U prvi razred osnovne škole u opštini Bečej 1. septembra krenulo je 305 đaka, 50 odsto na srpskom, a 50 odsto na mađarskom nastavnom jeziku, rekao je predsednik opštine Bečej Dragan Tošić prilikom podele paketa prvacima u Osnovnoj školi „Sever Đurkić“ u Bečeju. Ove godine su najmlađi učenici osim prvarica, prsluka u jarkim bojama i futrola dobili i zaštitne maske.\nŠkole su na teritoriji opštine Bečej pripremljene na izmenjene okolnosti i nastava je organizovana u skladu sa epidemiološkim merama, rekao je predsednik opštine.\n„Mislim da smo dobro organizovani što se tiče kovida-19 i mislim da će rad u školama biti na zadovoljavajućem nivou“, rekao je Tošić.\nIpak, godinama najavljivani projekti adaptacije objekata OŠ „Sever Đurkić“ i ŠOSO „Bratstvo“ nisu započeti.\nRealizaciju tih projekata, prema Tošićevim rečima, usporavaju učestale izmene projektno-tehničke dokumentacije na zahtev Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima koja bi trebalo da finansira adaptacije školskih zgrada.\n„Mislim da smo sada završili ispravke i da je sada krajnje vreme da dobijemo zeleno svetlo da možemo da krenemo u raspisivanje javne nabavke“.\nUpitan na koji način bi bile adaptirane škole, imajući u vidu izmenjen način rada škola zbog pandemije koronavirusa, Tošić je odgovorio: „To je sad pitanje, zbog koronavirusa, kada bismo mogli da počnemo s radovima. Nama je bitno da raspišemo javnu nabavku, da potpišemo ugovor, a da li ćemo početi krajem ove školske godine da radimo ili tokom zimskog raspusta… To su radovi koji će minimum da traju šest meseci. Mi se jednog dela školske godine moramo odreći da bismo rekonstruisali školu“.\nPredsednik opštine prvog dana škole najavio je i adaptaciju školske zgrade u Mileševu, a deca iz Mileševa 1. septembra trebalo je da nastave školovanje u nedavno renoviranom školskom objektu u Drljanu na oko kilometar udaljenosti od svog sela, ali su to roditelji odbili i 1. septembra odveli su svoju decu ispred zaključane školske zgrade u Mileševu.\nDan uoči početka školske godine su i protestovali ispred školskog objekta zbog namere da njihova deca idu u školu u Drljan.\n„Mogli smo da započnemo školsku godinu u objektu u Mileševu, ali već na zimu bismo morali da prebacujemo decu u Drljan i tako bismo došli u situaciju da na polovini školske godine izmeštamo decu. Mislimo da ćemo do početka naredne školske godine rekonstruisati neuslovan objekat u Mileševu“, rekao je Tošić.\nGrađani Mileševa su uputili i peticiju sa oko 140 potpisa lokalnoj samoupravi, jer ne žele da se zatvori škola u tom mestu. Predsednik opštine je izjavio da će odgovoriti na peticiju i da će otići da razgovara sa meštanima sela.\nOdgovarajući na pitanja novinara o tome zašto do 1. septembra nisu potpisani ugovori sa ličnim pratiocima dece sa smetnjama u razvoju i invaliditetom i koliko njih se prvog dana škole nije pojavilo na poslu, Tošić je rekao da sa decom sa smetnjama u razvoju 1. septembra počelo da radi 15 ličnih pratilaca, a za tri pratioca je u toku prikupljanja potrebne dokumentacije.\nOn je rekao da će ugovori sa ličnim pratiocima – uslugu obezbeđuje lokalna samouprava – biti potpisani 1. ili 2. septembra.\nK.D.F. (Opširnije u štampanom izdanju Bečejskog mozaika 4. septembra)\nPoslednji put izmenjeno 01 septembar 2020\nViše iz ove kategorije « Koronavirus u Bečeju: Jedna osoba je upućena u bolnicu\tKoronavirus u Bečeju: Jedna osoba je pozitivna na brzom testu »


