učešće u istoj javiti i kod drugih mesnih zajednica na teritorji Sremske Mitrovice.\n„Mesna zajednica „Mačvanska Mitrovica” se obratila Pokrajinskom sekretarijatu za urbanizam i zaštitu životne sredine sa željom da nam doniraju određeni broj sadnica koje bi posadili pre svega u priobalju reke Save, kako bi napravili neku vrstu prirodne barijere vetru, jer u nekom zimskom periodu izuzetno nezgodno i neprijatno našim meštanima da šetaju kejom. Međutim, oni su izrazili želju da broj sadnica bude daleko veći od onog koji smo mi tražili, pa smo tako dobili više od 1.000 sadnica. Zbog tako velikog broja sadnica kontaktirali smo ostale mesne zajednice sa prostora severne Mačve sa željom da i njima damo deo. Na naš poziv oni su se rado odazvali, tako da će ova akcija biti znatno veća nego što smo i mi sami očekivali”, rekao je predsednik Saveta Mesne zajednice „Mačvanska Mitrovica” Miloš Kovač.\nNa nekoliko lokacija u severnoj Mačvi, u okviru akcije „Nedelja za zeleniju Vojvodinu” biće posađeno oko 800 sadnica topole, 240 sadnica hrasta i 50 sadnica crnog bora. U gradskoj upravi kažu da se nadalju nastavku ozelenjavanja naše teritorije Grada i pozdravljaju inicijativu Mačvana.


Zašto se Šešelj u stvari vraća u Srbiju? - Bizlife.rs\n08:55 Hag, Beograd, 07/11/2014\nB92 podseća da je kako je ranije objavljeno, uslovi Šešeljevog privremenog puštanja na slobodu podrazumevaju kućni pritvor, policijsku pratnju prilikom kretanja iz medicinskih razloga, zabranu komunikacije sa žrtvama u vezi sa njegovim slučajem, zabranu javnog razmatranja njegovog slučaja, a pominjala se i zabrana učešća u "političkom životu", kao i oduzimanje pasoša.\nMeđutim, kako najavljuje sam Šešelj, kao i njegove stranačke kolege iz Srpske radikalne stranke to neće biti slučaj.\nKako piše Blic, Šešelj je rekao da neće prihvatiti ničije garancije niti bilo kakva uslovljavanja. Jedino što ga je zanimalo jeste da ga Tribunal oslobodi i pusti kući.\n„Ako i dođem u Srbiju, neću se baviti svojim lečenjem, već ću sve snage usmeriti na osvetu“, poručio je Vojislav Šešelj našim diplomatama juče u Haškom tribunalu, piše Blic.\nPotpredsednik Srpske radikalne stranke (SRS) Milorad Mirčić izjavio je da će u petak biti poznat datum kada će se lider radikala Vojislav Šeselj vratiti u Srbiju, i dodao da očekuje da će već naredne subote u Beogradu biti održan miting sa koga će se on obratiti gradjanima.\n"Da se u Srbiji živi bolje, Šešelja bi dočekali kao veliku žrtvu, pošto živimo jadno i bedno on će biti jedina nada i slamka spasa da se izvade iz močvare u koju su nas galopirajuće uveli (premijer Srbije) Aleksandar Vučić i (predsednik Srbije) Tomislav Nikolić", kazao je Mirčić za Betu.\nSa druge strane, šef poslaničke grupe SNS Zoran Babić izjavio je da ovu stranku ne brine povratak Vojislava Šešelja u Srbiju jer je politika koju on zagovara odavno prevaziđena.\n"Vlada je i do sada, kada god je imala prilike i kada god je to od nje traženo, davala garancije za sve naše gradjane, pa i za Vojislava Šešelja. Ova poslednja odluka je stvar humane prirode", izjavio je Babić za RTS.


VELIKI POSAO LESTERA: Sjajni vezista još četiri godine u klubu | Novosti.RS\nNavijači "lisica" su svesni koliko je ovo dobar potez kluba, jer je sjajni vezista jedan od najboljih igrača tima sa "King Pauer" stadiona.\n- Uz mnogo pozitivnih stvari koje se dešavaju na terenu i van njega, zadovoljan sam što ću biti deo toga. Ono što smo postigli ove sezone je veliki korak napred i znam da nas, kao ekipu, čeka mnogo toga - rekao je Medison za klupski sajt.\nMedison je 2018. godine došao u Lester iz Noriča i tada je potpisao petogodišnji ugovor, ali je posle dve dobro odigrane sezone dobio novi ugovor, sa poboljšanim uslovima.\nOn je do sada odigrao 76 utakmica za Lester i postigao 16 golova.\nSaradnju sa Lesterom produžio je i Nampali Mendi, koji je potpisao dvogodišnji ugovor.\n"Lisice" su prošlu sezonu završile na petom mestu na tabeli Premijer lige, iako su veći deo takmičenja proveli među prve četiri ekipe.\nFK Lester Premijer liga fudbal Džejms Medison Novi ugovor\nPOKUŠAJ broj 14, za deseti ulazak u grupnu fazu Lige Evrope. Partizan će ove jeseni imati priliku da dođe do jubilarnog učešća u takmičenju u kojem je više od deceniju i po jedan od najredovnijih učesnika.\nHARI Megvajer (27), kapiten Mančester junajteda, ponovo je na slobodi, pošto je dva dana proveo u pritvoru, posle tuče i napada na policajce na grčkom ostrvu Mikonos, gde je bio na odmoru.\nSTRUČNI štab Arsenala napustila je legenda kluba - Frederik Ljungberg.


Arena, Pionir i Hala sportova će biti privremene bolnice\nArena, Pionir i Hala sportova će biti privremene bolnice\nGradski štab za vanredne situacije u Beogradu doneo je odluku da se Beogradska arena, Hala „Aleksandar Nikolić“ i Hala „Ranko Žeravica“ pripreme za privremene bolnice gde će biti smeštani pacijenti oboleli od virusa korona sa lakšim simptomima.\nU Areni se trenutno pakuju paketi pomoći za penzionere, izjavio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić, dodajući da će do petka taj prostor biti ispražnjen i da će početi pripreme za novu privremenu bolnicu.\n„To će zavisiti od brzine kojom će se puniti Sajam“, rekao je Vesić.\n„Naše je da pripremimo te objekte, a onda će ih vojska pripremiti za pacijenate. Ispraznićemo objekte, dezinfikovaćemo ih i predati za eventualno korišćenje“, naveo je Vesić.\nBeogradski sajam, foto: © Ministarstvo odbrane Srbije/ vostok.rs\nPompeo: Rusija bi mogla iskoristiti stratešku infrastrukturu kako bi potkopala nezavisnost Češke\nZnačajnije učešće Rusije u izgradnji strateške infrastrukture u Češkoj može potkopati nezavisnost te zemlje, rekao je američki državni sekretar Majk Pompeo, koji je doputovao u zvaničnu posetu Pragu.\nSZO: Svaka bezbedna i efikasna vakcina postaće opšta dobrobit\nPuškov: Nemačka štiteći „Severni tok 2“, štiti samu sebe\nSenator Aleksej Puškov nazvao je borbu Nemačke i SAD oko izgradnje gasovoda „Severni tok 2“ situacijom bez presedana, jer te zemlje nikada pre nisu ulazile u tako oštar sukob,...\nAmeričke sankcije protiv gasovoda „Severni tok 2“ krše međunarodno pravo, izjavila je predstavnik evropskog komesara za energetiku Kadri Simson. „Eksteritorijalna primena sankcija krši međunarodno pravo&\nPompeo: Ukoliko Rusi nude novac za ubistvo Amerikanaca ili uopšte ljudi sa Zapada, moraće da plate ogromnu cenu\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo zapretio je Rusiji da će platiti ogromnu cenu ako se potvrde izveštaji da je platila talibanima za ubistvo američkih vojnika u Avganistanu.\nRT: SAD i Izrael saopštili da su uspešno testirali antibalistički presretač raketa\nMinistarstvo odbrane Izraela potvrdilo je nedavno testiranje sistema protivraketne odbrane "Arouv", koji je delom proizveo "Boing" i razvijeno u saradnji sa Američkom organizacijom za protivraketnu odbranu (MDO).


24.04.2018 / 17:09 BiH - Sindikat državnih i policijskih službenika\nIz Sindikata državnih službenika i zaposlenika su se oglasili, kako navode, zbog toga što se u posljednje vrijeme pojavio amonizitet u javnosti prema zaposlenima u državnoj službi na nivou BiH.\nU saopćenju navode da je zaposlenima u institucijama BiH u proteklih nekoliko godina dva puta smanjena osnovica za obračun plate, topli obrok takođe dva puta i prije šest mjeseci naknada za prijevoz.\n- Trenutno utvrđena osnovica za obračun plata u institucijama BiH iznosi 475,69 KM, a koeficijenti se kreću u nevjerovatnom rasponu od 1 do 12. Od ukupnog broja zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine, 60 posto su zaposlenici koji primaju platu u iznosu od 475,69 do 761,10 KM, dok istovremeno izabrane i imenovane osobe ostvaruju primanja i do 5.700 KM u šta nije uračunata naknada za odvojeni život, stanarina i mjesečni paušal na šta samo oni imaju pravo. Sa svim navedenim naknadama njihova primanja idu i do 7.000 KM - navodi se u saopćenju.\nŠto se tiče državnih službenika u institucijama BiH (zaposleni sa VSS), njihova primanja su od 998 KM do 1.545 KM.\nOmjer plata zaposlenih u instititucijama BiH u odnosu na izabrane i imenovane osobe se kreću u razmjeri od 1:12 što je presedan u odnosu na sve druge, mnogo uređenije države u kojima taj omjer ide do najviše 1:5.\n- Zaposleni u institucijama BiH su u nepovoljnijem položaju i u odnosu na zaposlene na nivou entiteta, kantona pa i pojedinih općina. Tako zaposleni u organima uprave Federacije BiH, s istom školskom spremom, raspoređeni na isto radno mjesto ostvaruju primanja veća za 200 do 400 KM, a u Republici Srpskoj za 100 do 300 KM - navode iz Sindikata državnih službenika i zaposlenika.\nDodaju da je prije šest mjeseci usvojena i Odluka o naknadi za prijevoz koja diskriminira određeni broj zaposlenih, koji iako je zakonom zagarantirano, ne ostvaruju naknadu za prijevoz koja pokriva realne troškove odnosno, kupovinu mjesečne karte. Na ovu diskriminaciju je ukazao i Ured ombudsmena za ljudska prava te dao preporuku za dalje postupanje kako bi se ova odluka korigovala u pravcu izjednačavanja svih zaposlenih i ostvarivanja naknade za prijevoz. Međutim, kako navode, dosada nadležni nisu ništa poduzeli po ovom pitanju.\n- Da su zaposleni u institucijama BiH u podređenom i diskriminirajućem položaju u odnosu na zaposlene na svim drugim nivoima vlasti ali i zemljama regiona, govori činjenica da na nivou države ne postoji potpisan Kolektivni ugovor kojim bi se štitila prava zaposlenih. Sindikat će zbog toga pokrenuti inicijativu za kolektivno pregovaranje i uputiti Vijeću ministara BiH zahtjev za rješavanje svih otvorenih pitanja zaposlenih u institucijama BiH - navode iz Sindikata državnih službenika i zaposlenika.