Investitori povlače milijarde dolara sa berzi | Gde Investirati\nUbrzanju rasprodaje ovih hartija od vrednosti na tržištima u usponu tokom protekle sedmice doprinela je zabrinutost zbog Turske zajedno sa dugotrajnim strahovanjima od izbijanja svetskog trgovinskog rata, snažan dolar i rastuće zaduživanje i cene energenata, prenosi agencija Rojters.\nInstitut za međunarodne finansije, sa sedištem u Vašingtonu, saopštio je da je egzodus investicionog novca ove nedelje je uglavnom fokusiran na Južnu Afriku i Kinu, i to u iznosu od 600 miliona, odnosno 500 miliona dolara, respektivno.\nMeđutim, ove sedmice je Indija, takođe, zabeležila negativan zaokret u smislu povlačenja sredstava uloženih u dužničke hartije, a odliv novca registruju i Malezija, Indonezija, Koreja, Filipini i Vijetnam, mada u umerenijem obimu.\n“Turbulencije, usled zaoštravanja tenzija izmedu SAD i Turske, nedvosmisleno su uticale na poverenje investitora prema imovini kojom se trguje na berzama zemalja u usponu”, naveo je Institut u svom novom izveštaju.\nPrevious Preko 50 kompanija traga za rudama u Srbiji\nNext Vlasnik piva Corona ulaže u posao sa kanabisom\nTags berzehartije od vrednostiInvesticijeinvestitori


Osvježeno 1. decembar/prosinac, 2013.\nDemonstranti ispred Ureda predsednika Ukrajine\nMasovne demonstracije na ulicama Kijeva\nDesetine hiljada antivladinih demonstranata okupile su se u nedjelju u Kijevu u znak protesta protiv odbijanja potpisivanja sporazuma o pridruživanju sa Evropskom unijom, izveštavaju agencije, uprkos zabrani okupljanja koju je izdala policija. Agencije prenose da je u neredima povrijeđeno oko 100 policajaca i nekoliko desetina građana, dok opozicija poziva na nastavak protesta.\nPredsjednik ukrajinskog parlamenta Vladimir Rjabak rekao je u nedjelju uveče da je razgovarao sa predsjednikom Viktorom Janukovičem o situaciji u zemlji, te najavio za ponedjeljak održavanje okruglog stola na kome će učestvovati predstavnici vlasti i opozicije.\n"Predsjednik je sa svojim narodom", rekao je Rjabak televizijskom kanalu "Inter".\nDemonstranti na Trgu nezavisnosti, koji su došli iz raznih krajeva zemlje, tražili su u nedjelju ostavku vlade i predsjednika Viktora Janukoviča, koji je rekao da je ruski pritisak razlog zašto nije popisao sporazum sa EU.\nJedna grupa demonstranata je provalila u zgradu gradskog vijeća Kijeva nakon čega su se jake policijske snage počela koncentrisati u blizini zgrade. Po trgu se širio miris dima, a u blizini se nalazilo i nekoliko ambulantna kola.\nDemonstranti su, kako javljaju mediji, kako bi probili kordone policije pokušali buldožerom prići sjedištu predsjednika. Policija je koristila suzavac kako bi potisnula demonstrante. Portparol policije rekla je za AFP da je oko 100 policajaca povrijeđeno, dok AP izvještava da su ambulantna kola odvezla desetine povrijeđenih.\nLider Ukrajinske demokratske alijanse za reforme (UDAR) Vitalij Kličko pozvao je ukrajinskog predsjednika i vladu da podnesu ostavke, navodeći da su "ukrali" ukrajinski san o evropskim integracijama.\n"Vlada i predsednik treba da podnesu ostavku", rekao je opozicioni lider i bokserski šampion, prenijela je agencija Rojters, navodeći da je Kličko govorio pred "stotinama hiljada demonstranata". "Ukrali su nam san. Ukoliko ova vlada ne želi da ispuni želju ljudi, onda neće biti takve vlade, neće biti takvog predsednika. Biće nova vlada i novi predsjednik", rekao je Kličko.\nUkrajinska opozicija pozvala je pristalice da u nedjelju uveče nastave protest.\n"Pozivam sve da ostanu večeras ovde. Moramo pokrenuti cijelu zemlju, ne smijemo izgubiti inicijativu", rekao je Kličko.