U okviru obeležavanja 80 godina od postojanja „Monopola“ Srbija je danas postala četvrta zemlja na svetu koja je dobila svoju verziju te popularne društvene igre. Normal 0 false false false MicrosoftInternetExplorer4 Personalizovanu verziju „Monopola“ za srpsko tržište krasiće napoznatije turističke znamenitosti, kao što su Beograd, Novi Sad, Niš, Sirogojno, Djavolja Varoš, Nišville, Golubac, Tara, Sabor trubača u Guči i mnoge druge.\nLjubitelji te društvene igre u srpskoj verziji, koja je predstavljena u Delta sitiju, osvajaće 22 monopolske „mete“ specijalno dizajniranim figuricama medju kojima su šajkača, opanak, harmonika, košarkaška lopta.\n„Nakon kraće ankete koju je Turistička organizacija Srbije sprovela medju studentima turizma odlučili smo da izgled jednog od šest piona za igru nosi lik našeg proslavljenog naučnika Nikole Tesle. Pored toga, i jedno od polja na tabli Monopola Srbija je Muzej Nikole Tesle“, izjavila je Sandra Vlatković, predstavnik za medije Turističke organizacije Srbije.\nIz Turističke organizacije Srbije rekli su da se kroz „Monopol Srbija“ pruža prilika mladim naraštajima da nauče više o Srbiji, njenim turističkim znamenitostima, kao i da se ljudi motivišu da posete gradove i mesta u kojima još nisu bili. U planu je izrada i štampanog vodiča kroz Srbiju, koji će sadržati tekstove i fotografije najpoznatijih domaćih turističkih znamenitosti.\n„Monopol Srbija“ jedinstvena je prilika za promociju srpskog turizma, kako u zemlji, tako i u inostranstvu, naveli su organizatori. Od danas u prodaji se mogu naći srpska i engleska verzija te društvene igre.\nProcenjuje se da je „Monopol“ do sada igralo više od 750 miliona ljudi širom sveta, što je čini jednom od najpopularnijih društvenih igara svih vremena. /* Style Definitions */ table.MsoNormalTable


Nedovoljne mogućnosti za edukaciju zatvorenika\nZatvor u Podgorici\nNedavno je u zatvoru kod Podgorice jedan od osuđenika položio stručni ispit i stekao adekvatnu diplomu. Da li je riječ o izolovanom slučaju i kakve su šanse osuđenicima da se tokom zatvorskih dana edukuju i stiču neke druge vještine, korisne za život poslije zatvora?\nŠanse sa obrazovanje u zatvorima u Evropi postoje i ono je dostupno osuđenicima. Evropska pravila kažu da svaki zatvor treba da nastoji da zatvorenicima pruži šansu za obrazovanje i sticanje posebnih vještina, kako bi povratili samoupouzdanje po izlasku iz zatvora, lakše se uklopili u život i da ne bi ponovo upali u zamku kriminala.\nZatvorenicima u Spužu takva mogućnost je do sada slabo nuđena, pa je sve svedeno na pojedinačne zahtjeve osuđenika, pokazuje anonimna anketa koju je uradila nevladina Akcija za ljudska prava. Prema toj anketi, 20 odsto osuđenika je tražilo da im se omogući polaganje stručnih ispita, ali od tog procenta, 85 odsto je saopštilo da im nije data šansa, kaže za Radio Slobodna Evropa Tea Gorjanc Prelević i to ilustruje priznanjem jednog od osuđenika:\n“Osuđenik je kazao: 'Nijesam tražio, jer nam ništa nije ni nuđeno po pitanju obrazovanja.' To pokazuje želju i potrebu da im se nešto više ponudi od obuke u zanatsklim radionicama u kojima izvjestan broj njih ima sreću da radi zbog ograničenih zatvorskih kapaciteta. Ali, dalje od toga oni nemaju prilku da steknu neko obrazovanje i diplomu”, rezultat je istraživanja koje je uradila Akcija za ljudska prava, a koje predstavlja Gorjanc-Prelević.\nU upravi zatvora, međutim navode da i pored ograničenih kadrovskih i tehničkih uslova izlaze u susret zatvorenicima.\n"Svakom osuđenom licu koje pokaže interesovanje za nekim vidom obrazovanja, uprava to omogućava. U poslednjih godinu i po, 5 osuđenika je tražilo da polaže stručne ispite, što im je omogućeno”, kaže za RSE direktor Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija kod Podgorice Miljan Perović.\nUskoro novi pravilnik\nU Akciji za ljudska prava, ukazuju da osim osposobljavanja kroz rad u zabatskim radionicama u zatvoru ne postoji posebna teorijska obuka, te da pritvorenici nemaju priliku da steknu stručnu diplimu.\nPoređenja radi, u engleskim zatvorima čak 75 % ispitanih osuđenika završili su neki od programa osposobljavanja i usavršavanja, u Francuskoj preko 65,a u Hrvatskoj , sa kojom dijelimo slično nasljeđe, preko 38 procenata. Gorjanc- Prelević primjećuje da je u slučaju zatvora u Crnoj Gori ograničenje i postojeći pravilnik o kućnom redu u zatvoru:\n“Pravilnik je ograničen. Pravo na osnovno obrazovanje svodi samo na maloljetnike. Pravo na studiranje je izuzetak iako bi, po evropskim zatvorskim pravilma, to trebalo da bude pravilo. Treba omogućiti osuđenima da se za vrijeme boravka u zatvoru urade što je moguće više da se u njega nikada ne vrate”, ocjenjuje direktorica Akcije.\nVlada do kraja godina planira da usvoji novi Zakon o izvršenju krivičnih sankcija koji će omogućiti alternativno služenje sankcija, a nova uprava ZIKS-a, na čelu sa Miljanom Perovićem, da poboljša uslove za sticanje obrazovanja. Usvajanje novog pravilnika do početka septembra je izvjesno, najavljuje Perović:\n“Uprava zatvora planira da u narednom periodu stvori tehničke i kadrovske kapacitete koji bi obezbijedili mogućnost obrazovanja osuđenih liica, kao što je sticanje stručnih kvalifikacija u oblastima u kojima se oni obučavaju. Novi pravilnik će prepoznati preporuke Komiteta za sprečavanje torture", obećava Perović.\nPrema podacima ZIKS-a osuđenici su uglavnom ljudi sa srednjim obrazovanjem, mali je procenat, oko 5 %, onih koji nijesu završili osnovnu šlolu, oko 3 procenata je nepismenih koliko je i visokoobrazovanih. Iskustvo naprednijih govori da je šansa za obrazovanjem i sticanjem novih vještina tokom veremena provedenog u zatvoru, šansa za budućnost, za dane poslije zatvora.


Generalni sekretar PDP - Izjava za javnost: Svi porezi, doprinosi, nameti, akcize i takse trebaju da budu najniži mogući. :: Semberija INFO ::\nGeneralni sekretar PDP - Izjava za javnost: Svi porezi, doprinosi, nameti, akcize i takse trebaju da budu najniži mogući.\n„Najavljeno povećanje stope PDV-a prouzrokovalo bi poskupljenje goriva, usluga, ali i namirnica i osnovnih potrepština svakog domaćinstva. Osnovna osobina PDV-a jeste da ga na kraju plaća krajnji kupac, što znači da će njime najviše biti pogođeni sami građani“, rekao je generalni sekretar PDP-a Milko Grmuša i dodao:\n„Moj principijelan višegodišnji stav, a koji predstavlja i dio ideološkog bića PDP-a, jeste da svi porezi, doprinosi, nameti, akcize i takse trebaju da budu najniži mogući. Protivimo se povećanju PDV-a, smatramo da akcize na gorivo moraju da budu smanjene, kao i porezi i doprinosi na plate radnika“.\nOn je istakao da je matematika je jasna: trenutno na neto platu od 1000 KM svaki radnik u Republici Srpskoj državi daje 575.46 KM, odnosno njegova bruto plata iznosi 1575.46 KM. Zalažemo se za poresku reformu nakon koje će radniku na istu bruto platu ostati neto 1200 KM, odnosno 200 KM više mjesečno, što na godišnjem nivou predstavlja 2400 KM:\n„Dalje, trenutno od 100 KM goriva koje uspemo u rezervoar država kroz različite namete (akcize, PDV) uzima 48 KM. Mi se zalažemo za fiskalnu reformu nakon koje će država od 100 KM goriva koje točimo u rezervoar zbirno kroz sve namete uzeti ne više od 30 KM. Čovjeku koji godišnje sipa 1200 KM goriva, nakon ove fiskalne reforme ostalo bi godišnje 216 KM“, rekao je Grmuša.\nDodao je da kroz dvije konkretne mjere fiskalne politike (smanjenje poreza i doprinosa na plate i smanjenje akciza na gorivo), te sprečavanjem povećanja stope PDV-a, čovjeku u Republici Srpskoj koji trenutno zarađuje 1000 KM neto mjesečno i troši godišnje 1200 KM goriva, na godišnjem nivou ostalo bi u džepu 2616 KM. Bez ove fiskalne reforme, a uz povećanje stope PDV-a, u konkretnom primjeru nameti državi bi kroz povećanje cijene goriva bili blizu 3000 KM:\n„Dakle, konkretna razlika između ove dvije ekonomske politike je na ovom jednostavnom primjeru veoma jasna: prva ekonomska politika znači 2616 KM više u džepu i za tu ekonomsku politiku se zalaže PDP. Druga ekonomska politika znači gotovo 3000 KM manje u džepu. Teško da će se bilo koji normalan i pošten čovjek u Republici Srpskoj zalagati za ovu drugu ekonomsku politiku, te se iskreno nadam da će od nje odustati i SNSD, jer bi nakon novogodišnje „čestitke“ u vidu povećanja stope PDV-a još više građana odlučilo da napusti našu zemlju“, zaključio je generalni sekretar PDP-a.


Uslovi korišćenja sajta - VIB\nKonzumacijom sadržaja predstavljenog na vib.rs vi prihvatate ove Uslove korišćenja koji su na njemu navedeni. Na našem web-sajtu predstavljene su usluge koje nudi Društvo za posredovanje u osiguranju „VIB“ doo, kao i posebna sekcija “Blog” sa tekstovima o aktuelnim temama iz domena osiguranja i poslovanja.\nTekstovi na našem web-sajtu delo su našeg stručnog tima, originalni su i ne smeju se prenositi delom ili u celosti bez date saglasnosti. Ukoliko dobijete odobrenje za prenošenje sadržaja, obavezno je da se linkuje na određeni tekst, koji je preuzet. Fotografije koje upotrebljavamo na sajtu su preuzete sa pojedinih servisa, gde su oslobođene autorskih prava.\nBlog kompanije „VIB“ doo objavljuje se u skladu sa temama iz oblasti našeg poslovanja i ne odražava stav zaposlenih u kompaniji. Njegov cilj je informisanje i upućivanje čitaoca u moguća rešenja poslovnih problema uz pomoć osiguranje. Tekstovi nemaju za cilj ubeđivanje niti zavaravanje čitalaca.\nDruštvo za posredovanje u osiguranju „VIB“ doo ovim putem se odriče svim mogućih posledica koje se mogu javiti upotrebom sadržaja na sajtu itosiguranje.rs


TOP tri lažne vesti o protestima - Raskrikavanje\n13.07.2020. Milica Ljubičić Foto: KRIK\n1. Od stranih špijuna do vladike Grigorija - ko sve „stoji” iza protesta?\n„Ruski špijuni podstrekuju haos u Srbiji”, „otkrio” je Alo u petak, dok sagovornici ovog tabloida tvrde da demostranti imaju cilj da „delegitimišu pokušaje Srbije da pod okriljem Zapada postignu kompromis o novom statusu Kosova”.\nKurir i Informer su za proteste okrivili dvojicu Izraelaca, a Informer još i navijače splitskih klubova Torcide i Hajduka jer su se na društvenim mrežama hvalili da „divljaju ispred Skupštine”. Večernje Novosti i Kurir okrivili su i „ekstremiste” iz Velike Britanije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Tunisa, koje je BIA uhapsila jer su učestvovali u „nasilnim akcijama”. Čini se da su tabloidima bile dovoljne fotografije pasoša tih stranih državljana kako bi ih optužili kao organizatore protesta.\nDirektor policije Vladimir Rebić potvrdio je da među uhapšenima ima stranih državljana, a potom izjavio da je tim ljudima Srbija „dala gostoprimstvo”, a oni došli da „ruše i napadaju policiju”. Naveo je i da će uticaji stranog faktora na radikalizaciju protesta biti ispitani.\nKurur je za proteste okrivio i proruske desničare - antivakcinaše, protivnike 5G mreže i Srđana Noga, a Informer - Dragana Đilasa i ljude u njegovom okruženju. Zamenik gradonačelnika Goran Vesić je rekao je da je vladika Grigorije „inspirator protesta”, što je vladika demantovao.\nPored svih gore nabrojanih grupacija, novinari Republike i Aloa, iskoristili su tviter objave KRIK-a i BIRN-a, na osnovu kojih su i njih svrstali u grupu organizatora protesta.\nNaime, portal Republika objavio je da KRIK daje instrukcije građanima kako da se ponašaju na protestu. Zapravo, novinari KRIK-a izveštavali su proteklih dana sa protesta, te su u četvrtak na tviteru objavili i fotografiju upustva koje se tokom protesta delilo građanima, u kome se oni pozivaju da sede i mirno protestuju.\nPo istoj logici i iz istog razloga je Alo „otkrio” je da iza protesta stoji BIRN.\nOvo „otkriće” u četvrtak je tokom televizijskog gostovanja na Pinku, iskoristio i urednik Informera, Dragan J. Vučićević, optužujući novinare BIRN-a da se bave „opozicionim delovanjem” i da oni „nisu novinari”. Slične osude došle su i od poslanika SNS, Vladimira Đukanovića.\n2. Izveštavanje prema unapred napisanom tekstu - dok ljudi na protestu sede, televizija B92 izveštava da je ponovo došlo do sukoba demonstranata sa policijom.\nU četvrtak u vestima od ko 23 sata, voditeljka u studiju B92 saopštila je gledaocima da je „protest prerastao u nasilne demonstracije i sukobe sa policijom”, iako to nije bilo tačno. Kasnije se u program uključila reporterka ove televizije, reklavši da „većih incidenata nije bilo”.\nDa je „scenario” koji je voditeljka u studiju pročitala - napisan unapred, svedoče fotografije i snimci sa protesta u četvrtak koji su, osim nekoliko manjih sukoba među demonstrantima, protekli u miru i bez ozbiljnih sukoba sa policijom.\n????#FakeNews pobednik večeri je TV B92!\nČitajući očito unapred pripremljen tekst, spikerka je u vestima u 23h rekla:\n"Sedeći protest je ponovo prerastao u nasilne demonstracije i sukobe sa policijom".\nUbrzo se ipak uključila reporterka rekavši da "većih incidenata nije bilo". pic.twitter.com/5UMkkF7hUq\n— Raskrikavanje (@Raskrikavanje) July 9, 2020\n3. Policija nenasilna, za nasilje krivi isključivo demonstranti\nProteste u Beogradu obeležio je i sukob između policije i demostranata, o čemu svedoče brojni video snimci sa protesta. Na njima se vidi kako policajci tuku i građane koji sede u parku ili protestuju u miru - tabloidi o ovom nasilju policije nisu napisali ni reč.\nDok je policija koristila suzavac, topovske udare i primenjivala silu, demostranti su kordon policije gađali petardama, kamenicama, topovskim udarima, čak su im i vraćali suzavac koji su oni prethodno bacili na njih (demostrante), međutim tabloidi su izveštavali samo o „nasilnom ponašanju huligana”.\nTako su Informer, Srbija Danas i Republika pisali da „huligani bacaju suzavac na policiju”, da „bacaju topovske udare”, Kurir je objavio da „ekstremisti spremaju za nasilje horor”, te da će „paliti policajce”. Proteklih dana mnogi pišu i o policajcu koji se tokom protesta okliznuo na skupštinskim stepenicama i polomio obe noge.\nMeđutim, na društvenim mrežama pojavili su se video snimci na kojima nekoliko policajaca napada i tuče trojicu momaka dok sede u Pionirskom parku. Pojavio se i video na kome najmanje petnaest policajaca u prolazu šutira mladića koji već leži nasred ulice na Terazijama, nakon čega ga trojica policajca sklanjaju na trotoar pored i odlaze.\nNovinari KRIK-a snimili su nekoliko brutalnih policijskih akcija, jedna od njih desila se pre dve večeri kada su ljudi okupljeni na stepenicama ispred Skupštine počeli da beže jer se pojavila žandarmerija. Jednog od demonstranata, žandarm je mučki udario pendrekom u leđa. Iako je pokušavao da pobegne, oko tog mladića okupili su se policajci u civilu koji su ga u tome sprečili.\nDirektor policije Vladimir Rebić izjavio je da je „policija primenjivala silu na pojedince koji su bili nasilni i koji su ih napadali”. Dodao je i da nije isključena mogućnost da je u „pojedinim slučajevima policija primenila i prekomernu silu” i da će ti slučajevi biti razmotreni i ispitani.


UPOZORENJE RODITELJIMA: NE KUPUJTE DJECI PETARDE, TO NIJE BEZAZLENA RAZONODA | Hayat.ba\nUPOZORENJE RODITELJIMA: NE KUPUJTE DJECI PETARDE, TO NIJE BEZAZLENA RAZONODA\nNa ovo upozoravaju iz institucije Ombudsmana za djecu, podsjećajući na to da svake godine sve veći broj djece strada od upotrebe pirotehničkih sredstava.\n– Obaveza odraslih je da preventivno reaguju na vrijeme i da edukuju najmlađe o opasnostima koje im prijete od istih. Najbolja preventiva jeste nekorištenje pirotehničkih sredstava, jer se praznici mogu proslaviti ljepše, ugodnije i svečanije kada ne koristimo ova opasna sredstva – kaže ombudsman za djecu Dragica Radović.\nDodaje da, tokom predstojećih praznika, roditelji treba posebnu pažnju da posvete svojoj djeci, jer je u vrijeme predprazničkog i prazničkog raspoloženja evidentna povećana upotreba pirotehničkih sredstava, posebno petardi, a time je i rizik za povređivanje djece povećan, prenosi Srpskainfo.\n– Apelujemo na roditelje da upoznaju svoju djecu sa opasnostima koja im prijeti upotrebom pirotehničkih sredstava-petardi, da im ne kupuju i ne poklanjaju ova opasna sredstva, kao i da budu uzor svojoj djeci, da ista ne koriste pred djecom, jer time podstiču njihovu radoznalost i šalju im poruku da pirotehnička sredstva nisu opasne igračke za njihovu djecu – naglašava Radovićeva.\nZa naše najmlađe ima poruku da ne kupuju ili koriste ove proizvode bez znanja svojih roditelja, da to nikad ne rade na nagovor druge djece, kao i da, ukoliko imaju saznanja da neko u školu donosi petarde ili slična pirotehnička sredstva, o tome odmah obavijeste nastavnike ili roditelje.