\nDrugi opozicioni lider iz partije Otadžbina (Batkivščina) i bivši ministar unutrašnjih poslova Jurij Lucenko procijenio je da će vlada podnijeti ostavku u roku od pet dana protesta u Kijevu i najavio da će se protesti u ponedjeljak pomeriti ispred kabineta ministara.\n"Budite ovde, ne mrdajte natrag sa ovog trga", rekao je on. "Naš plan je jasan: Ovo nisu demonstracije, ovo nije reakcija. Ovo je revolucija", rekao je Lucenko a prenosi Asošijeted pres, dodajući da okupljeni uzvikuju "Revolucija".\nLider partije Sloboda Oleg Tjagnibok proglasio je početak sveopšteg štrajka najavljujući ostanak na Trgu nezavisnosti.\nGlasonogovornica sina Viktora Janukoviča, Olga Ivakhno, napisala je na svom Facebook profilu da su ona i njen kolega Aleksander Šerbakov podnijeli ostavke. Ona je napisala da su akcije vlasti prema demonstrantima i nevoljnost vlasti da preuzme odgovornost neprihvatljivi.\n"Morate se okrenuti za 180 stepeni, priznati greške i odgovarati za njih", kazala je.\nGeneralni sekretar NATO-a Anders Fog Rasmusen pozvao je sve strane u Ukrajini da se uzdrže "od nasilja i upotrebe sile".\n"Večeras u Kijevu veliki broj Ukrajinaca nastavlja da pokazuje svoju čvrstu podršku bližim odnosima sa EU. Svugdje narodi imaju pravo izražavati se na demokratski način", navodi se u saopštenju.\nMasovne proevropske demonstracije u Kijevu\nAsošijeted pres navodi da je demonstranata bilo "čak stotinu hiljada" i da su pjevali nacionalnu himnu i uzvikivali "Ukrajina je Evropa", noseći zastave Ukrajine i EU.\nNa Trgu nezavisnosti, na kom je prema odluci kijevskog suda od nedelje do 7. januara zabranjeno masovno okupljanje, okupljeni su skandirali "Revolucija", izvještavaju AP i Itar-Tass.\nMinistar unutrašnjih poslova Ukrajine Vitalij Zaharčenko upozorio je da će policija reagovati na moguće ekscese u skladu sa zakonom.\nZaharčenko se izvinio za subotnju "prekomjernu upotrebu sile" specijalnih jedinica prema učesnicima mitinga.\nMUP je formirao radnu grupu koja će istražiti da li je upotreba sile bila neophodna, a Korjak je smijenjen sa dužnosti za vreme istrage.\nBivša premijerka i vođa opozicije Julija Timošenko, koja se nalazi u zatvoru, pozvala je Ukrajince da ne ostave vladu bez odgovora na njene poteze. Ona od ponedjeljka štrajkuje glađu zbog nepotpisivanja sporazuma sa EU.


"Istina na rečima" - Sever i Trepča, priča o neuspehu - Kosovo Online\n"Istina na rečima" - Sever i Trepča, priča o neuspehu\n20. Decembar 2020. • 15:46\nSeverno Kosovo, problem je od 1999. godine, od ubistava i čuvara mostova do segregacije i civilne zaštite, od paljenja graničnih prelaza do podizanja barikada i od sporazuma o normalizaciji do nedostajuće normalnosti.\nOd proglašenja nezavisnosti, severne opštine dobile su preko 134 miliona evra, od države koju ne priznaju, ne znamo koliko su dobile u prvih 10 godina pre nezavisnosti.\nLeposavić 41 milion evra, Zvečan 25 miliona evra, Zubin Potok 26 miliona evra, Severna Mitrovica 42 miliona evra. U roku od jedne decenije budžet za većinu ovih opština se udvostručio, što se nije dogodilo u drugim opštinama na Kosovu.\nGodine 2013. osnovan je Fond za razvoj severa, gde se sakupljaju svi javni prihodi od robe koju uvoze preduzeća u Severnoj Mitrovici, Zubinom Potoku, Leposaviću i Zvečanu.\nDo kraja 2019. godine u njega se slilo 15,6 miliona evra, a potrošeno je 11 miliona evra na 29 projekata, 19 u oblasti infrastrukture vrednih 8,3 miliona evra. Prema generalnom revizoru, više od polovine tih projekata je loše sprovedeno ili se uopšte nije sprovelo.