Pentagon odbio transfer borbenih aviona u Ukrajinu - Politički.rs\nPentagon odbio transfer borbenih aviona u Ukrajinu\nAmeričke vlasti defitivno odbijaju ponudu Poljske o isporuci Ukrajini aviona MIG-29, saopštio je večeras Pentagon.\nPoljske vlasti saopštile su da su spremne da hitno i besplatno premeste svoje avione MIG-29 u bazu u Ramštajnu u Nemačkoj i stave ih na raspolaganje administraciji SAD.\nUkrajina se nadala da bi kao pomoć u borbi protiv Rusije mogla da dobije borbene avione ruske proizvodnje, ukupno 70, koje imaju neke članice NATO, konkretno od Poljske 28 aviona MIG-29 a takodje avione istog tipa i avione SU-25 od Bugarske i Slovačke.\nKremlj je upozorio da bi to moglo da stvori “potencijalno opasan scenario”.\n“Obaveštajne službe veruju da bi prebacivanje (aviona MiG-29) u Ukrajinu moglo da se protumači kao preokret u konfliktu i dovelo do velike ruske reakcije čime bi se povećali izgledi vojne eskalacije sa NATO-om”, izjavio je portparol američkog ministarstva odbrane Džon Kirbi (John Kirby).\nTagged: PENTAGON, SAD, SPECIJALNA VOJNA OPERACIJA U UKRAJINI, VOJNA POMOĆ


Od pravosnažne presude Radovanu Karadžiću bez optužnica za pomaganje u njegovom skrivanju - Detektor\n20. Marta 2020.09:55\ngodine izrečena pravosnažna presuda za genocid i najteže oblike ratnih zločina u BiH, podaci su do kojih je došla Balkanska istraživačka mreža (BIRN).\nDetalji o mreži pomagača nekadašnjeg lidera bosanskih Srba Radovana Karadžića, još su pod velom tajne iako je od njegovog hapšenja u Srbiji prošlo 12 godina.\nPred pravosudnim organima nije podignuta nijedna optužnica za pomaganje u njegovom skrivanju dok predmet u Tužilaštvu BiH stoji već 12 godina, a sumnjičilo se na desetine pomagača koji su ranije i ispitivani na te okolnosti.\nIz Tužilaštva BiH nisu mogli odgovoriti o detaljima istrage.\n“Iz razloga povjerljivosti ne možemo davati detalje vezane za navedeni upit”, rečeno je za BIRN u Tužilaštvu BiH, koje nikada nije zvanično objavilo ko su osumnjičenici za pružanje pomoći Karadžiću.\nRanije su iz ove institucije naveli da je obustavljena istraga protiv 58 osoba jer njeni rezultati nisu pokazali da je neko u tome učestvovao. Navedeno je da su te pravne radnje poduzimane u saradnji s Haškim tribunalom.\nTri tužilaštva u Beogradu rekla su za BIRN da nisu provodili istragu protiv osoba koje su ranije navođene kao osumnjičene, dok je još jedno beogradsko tužilaštvo odbilo upit BIRN-a.\nPredstavnici udruženja u BiH koja se već više od dvije decenije bore za istinu o ratu na ovim prostorima, ogorčeni su i na ovaj segment rada pravosuđa u BiH i Srbiji.\n“Mi smo u više navrata tražili informacije i na neki način vršili pritisak da se pomagači haških bjegunaca na adekvatan način procesuiraju, ali nikada ništa o sudbini tih istraga nismo saznali”, kaže Murat Tahirović, predsjednik Udruženja svjedoka i žrtava genocida.\nIstražni organi u BiH i pripadnici nekadašnjeg EUFOR-a pretresali su stanove brojnih osumnjičenih pomagača, među kojima su bili stanovi bivšeg vozača i pratioca Radovana Karadžića, a rezultat akcije je izuzimanje nekoliko videokaseta i mobilnih telefona te lične dokumentacije.\nBIRN je upite o mogućim istragama protiv osoba čija su imena ranije navođena kao imena osumnjičenih za pomaganje, poslao na adrese četiri tužilaštva u Beogradu, od čega smo iz tri tužilaštva dobili odgovor da nisu sprovodili nikakve istrage protiv njih, dok je Treće osnovno javno tužilaštvo u Beogradu naš upit odbilo pozivajući se na pravo o zaštiti ličnih podataka.\nZa pomaganje Karadžiću pri skrivanju u BiH bila je optužena samo jedna osoba – u postupku koji se završio oslobađanjem, dok je istragom bilo obuhvaćeno 58 osoba u BiH. Niko nikada nije optužen da je pomagao Karadžiću da se skriva u Srbiji.\nKaradžić je, poslije dugogodišnje potjere, uhapšen više od 11 godina nakon što je za njim raspisana međunarodna potjernica. Nakon što je počeo da se skriva 1997. godine, kružile su glasine da Karadžić živi u manastirima, ili da je u Crnoj Gori, Grčkoj, Rusiji ili Belorusiji.\nRadovan Karadžić je uhapšen u Beogradu 21. jula 2008. godine. Prema službenim informacijama, Karadžić je uhapšen u autobusu javnog prevoza, na putu za Batajnicu, beogradsko predgrađe. U trenutku hapšenja Karadžić je živio pod lažnim imenom Dragan Drabić, koji je prakticirao takozvanu bioenergetsku medicinu. Živio je u stanu u naselju Novi Beograd.\nMeđutim, šta se dešavalo tih godina dok je on bio u bjekstvu, možda će zauvijek ostati misterija, jer Srbija i BiH nisu mnogo učinile na otkrivanju mreže osoba koje su mu pomagale u sakrivanju.\nVisoki predstavnici u BiH su ranije, dok je Karadžić bio u bjekstvu, donosili odluke o mjerama protiv funkcionera u BiH zbog sumnje da su pomagali i finansirali skrivanje haškog bjegunca. Mjere su se odnosile na zabranu obavljanja političkih i javnih funkcija, blokadu bankovnih računa, oduzimanje dokumenata ili zabranu putovanja.\nBivši visoki predstavnik Paddy Ashdown razriješio je dužnosti bivšeg zamjenika zapovjednika Operativne uprave Obavještajno-sigurnosne agencije u Banjoj Luci Milorada Bilbiju u decembru 2004. godine, a Ustavni sud BiH kasnije je odlučio da su mu povrijeđena ljudska prava jer nije ostavljena mogućnost za žalbu na smjenu s funkcije.\nVijeće Evropske unije je u tom periodu napravilo “crnu listu”, koju je 2007. godine prihvatilo i Vijeće ministara u BiH, na kojoj su se nalazila imena desetina osoba kojima je onemogućen ulazak u zemlje članice EU zbog sumnje da su pomagale u skrivanju Karadžića.\nIz Ureda visokog predstavnika (OHR) je navedeno da je visoki predstavnik donosio međunarodne restriktivne mjere za oko 80 zvaničnika u vezi s provedbom mandata Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ), te je blokirano oko 40 bankovnih računa firmi.\nIz OHR-a su ranije rekli da su ove mjere postojale do 2011. godine, kada su ukinute.\n“Stoga više na snazi nema nikakvih međunarodnih restriktivnih mjera koje se tiču ovog pitanja”, naveli su iz OHR-a.\nOptuženici za ratne zločine\nMomčilo Mandić je također bio na listi. Trenutno živi u Srbiji i zastupnik je u Parlamentu kao član Srpske radikalne stranke (SRS), na čijem je čelu Vojislav Šešelj, također pravosnažno osuđen u Haagu za zločine počinjene na području bivše Jugoslavije.\nMandić je pravosnažnom presudom Suda BiH osuđen na pet godina zatvora zbog zloupotrebe položaja u nekadašnjoj “Privrednoj banci Srpsko Sarajevo” (PBSS). Sud BiH ga je zbog nedostatka dokaza oslobodio tačke koja se odnosila na pružanje pomoći Karadžiću.\nU optužnici je bilo navedeno kako je u “Privrednoj banci” otvorena “blagajna crnog fonda”, koja nije bila bilježena u bankovnoj dokumentaciji, a u koju su stigla sredstva predstavljena kao kreditna, navodno namijenjena “isključivo za realizaciju projekta izgradnje Srpskog Sarajeva”, a njihova stvarna namjena je bila da se iskoriste isključivo za pravnu zaštitu Karadžića u vezi s optužnicom pred MKSJ-om.\nOn je ranije za BIRN kazao da se radilo o “propagandi Zapada”, volji međunarodne zajednice i nekih ljudi iz “srpskog korpusa”.\n“Osuđen sam za banku jer su smatrali da je davala kredite firmama koje su pomagale haške optuženike, a među njima je bio Karadžić. Nikakvi krediti nisu davani po tom pitanju. Ostali krediti su bili vraćeni, isplaćeni prije bilo kakvog početka krivičnog postupka”, rekao je Mandić.\nNa listi onih koji su se sumnjičili za pomaganje u skrivanju nalazila su se imena nekolicine osoba koje su kasnije optužene i za ratne zločine počinjene u BiH. Jedan od njih je i nekadašnji komandant Štaba policijskih snaga Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUP RS) Tomislav Kovač, optužen za genocid u Srebrenici.\nNije prisustvovao ročištu za izjašnjenje o krivnji pred Sudom BiH sredinom 2018., od kada se suđenja i ne odvijaju. U januaru 2011. pravosnažnom presudom Suda BiH, Predrag Kujundžić, bivši komandant jedinice “Predini vukovi” pri Vojsci Republike Srpske (VRS), osuđen je na 17 godina zatvora zbog zločina protiv čovječnosti počinjenih u Doboju.\nI Milan Ninković – kojeg Tužilaštvo BiH tereti da je, u svojstvu člana Kriznog štaba Srpske opštine Doboj, u periodu od maja 1992. do kraja 1993. godine učestvovao u udruženom zločinačkom poduhvatu, progonom civilnog bošnjačkog i hrvatskog stanovništva, ubistvima, zatvaranjem i drugim nečovječnim djelima – nalazio se na listi osumnjičenika za Karadžićev bijeg.\nZa ratne zločine sudilo se i Momčilu Mandiću, koji je presudom Suda BiH oslobođen krivice. Prema navodima optužnice, Mandić je bio odgovoran za osnivanje i funkcionisanje kazneno-popravnih institucija na području Sarajeva i Foče, gdje je tokom rata bilo zatvoreno i u nehumanim uslovima boravilo više stotina ljudi.\nMeđu posljednjim dovođenim u vezu za pomaganje Karadžićevog bjekstva, a koji su bili dovođeni u vezu i s ratnim zločinima u BiH, bio je Ljuban Ećim. Državni sud u januaru ove godine odbio je potvrditi optužnicu koja Ljubana Ećima tereti za zločin protiv čovječnosti počinjen nad žrtvama bošnjačke i hrvatske nacionalnosti na području Kotor-Varoši, a iz Tužilaštva Bosne i Hercegovine su najavili da će Sudu optužnica biti ponovo upućena.\nDok su 2007. godine tragali za Radovanom Karadžićem, pripadnici MUP-a RS-a su saslušali 25 osoba koje su se po raznim osnovama dovodile u vezu s njim.


Jorgovanka Tabaković, guverner Narodne banke Srbije: Pažljivo čuvamo stabilnost i uvodimo inovacije Jorgovanka Tabaković, guverner Narodne banke Srbije: Pažljivo čuvamo stabilnost i uvodimo inovacije\nOčuvanje postignute cenovne i finansijske stabilnosti ostaje naš prioritet. Sa zadovoljstvom možemo da konstatujemo da smo uspeli da ostvarimo ove ciljeve i u vreme pandemije i povećane neizvesnosti na međunarodnom tržištu\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) je, kao i druge međunarodne finansijske institucije i domaći izvori, potvrdio da očekuje snažan rast BDP Srbije u 2021, a zatim i nastavak visokih stopa rasta od 4,5% u 2022. i 2023. godini i 4% od 2024. godine. To, međutim, ne znači da kreatori javnih politika mogu da se opuste, smatra Jorgovanka Tabaković, guverner Narodne banke Srbije (NBS).\nKakva nas monetarna politika očekuje u narednom periodu?\nNajvažniji cilj NBS je stabilnost cena, tako da monetarna politika zavisi od velikog broja faktora iz domaćeg i međunarodnog okruženja koji utiču na inflaciju. Među njima je, svakako, i privredni rast. Međutim, nije svejedno kada se rast ostvaruje dominantno pod uticajem rasta potrošnje, kao što je to bilo do 2008. ili kada privredni rast dominantno vode fiksne investicije i izvoz, kao što je to u najvećoj meri slučaj od 2015. godine do danas. Naravno, rast potrošnje je važan stub privrednog rasta i danas, ali je ključno to što imamo rast potrošnje koji je sporiji od rasta ukupnog BDP-a.\nNa taj način učešće potrošnje u BDP se smanjuje i stvara se dodatni prostor za investicije i izvoz. Istovremeno, na inflaciju u velikoj meri utiču i brojni drugi faktori poput svetske cene nafte i poljoprivrednih proizvoda, a u određenoj meri i cene industrijskih proizvoda i repromaterijala preko uticaja na troškove proizvodnje, što je upravo situacija kakvu trenutno imamo u svetu. Kada je reč o domaćim faktorima, veliki uticaj i dalje ima ishod poljoprivredne sezone, a na inflaciju se svakako odražava i rast regulisanih cena. Ipak, kada sve nabrojano uzmemo u obzir, ove i sledeće godine NBS očekuje da se međugodišnja inflacija u proseku kreće oko centralne vrednosti cilja od oko 3%.\nIako su vesti o očekivanom privrednom rastu nesumnjivo dobre, one su praćene i očekivanjima da će se reforme nastaviti i ubrzati. Šta su vaši prioriteti do kraj ove i u idućoj godini?\nNaši prioriteti ostaju isti – očuvanje postignute cenovne i finansijske stabilnosti, u čijoj je osnovi i relativna stabilnost deviznog kursa. Sve to smo uspeli da ostvarimo čak i u periodu od izbijanja pandemije i povećane neizvesnosti na međunarodnom tržištu. Kada je reč o strukturnim reformama, često se zaboravlja šta je sve NBS u prethodnim godina uradila u tom domenu. Višestruko smo smanjili problematične kredite u bankarskom sistemu – sa preko 22% na ispod 4%, povećali smo stepen dinarizacije, modernizovali platni sistem Srbije. Pored toga, konstantno radimo na razvoju domaćeg tržišta kapitala. Nastavićemo da radimo na unapređenju poslovnog ambijenta preko unapređenja finansijskog sistema, kroz razvoj inovativnih servisa i tehnologija u oblasti finansijskih usluga, između ostalog, i omogućavanjem novih funkcionalnosti sistema za instant plaćanje i Dinacard kartice.\nOprezan pristup daljoj liberalizaciji kretanja kapitala često se pogrešno tumači kao restriktivan, a takođe se pogrešno zaključuje da liberalizacija kapitalnih tokova podrazumeva ukidanje izveštavanja\nU 2020. strane investicije iznosile su 2,9 milijardi evra. Kakva su vaša očekivanja za 2021?\nRekordni prilivi stranih direktnih investicija u godinama pre pandemije i priliv od 3 milijarde evra čak i u pandemijskoj 2020. godini najbolje pokazuju da međunarodna investiciona javnost vidi Srbiju kao povoljnu investicionu destinaciju i odgovorno vođenu ekonomiju. Još važnije, priliv SDI je bio dominantno usmeren u industriju i infrastrukturu, što srednjoročno i dugoročno povećava naš izvoz. Što se ove godine tiče, mi smo već u prvih 6 meseci, prema preliminarnim podacima, imali priliv SDI od preko 1,7 milijardi evra, što je rast od oko 19% u odnosu na prvu polovinu 2020. Kada je reč o našoj projekciji za celu godinu, međunarodne institucije i domaća stručna javnost dobro znaju da su one uvek vrlo konzervativne. U skladu sa tim, projektujemo da će priliv SDI na nivou godine iznositi oko 2,8 milijarde evra, što će biti više nego dovoljno da pokrije deficit tekućeg računa platnog bilansa.\nReforme koje je preduzela NBS znatno su olakšale prelazak mnogih privrednih i finansijskih aktera na e-transakcije. Šta biste izvukli kao ključne lekcije kada govorimo o ovoj promeni?\nReforme koje je sprovela NBS kao regulator, uz unapređenje platne infrastrukture, snažno su uticale na rast elektronskih plaćanja u Srbiji. U 2020. godini nastavljen je trend rasta broja izvršenih transakcija upotrebom mobilnog i elektronskog bankarstva. Beležimo i stalni rast broja transakcija koje se izvršavaju u našem instant platnom sistemu, a naši građani i privreda su već navikli da novac do primaoca stiže za nekoliko sekundi. NBS nije radila isključivo na razvoju infrastrukture već i na razvoju različitih funkcionalnosti sistema. Korisnici brzo i lako prihvataju moderne i inovativne usluge čim ih samo jednom koriste, i one odmah postaju njihova svakodnevica ako su ti servisi sigurni, laki za korišćenje i ako štede vreme ili smanjuju trošak odlaska u ekspozituru banke. Ipak, građani moraju imati mogućnost da odaberu plaćanje gotovinom, karticom, plaćanje telefonom.\nZa razliku od finansijske krize 2008, bankarski sistem je tokom pandemije ostao stabilan, likvidan i dobro kapitalizovan, a na to su nesumnjivo uticale mere Vlade Srbije i NBS. Da li je sada vreme da se vratimo na put fiskalne stabilizacije?\nKao što ste i sami naveli, mere Vlade i NBS obezbedile su i stabilnost bankarskog sektora, ali ne zaboravite da je, u do sada nezabeleženim okolnostima, očuvana i puna makroekonomska stabilnost. Da li je vreme da se vratimo na put fiskalne stabilizacije? Planovi države upravo idu u tom smeru i Srbija se već nalazi na tom putu. Fiskalnom strategijom za naredne tri godine predviđeno je da se u 2022. godini deficit smanji na oko 3% BDP-a, u 2023. godini na oko 1,5%, a u godinama nakon toga na oko 1% BDP-a. Isto važi i za učešće javnog duga u BDP-u, za koje je plan da se smanjuje za 1 do 2 procentna poena godišnje. Najvažnije je da učešće javnog duga centralne države sigurno ostaje ispod nivoa od 60% BDP-a, i to vidimo ne samo mi već i međunarodne institucije i rejting agencije.\nDa li, s obzirom na spekulacije o inflaciji, očekujete promene? Kako se to može odraziti na nivo naše uvećane eksterne zadužnosti i mogućnosti otplate duga?\nZa Srbiju je veoma važno što je u periodu pre krize ostvarila makroekonomsku stabilnost i uspela da je očuva u toku pandemije. Uspešno sprovedena fiskalna konsolidacija od 2015. do 2017. kao i održavanje gotovo izbalansiranog budžeta nakon toga, uz dinamičan ekonomski rast, omogućili su smanjenje javnog duga na održiv nivo, i time smanjili rizike od kretanja kamatnih stopa. To svakako ne znači da rizika nema – u narednom periodu najvažniji zadatak kreatora ekonomske politike jeste da obezbede uslove za dinamičan rast u srednjem roku, kao i da, kao i ranije, ekonomske politike budu usmerene na očuvanje makroekonomske stabilnosti.\nOzelenjavanje ekonomija ne sme da bude konkurentno već isključivo komplementarno ekonomskom razvoju – potreban nam je zeleni realizam, što je naročito važno za rastuće zemlje\nU mnogo čemu NBS je bila progresivna, ali čini se da u nekim stvarima privredni akteri nailaze na restriktivnija pravila nego što bi smatrali za potrebno. Na primer, u izveštavanju o prekograničnim transakcijama zajmova, opsegu diskrecionog prava NBS da ograniči rezidenta da daje hartije od vrednosti ili garancije u vezi sa stranim kreditima i sličnim pitanjima. Šta je rezultat vaših konsultacija sa FIC kada govorimo o preporukama prethodne „Bele knjige 2020“, u kojoj su izlistani neki od predloga za NBS?\nProgresivnost NBS rezultat je pažljive analize i praćenja svih predloga privrednih aktera i kontinuiranog preduzimanja aktivnosti u cilju stvaranja povoljnijeg poslovnog okruženja. Oprezan pristup daljoj liberalizaciji kretanja kapitala često se, nažalost, pogrešno tumači kao restriktivan. Pored toga, pogrešno se zaključuje da liberalizacija kapitalnih tokova podrazumeva ukidanje izveštavanja. Upravo je suprotno, paralelno sa liberalizacijom raste potreba za praćenjem efekata liberalizacije, kako bi se dobili ažurni i tačni podaci neophodni za donošenje adekvatnih odluka i blagovremeno reagovanje monetarne politike. S tim u vezi, konstatacija da NBS diskreciono ograničava rezidentima da daju hartije od vrednosti ili garancije u vezi sa stranim kreditima još je jedan od primera pogrešnog razumevanja pozitivnih propisa. Naime, prema deviznim propisima rezidenti – pravna lica mogu slobodno da daju hartije od vrednosti ili garancije, jemstva i druga sredstva obezbeđenja po stranim kreditima, odnosno kreditnim poslovima sa inostranstvom.\nTakođe, rezidenti mogu slobodno davati hartije od vrednosti i druga sredstva obezbeđenja i po kreditnim poslovima između nerezidenata iz EU, dok je za kreditne poslove između nerezidenata van EU potrebno da rezident bude većinski vlasnik nerezidenta dužnika. Prilikom donošenja odluke o eventualnim ograničenjima za obavljanje navedenih poslova, NBS poštuje načela pojedinačne procene, targetiranosti i proporcionalnosti, a primena navedenih načela prethodno je usaglašena i sa Evropskom komisijom i u skladu je sa propisima EU.\nTakođe, postavljaju se i pitanja o daljem ublažavanju administrativnih zahteva i proširenju mogućnosti za elektronsko izveštavanje. Šta su vaše brige u vezi sa tim?\nNBS kontinuirano radi na unapređenju postupka izveštavanja u cilju njegovog pojednostavljenja, tako da je već duži niz godina za sve transakcije sa inostranstvom uvedeno elektronsko izveštavanje. Obaveza dostavljanja dokumentacije po kapitalnim poslovima svedena je na najmanju moguću meru, i to prevashodno radi utvrđivanja da se ne radi o fiktivnim transakcijama, a s obzirom na mogućnost velikih iznosa deviznih priliva i odliva koji mogu značajno uticati na finansijsku stabilnost.\nSmanjivanje papirne dokumentacije je samo mali deo „zelenog bankarstva“. Šta će za vas i za Srbiju značiti članstvo u Mreži za ozelenjavanje finansijskog sistema?\nNBS je iskreno posvećena upravljanju klimatskim rizikom i zbog toga je njeno mesto u ovoj uglednoj grupi. Nismo pristupili ovoj organizaciji da bismo pratili moderne trendove, već u želji da direktno učestvujemo u pronalaženju najboljih rešenja za podršku ozelenjavanju ekonomije.\nNajvažnije je da učešće javnog duga centralne države ostane ispod nivoa od 60% BDP-a, što je fiskalnom politikom I predviđeno.\nKljučni zadatak kreatora ekonomske politike jeste da obezbede uslove za dinamičan rast u srednjem roku, uz očuvanje makroekonomske stabilnosti.\nGrađanima moramo da ostavimo mogućnost izbora, da im približimo inovativne servise, ali ne i da ih namećemo kao isključivo rešenje.\nNBS: Za godinu u Srbiji otvoreno 627 novih onlajn prodavnica\nBroj virtuelnih, internet, prodavnica u Srbiji krajem marta ove godine iznosio je 2.858, što je za 84 prodavnice više nego tri meseca ranije. Broj...\nMeđugodišnja inflacija u Srbiji u maju je iznosila 10,4 odsto (u odnosu na isti mesec 2021), a na mesečni rast inflacije od 1,2 odsto...\nOstajemo odlučni da i u uslovima pojačane geopolitičke neizvesnosti sa širokim rasponom regulatornih mehanizama bez odlaganja preduzmemo sve potrebne mere u cilju zaštite finansijske...


Pokušala je da se ubije skokom s prozora, ali su je vatrogasci spasili i to na NEVEROVATAN NAČIN (VIDEO)\nFoto: Netizen Watch đ / youtube\nŽenu koja je pokušala da se ubije skokom sa prozora, vatrogasac su sprečili na neobuičan način - vodenim šmrkom.\nU takvim situacijama, najčešće se pažljivo prilazi potencijalnom samoubici, nakon čega pregovarač pokušava razgovorom da je ubedi da to ne čini. Ovog puta prvo su intervenisale komšije, dok su vatrogaci odlučili da skrate postupak i preskoče pregovore.\nU kometarima ispod vide objavljenog na Jutjubu našao se i ovaj: "Na silu je sprečavaju da se ne ubije. Nisam siguran da li je to nepristojno ili hrabro". Neki su mislili čak i da je video snimak smešan, iako to svakako nije, ali šta god ko komentarisao, jedna život je spasen.\nFirefighters Rescue Suicidal woman With Fire Hose\nNije poznato gde se ovaj nesvakidašnji slučaj dogodio.


Dinar više falsifikuju od evra - Privrednik - Vesti i privredni adresar zapadne Srbije\nDatum kreiranja: 16.01.2017 - 11:44:18\nNajviše lažiranih apoena od 2.000, 1.000 i 500 dinara. Apoeni od 100 evra su isto meta falsifikatora.\nIlegalne štamparije novca ne miruju. U Srbiji je u prošloj godini otkriveno ukupno 6.171 falsifikovana novčanica, ili za 8,9 odsto više nego 2015, kada je otkriveno 5.667 komada tih novčanica, saopštavaju iz Narodne banke Srbije (NBS).\nFalsifikatorima je očigledno „bliskije” da lažiraju domaći novac, jer je ukupna vrednost otkrivenih falsifikovanih domaćih novčanica bila oko 9,133 miliona dinara, što je povećanje od 18,9 odsto u odnosu na prethodnu godinu kada je otkriveno tih novčanica u vrednosti od oko 7,68 miliona dinara.\nU NBS kažu da je među otkrivenim falsifikatima najviše apoena od 2.000, 1.000 i 500 dinara i one čine 95,4 odsto falsifikata novčanica gotovog novca. Falš novčanica uopšte i nema u apoenima od 10 i 20 dinara.\nMeđu lažnim stranim novcem prednjači upravo evropska valuta, i to apoeni od 100 evra. Prema podacima NBS prošle godine otkriveno je i 2.095 falsifikata novčanica stranog novca, ili za 19 odsto manje nego u 2015. kada je otkriveno 2.587 komada tih novčanica.\nNajviše je bilo falsifikovanih novčanica u evrima, 1.971 ili za 45,2 odsto više nego 2015. godine, i to najviše u apoenima od 100 evra kojih je otkriveno 1.023 komada, ili četiri puta više nego u 2015.\nFalsifikovani novac mora da se preda bilo kojoj banci ili u MUP-u, jer puštanje takve novčanice u opticaj predstavlja krivično delo koje se goni po službenoj dužnosti.\n– Ukoliko građanin sumnja da je novčanica oštećena ili falsifikovana, nikako ne treba da primi takvu novčanicu zato što posle prijema i odlaska sa lica mesta teško može dokazati da je neku konkretnu novčanicu primio baš na tom mestu i baš od te osobe – navode u NBS.\nNajbolje je da se sumnjiva novčanica uopšte ne primi. U slučaju da naknadno, po napuštanju mesta dobijanja novčanice, građanin dođe do saznanja ili sumnje da je primio falsifikovanu novčanicu dužan je da takvu novčanicu preda bilo kojoj banci ili organizacionoj jedinici MUP-a.\nPo predaji novčanice građanin će dobiti potvrdu o privremenom oduzimanju. Novčanica se šalje Narodnoj banci na ekspertizu, a o rezultatu ekspertize građanin će biti obavešten od banke ili MUP-a u zavisnosti od toga kome je novčanicu predao.\n– U slučaju da se ekspertizom konstatuje falsifikat, NBS zadržava novčanicu bez naknade – objašnjavaju u centralnoj banci. Eventualnu nadoknadu štete građanin može tražiti od osobe od koje je novčanicu dobio, ali za uspeh takvog zahteva potrebni su dokazi.\nU slučaju da se ekspertizom utvrdi da je novčanica originalna, građanin će dobiti svoj novac nazad.\nU borbi protiv falsifikovanja novca NBS sarađuje sa MUP-om, pravosudnim organima, bankama i ovlašćenim menjačima. Ova saradnja sastoji se u dostavljanju izveštaja o rezultatima ekspertize novca primljenog pod sumnjom da je falsifikovan, obavljanju ekspertiza po zahtevu MUP-a, zatim u obučavanju zaposlenih u MUP-u, bankama i menjačnicama za prepoznavanje falsifikata novca, veštačenju falsifikata pred sudovima u krivičnim postupcima i objavljivanju zaštitnih elemenata dinarskih novčanica na sajtu NBS.\nPored toga, MUP, banke i ovlašćeni menjači imaju mogućnost da na sajtu NBS, u „Pregledu novčanica stranog novca”, koji sadrži informacije o novčanicama koje su u opticaju i onima koje su povučene iz opticaja (sa rokovima zamene), saznaju informacije o pojavi novih tipova falsifikata kao i opisima zaštitnih elemenata na novčanicama.\nNBS ostvaruje i međunarodnu saradnju u borbi protiv falsifikovanja novca sa Evropskom centralnom bankom, centralnim bankama zemalja iz okruženja, kao i centralnim bankama zemalja Evropske monetarne unije. Predstavnici NBS, u cilju razmene informacija i iskustava, redovno učestvuju na seminarima u organizaciji Evropske komisije, ECB i zemalja članica EMU iz ove oblasti.\nJovana Rabrenović Politika


Ljudska prava žena tokom oružanih sukoba – NVO ISOP\nLjudska prava žena tokom oružanih sukoba\n11.09.2018. Institut za socijalnu i obrazovnu politiku – ISOP je u saradnji sa Savjetom za implementaciju omladinske politike – SIOP, održao predavanje ,,Ljudska prava žena tokom oružanih sukoba'' .\nTokom trajanja oružanih sukoba uvijek dolazi do kršenja ljudskih prava,posebno žena koje , nađene u vihoru ratnih dešavanja,budu najčešće žrtve I to ne samo sa aspekta ubistva,već I sa aspekta kršenja ljudskih prava,međunarodnog humanitarnog prava I bivaju žrtve seksualne eksploatacije.Tortura I druge forme nehumanog,okrutnog I degradirajućeg postupanja prema ženama tokom oružanih sukoba postanu svakodnevnica I u takvim situacijama je izuzetno teško pomoći.\nTokom ratnih ’90-ih je bilo slučajeva kršenja ljudskih prava žena na teritoriji bivše Jugoslavije I ti slučajevi ni dan danas nisu istraženi do kraja. Tokom ratnih sukoba na Kosovu ’99 godine je bilo izuzetno okrutnih postupaka prema ženama,čak je bilo slučajeva ubijanja žena radi prodaje organa I ovi slučajevi takođe nisu do kraja istraženi.\nTokom 2011 godine I trajanja rata u Libiji pobunjenici ali I snage režima su vršiile ratne zločine, zloupotrebe ljudskih prava i kršenje međunarodnog humanitarnog prava. Tortura i druge forme nehumanog, okrutnog i degradirajućeg postupanja prema civilima, počinjene su od obe strane koje su učestvovale u konfliktu u Libiji a najtežu torturu su preživjele upravo žene.


Strip o ljudskim pravima za djecu pomoćno nastavno sredstvo u OŠ - Vijesti.me\nNacionalni savjet za obrazovanje jednoglasno je odlučio da strip o ljudskim pravima za djecu "Nevolje sa Rokijem i druge priče o dječjim pravima" postane pomoćno nastavno sredstvo u osnovnim školama u Crnoj Gori za učenike šestog i sedmog razreda.\nStrip je izrađen i biće odštampan u okviru projekta "Djeco pišite Ombudsmanu" koji zajednički sprovode Zaštitnik ljudskih prava i sloboda Crne Gore i NVO Akcija za ljudska prava (HRA), zahvaljujući podršci UNICEF-a i Švajcarske i Britanske ambasade.\n"Ova blagovremena odluka Nacionalnog savjeta omogućiće da se učenici upoznaju sa ovim stripom već u drugom polugođu ove školske godine", saopšteno je iz HRA.\nTeme stripa su odabrane na osnovu pisama koja su djeca upućivala Ombudsmanu.\n"Izuzetno smo zadovoljne odlukom Nacionalnog savjeta za obrazovanje da dozvoli upotrebu ovog stripa u nastavi o ljudskim pravima u crnogorskim školama i čestitamo svima koji su doprinjeli ovom uspjehu. Vjerujemo da će ovaj strip doprinjeti dječjem razumijevanju ljudskih prava i njihovoj trajnoj motivaciji da ljudska prava budu ostvarena kako njima samima, tako i drugima u njihovom okruženju", saopšteno je iz HRA.\nNevolje sa Rokijem


Desetak mladića i devojaka imali su priliku da saznaju sve o konkursu za buduće policijske službenike, kao i obuci koja će se održavati u Sremskoj Kamenici\nMinistarstvo unutrašnjih poslova, zajedno sa odeljenjem za stručno obrazovanje i Policijskom upravom u Jagodini, organizovalo je proteklog utorka, uz podršku OEBS-a u Srbiji, Dan otvorenih vrata za sve mladiće i devojke koji su zainteresovani za osnovnu policijsku obuku u Sremskoj Kamenici.\nKandidati koji su se prijavili, tog dana mogli su da saznaju informacije u vezi sa konkursom za osnovnu policijsku obuku: od opštih uslova koji su neophodni do toga kako izgleda postupak izbora i sam kvalifikacioni ispit:\n-Danas smo im ukazali na uslove za konkurisanje, zatim na način podnošenja prijave, potrebnu dokumentaciju, kao i na to kako se vrši selekcija kandidata i kako izgleda sam kvalifikacioni ispit. Prikazani su i svi segmenti policijske obuke koja se realizuje u savremeno opremljenom centru za policijsku obuku u Sremskoj Kamenici. U sklopu osnovne policijske obuke, polaznici će imati i četvoronedeljnu praksu koju realizuju u područnim policijskim upravama u kojima će raditi. Posle uspešno obavljene obuke i uspešno položenog završnog ispita, polaznici se raspoređuju u policijskim upravama gde će se, u statusu pripravnika, osposobljavati za dalji rad u zvanju uniformisanog policijskog službenika, za koje je predviđena srednja stručna sprema –rekla je Ana Milojević, savetnica za profesionalnu informisanost u Policijskoj upravi u Jagodini.\nDanu otvorenih vrata u jagodinskoj Policijskoj upravi prisustvovalo je desetak kandidata iz pomoravskih gradova, a konkurs traje još dve nedelje.\nMihajlović: Memorandum o gradnji autoputa\nSkat: Stanje u ovom regionu uvek složeno\nStručnjaci: Srpsko-američki odnosi asimetrični


Sutra otvaranje 59. Oktobarskog likovnog salona - Televizija Leskovac\nSutra otvaranje 59. Oktobarskog likovnog salona\nU Galeriji Leskovačkog kulturnog centra sutra, 28. oktobra u 19 sati, biće otvoren 59. Oktobarski likovni salon. Postavka obuhvata 39 radova 31 autora. Selekciju radova obavio je stručni žiri koji su činili istoričari umetnosti Dragana Kovačić, Srđan Marković i Milica Todorović.\nIzložba će biti pred leskovačkom likovnom publikom do 22. novembra.\nOvogodišnji Oktobarski salon održava se uz sve mere zaštite od koronavirusa uz obavezne zaštitne maske, napominju u Leskovačkom kulturnom centru, ustanovi koja organizuje ovu tradicionalnu manifestaciju.\nTags: kultura, LESKOVAČKI KULTURNI CENTAR, LKC, Oktobarski likovni salon\nPočeli radovi na rekonstrukciji dela puta od Leskovca prema Lebanu u dužini od 4,6 kilometara\nKoncert violiniste Sretena Krstića u okviru LEDAMUSA


01.09.2020 u 13:50\nKontrola letenja Srbije i Crne Gore u minusu 43 miliona evra zbog koronavirusa\nKao posledica velikog pada vazdušnog saobraćaja ukupni projektovani pad prihoda Kontrole letenja Srbije i Crne Gore (SMATSA) za ovu godinu je 43 miliona evra, što predstavlja pad od 48 odsto u odnosu na planirani iznos u prvobitnom finansijskom planu za ovu godinu. To je bio razlog za vanrednu izmenu finansijskog plana. Vlada Crne Gore se prošle sedmice upoznala sa izmenom finansijskog plana Kontrole letenja za 2020. godinu i dala saglasnost na plan koji sadrži nove podatke o smanjenju prihoda usled restrikcije avio-saobraćaja zbog pandemije koronavirusa. – Od početka marta do kraja juna, broj letova na nivou Evrope je zabeležio pad od oko 75 odsto, a u prostoru nadležnosti Kontrole letenja taj pad je iznosio 80 odsto. U narednim mesecima se očekuje određeni oporavak, koji je\n17.08.2020 u 19:58\nNa Srebrnom jezeru prvi turistički aerodrom u Srbiji\nVeliko Gradište – U Velikom Gradištu u toku je javni uvid u plan regulacije budućeg aerodroma „ Srebrno jezero”. Ako sve bude teklo po zacrtanim planovima, u okolini „srpskog mora” za tri do pet godina Srbija će dobiti prvi turistički aerodorom. Radovi su praktično već počeli, mi smo napravili travnatu pistu za male avione, a onda je procenjeno da treba praviti ozbiljniju priču u koju se uključilo ministarstvo. Pistu smo preneli preduzeću „ Aerodromi Srbije” koje je preuzelo sve dalje aktivnosti. Aerodorom se ovde pravi pre svega zbog ozbiljnih planova razvoja turizma na Srebrnom jezeru i dunavskom toku u ovom kraju, ali i potrebe putovanja velikog broja ljudi iz ovog dela Srbije koji rade u inostranstvu, kaže za „Politiku” Dragan Milić, predsednik opštine Veliko Gradište. Cilj je\n14.07.2020 u 13:56\nKako će zbog koronavirusa u budućnosti izgledati aerodromi\nZbog pandemije koronavirusa koja ne posustaje aerodromi širom sveta razmišljaju o promeni poslovanja koja će pružiti putnicima osećaj sigurnosti i zaštite od bolesti. Zbog smanjenog broja putnika troškovi se smanjuju u svim segmentima osim u tome. „U budućnosti ćemo se sve više oslanjati na samoposluživanje”, kaže upravnik aerodroma u Dalasu Šon Donahju za Rojters. Aerodrom u saradnji sa avio kompanijom Amerikan Erlajns, čije sedište se nalazi u Fort Vortu u Teksasu, blizu aerodroma u Dalasu, testira samouslužnu predaju prtljaga i nove tehnologije u toaletima koje isključuju fizički dodir sa uređajima, od posude sa sapunom, preko slavina, do vodokotlića i držača za ubruse. Senzori na tim uređajima javljaće zaposlenima kada ih treba napuniti. „Najviše prigovora putnika dobijamo zbog\n01.07.2020 u 11:16\nNIŠ – Avionima „Er Srbije” od danas se ponovo može leteti od Niša do Austrije, odnosno do austrijskog grada Salcburga, posle prekida zbog epidemije koronavirusa. Ta kompanija je ranije najavila da će od sutra leteti i od Niša do Hanovera, dok su letovi do Frankfurta (Hana) i Nirnberga obnovljeni 16. juna. „Er Srbija” je najavila i da će u narednom periodu sukcesivno obnavljati i ostale letove sa aerodroma „Konstantin Veliki”, od ukupno 11 koliko ih je imala pre izbijanja epidemije, prenosi Beta. „Viz er” je do 5. juna obnovio svih svojih pet linija sa aerodroma u Nišu, dok je „Rajan er” najavio obnavljanje letova do Berlina i Malte, počev od 2. avgusta.\n26.06.2020 u 10:04\nBeogradski Aerodrom „Nikola Tesla” u prvom kvartalu ove godine je usled viših troškova amortizacije, posle primene novih računovodstvenih standarda, zabeležio poslovni gubitak od 120,7 miliona dinara u odnosu na prošlogodišnji poslovni dobitak od 48,9 miliona dinara, objavila je danas brokerska kuća Momentum, prenosi Beta. Neto gubitak te kompanije iznosio je 105,4 miliona dinara, dok je u istom periodu prošle godine dobitak iznosio 31,5 miliona dinara. Poslovni prihod Aerodroma „Nikola Tesla” u prvom kvartalu ove godine bio je 148,5 miliona dinara što je rast od 11,5 odsto u odnosu na isti period prethodne godine. Najveća stavka u poslovnim prihodima bila je periodična koncesiona naknada koja je iznosila 132,8 miliona dinara i bila je neznatno viša u odnosu na prethodnu godinu,


Novi komandant KFOR-a: Radiću na očuvanju mira - Medija centar\nNovi komandant KFOR-a: Radiću na očuvanju mira\nNovi komandant KFOR-a Ferenc Kajari, po preuzimanju dužnosti rekao je da će tokom svog mandata raditi najbolje što može na očuvanju mira i stablnosti na Kosovu, prenosi Ekonomia Online.\nOn je na svečanosti na kojoj je preuzeo dužnost od bivšeg komandanta KFOR-a Franka Federicija ocenio da je njegov prethodnik obavio odličan posao.\n„Želim da se zahvalim komandantu Francu Federici na odličnom poslu koji je obavio, posebno na predanoj podršci i društvu tokom mojih priprema prošle godine, hvala vam puno.“\nKajari je izjavio da će očuvati mir i stabilnost na Kosovu.\n„Obavezujem se da ću slediti stope svojih prethodnika poslednjih godina, ka miru i stabilnosti na Kosovu „.\nMađarski general će biti 26. po redu komandant KFOR-a.\nKajari važi za iskusnog obaveštajnog oficira sa dugogodišnjim iskustvom u mirovnim operacijama a na čelu međunarodnih vojnih snaga na Kosovu će biti do novembra 2022. godine.\nBrigadni general Kajari je već bio angažovan na zadacima na Balkanu jer je 1996. godine bio oficir za vezu nacionalnog kontigenta pri mirovnim snagama IFOR u Bosni i Hercegovini. Osim toga, međunarodno i iskustvo u misijama sticao je i kada je 2004. godine bio savetnik EU u Darfuru, služio u misiji ISAF u Avganistanu, ili radio u NATO komandi u Norfoku, u Virdžiniji.\nOd 2000. godine komandanti KFOR-a bili su najčešće iz Italije – čak 12 puta. Prvi čovek KFOR-a je tri puta biran iz Francuske, sedam puta iz Nemačke i po jednom iz Velike Britanije, Norveške i Španije.\nRTK2, Ekonomia online, Balkanska bezbednosna mreža


Ćurić - Vlada Srpske podržala izgradnju slobodne zone u Trebinju sa 800.000 KM\nĆurić – Vlada Srpske podržala izgradnju slobodne zone u Trebinju sa 800.000 KM\nPostavio: eTrebinje Nedjelja, 07.11.2021. 0\nVlada Republike Srpske finansijski će podržati izgradnju prve slobodne zone u Srpskoj koja će se graditi na području Trebinja, potvrdio je za TrebinjeLive.info gradonačelnik Mirko Ćurić.\nĆurić je rekao je Grad Trebinje konkurisao na javni poziv Vlade za finansiranje i sufinansiranje projekata u lokalnim zajednicama, te da je projekat slobodne zone podržan sa 800.000 KM.\n„To je jedan od važnih projekata za naš grad koji će omogućiti otvaranje novih radnih mjesta u realnom sektoru i stvaranje nove vrijednosti“, naveo je Ćurić.\nOn je pojasnio da će se slobodna zona graditi u neposrednoj blizini zapadne obilaznice i budućeg aerodroma na površini od oko deset hektara sa mogućnošću proširenja na 100 hektara, što će privrednicima dodatno olakšati poslovanje.\n„Nakon što je objavljeno da će se u Trebinju graditi prva slobodna zona u Srpskoj već se javilo više privrednika koji se interesuju o potencijalnim uslovima poslovanja“, pojasnio je Ćurić.\nPrema njegovim riječima, u isto vrijeme Grad će za ovaj projekat obezbijediti 1.000.000 KM iz kreditnih sredstava.\n„Planiramo dugoročno kreditno zaduženje koji će isključivo da služi za potrebe kapitalnih projekata. Riječ je o kreditu od 5.000.000 KM od kojih je planirano da milion maraka bude izdvojeno za izgradnju slobodne zone. To znači da će za ovaj projekat biti izdvojeno ukupno 1.800.000 KM“, pojasnio je Ćurić.\nŠTA JE SLOBODNA ZONA?\nSlobodna zona je prostor isključen iz carinske teritorije jedne države, na kome se obavlja niz privrednih aktivnosti: proizvodnja, dorada, prerada, ambalažiranje, transportne usluge, usluge smještaja, skladištenja i drugi poslovi.\nU zoni se nalaze i carinske i špediterske ispostave, preduzeća za kontrolu kvaliteta i kvantiteta.\nPrincip da se u zoni ne naplaćuju carine i uvozne takse daje osnove za ostvarivanje prihoda zone kao preduzeća.\nDRAŠKOVIĆ PODRŽAO OSNIVANJE SLOBODNE ZONE\nNajuspješniji privrednik našeg grada Rodoljub Drašković rekao je ranije da će osnivanje slobodne zone u Trebinju dovesti do boljih poslovnih rezultata kompanija koje su pretežni izvoznici, privlačenja novih investicija, a samim tim i povećanja standarda svih građana.\n“Želim da podržimo odluku za formiranje slobodne zone koja bi omogućila privrednicima brojene olakšice, koja će biti u funkciji daljeg intenzivnog razvoja industrije kako Trebinja, tako i cijele regije“, rekao je Drašković.\nTurska kompanija Doa Consulting spremna investirati u Trebinje – U fokusu turizam ali i eksploatacija kamena\neTrebinje Subota, 22.01.2022.\nNovih 65 slučajeva korone u Trebinju\nZa dva dana skoro udvostručen broj pacijenata na kovidu\nLegendarna bajkerska uputstva kako doći do Trebinja\nAbazovićeva URA podnijela inicijativu za smjenu Vlade\neTrebinje Srijeda, 19.01.2022. Srijeda, 19.01.2022.\nGradonačelnik Ćurić među 150 učesnika koji su plivali za Časni krst: Prvi Veljko Jovanović (FOTO)\nNakon gubitka posla Zavod za zapošljavanje isplaćuje naknadu, a ovo su uslovi\nU Srpskoj 693 novozaraženih, u Trebinju 89\nDa li buster vakcina iscrpljuje imunološki sistem?\nKosta Cuca iz Bileće imao je čast da se danas druži sa Đokovićem\nU Trebinju nastava na daljinu\nZAGARANTOVAN PROFIT! Kladionica Meridian nudi svim igračima 10% na uplate i 30KM za registraciju


Vučić: Međusobno priznanje ne stoji ni u jednom aktu - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti » Vučić: Međusobno priznanje ne stoji ni u jednom aktu\nVučić: Međusobno priznanje ne stoji ni u jednom aktu\n07. februar 2021. Izvor: Tanjug\nMeđusobno priznanje Srbije i Kosova ne stoji ni u jednom aktu nijedne svetske organizacije, ukazao je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić i istakao da razume da je to nova američka politika, ali da njegov odgovor neće biti drugačiji od onog iz Bele kuće jesenas - da Srbija na to ne pristaje.\nVučić je tako odgovorio na pitanje u vezi sa čestitkom predsednika SAD Džozefa Bajdena u kojoj se prvi pominje međusobno priznanje, kojeg u prošlogodišnjoj, Trampovoj čestitki, nije bilo.\n"Dobio sam čestitku Bajdena. Hvala mu za čestitku. A što se tiče međusobnog priznanja, to ne stoji ni u jendom aktu nijedne svetske organizacije, ni EU, ni u jednoj rezoluciji", rekao je Vučić.\nOn je rekao da razume da je to nova američka politika, te da je bilo pokušaja da se ta sintagma nametne kao nešto što je trebalo da prihvatimo kao konačno rešenje i u Vašingtonskom sporazumu.\n"Već sam im jednom u lice rekao šta mislim o međusobnom priznaju i moj odgovor neće biti drugačiji", poručio je Vučić.\nOn je dodao i da mu različite ideje padaju na pamet, kako bi on mogao da čestita američkom predsedniku 4. jul, ali da je najvažnije da on, kao predsednik Srbije, reaguje odgovorno i da čuva interese Srbije.\nVučić je dodao da je za Srbiju Sretenje crveno slovo, važno i kao državni i kao crkveni praznik, jer je mnogo toga započeto i narpavlјeno na Sretenje.\nTo je za nas mnogo važnija stvar, nego što su albanske i američke želјe. Nemam ništa protiv da oni nešto žele, imamo i mi, ne samo želјe, već i drugačiju realnost, uz slobodarsku tradiciju našeg naroda, rekao je Vučić.\nOn je naveo da svakako nije prijatvno kada se to spominje, jer je jasno da će kompletna američka spolјno-politička inicijativa ići u tom smeru, u skladu sa onim što su radili predstavnici Stejt departmenta, viršeći pritisak da se što pre ispuni deo Vašingtonskog sporazuma u vezi sa Prištinom i Izraelom.\nAli, ne žure da Albanci ispune svoj deo, primetio je Vučić.\nOn je poručio da je do naše države da nastavi sa snaženjem zemlјe, u ekonomskom smislu.\nDa razmišlјamo o stvarima koje su važne, da čuvamo mir, ne odgovarajući srcem, mada bih mnogo šta mogao da odgovorim, ali to ne bi donelo sreću državi, pa se uzdržavam i reagujem odgovorno i ozbilјno, rekao je Vučić.\nVučić: Dovolјno sam veliki da ne dozvolim ponižavanje Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je danas da je suviše mali da bi mogao da se suprostavi svima u okruženju koji bi želeli kraj i nestanak Srbije ili najećoj svetskoj sili koja od nas zahteva međusobno priznanje, ali suviše veliki da dozvoli ponižavanje sopstvenog naroda i rušenje sopstvene države.\nVučić je, upitan da prokomentariše nove pretnje lidera Alijanse za budućnost Kosova Ramuša Haradinaja, koji kaže i da će ga skloniti, kazao je da se radi o veoma opasnom čoveku, u šta smo imali prilike da se uverimo u svakom smislu.\n" Ne mislim da laže kada govori o ujedinjenju sa Albanijom. Naprotiv, idu sa pomeranjem granica sve vreme, a samo je pitanje kada dolazite do zida", istakao je on.\n"Sada je jasno da je to potpuno američka ideja, da nisu želeli razgovore o dve Nemačke i drugim rešenjima, već je jasno da hoće potpuno poniženje Srbije, a na tu vrstu poniženja sve što mogu da kažem rekao sam u lice u Beloj Kući. Niko nije očekivao da smete to da kažete, ali ću to ponoviti na svakom mestu", rekao je on.\n"Vučić je napomenio da Haradinaj već drugi put preti njegovim rušenjem, dodajući da je to učinio pre dve godine. "Obećao je da ću do Svetog Nikole 2019.biti srušen, kada su bili protesti u Beogradu, kada je govorio da će svi zajedno da me obore. I sada je to moguće, kao što je uvek. Svakako je reč o veoma opasnom čoveku, ozbilјnom političaru", istakao je on.