\nOsnovni sud u Prištini 2017. godine ukinuo je odluku kancelarije energetskog regulatora iz 2012. godine, koja dodaje 3,5 odsto na račun svakog kupca za plaćanje električne energije potrošene na severu. Posle ove odluke, Kosovo je imalo problema sa „ENCO“ zbog neovlašćenog povlačenja električne energije iz međunarodnih mreža za snabdevanje severa.\nČak su i problemi sa zakonom veliki na severu. Od šverca u tom delu, kosovski budžet gubi od 20 do40 miliona evra godišnje.\nSamo 4,7 odsto Srba u tom delu veruje kosovskoj policiji, navodi se u izveštaju Kosovskog centra za bezbednosne studije iz 2019.\nAlbanci se ne osećaju prijatno ni na severu. Prema izveštaju medija iz 2015. godine, srpska vlada kupila je više od 350 albanskih domova. 120, samo u bošnjačkoj mahali, a procenjuje se da su Albanci prodali 60 odsto kuća i 50 odsto stanova na tom području.\nKako Albanci beže sa severa, Srbija tamo ulaže. 14 miliona evra za izgradnju 300 kuća u Dolini sunca, gde će biti smešteno 1.500 Srba, kao i 10 miliona evra u sistem vodosnabdevanja i drugeinfrastrukturne projekte.\nTakođe se ulaže u severni rudnik Trepča, dok južni deo beleži gubitke. Ali ne zato što nije bilo ulaganja. Od 2008. godine, 68 miliona evra uloženo je iz kosovskog budžeta u Trepču, 49 miliona evra za penzije bivših zaposlenih.\nIz Državnog budžeta za Trepču je za 12 godina ukupno izdvojeno 117 miliona evra. Međutim, Trepča i dalje posluje sa gubitkom i njena budućnost je neizvesna.\nU periodu 2012-2017, Trepča je radila sa gubitkom od 9,3 miliona evra, 2016. se vraća u akcionarsko društvo, ali nastavlja da posluje sa gubitkom.\nPrema procenama, sada su dugovi kombinata osam miliona evra. Vlada je 2018. godinu proglasila godinom Trepče, ali te godine i sledeće rudari su štrajkovali jer ne primaju plate. Isti scenario ponovio se i ove godine. Priča o emocionalnoj vezi sa Trepčom koja započinje 1989. godine i dalje održava kombinat u životu .\nMilioni evra uloženi u Trepču koja gotovo svaku godinu završi sa gubitkom i ne isplati plate svojih radnika koji traže državnu pomoć. Kao uspesi prikazani su pojedinačni slučajevi. Ako bi uspeh trebao biti takav, ne bih želeo da vidim neuspeh.\nAutor: Baton Hadžiu, novinar\nBaton Hadžiu Trepča Kosovo\nViše od 250 rudara protestuje u rudnicima "Trepča jug"\nRadnicima rudnika "Trepča Jug" koji protestuju u tom rudniku zbog neisplaćenih zarada danas se pridružilo još 150 rudara, prenosi Koha.\nRadio Slobodna Evropa: Kako su Trepča Jug i Telekom Kosova završili sa blokiranim računima?\nVulin: Trepča je blago Srbije, Tači bi da oteža pregovore\n29. Avgust 2020.\nŽena skočila u reku, nabujala voda otežava potragu\nKurc: Potrebna je politička volja i hrabrost Beograda i Prištine za dogovor\nKrasnići: Glasovi dijaspore neće bitnije uticati na ishod izbora\nHadžiu: Ako DPK pobedi na izborima za šest meseci biće vakcinisani svi građani Kosova\nU srpskim sredinama potvrđeno još 25 zaraženih


U toku konsultacije o uspostavi digitalne potvrde o Covid statusu bh. građana - RTV VISOKO\nNaslovnica Izdvojeno U toku konsultacije o uspostavi digitalne potvrde o Covid statusu bh. građana\n“Sve to čini se kako bi se došlo do učinkovitog doprinosa postupnom ukidanju ograničenja uz istovremeno ostvarivanje zaštite javnog zdravlja”, pojašnjeno je.\nO tom pitanju održan je sastanak 22. juna i s predstavnicima Delegacije Evropske unije u BiH te su BiH prezentirani uvjeti koje mora ispuniti svaka zemlja nečlanica EU (znači i BiH) za prepoznatljivost nacionalnih Covid-19 potvrda unutar EU.\n“Za sada još nemamo informacije, odnosno nije nam službeno prijavljeno da građani BiH imaju većih problema prilikom prelaska državne granice BiH s postojećim dokumentima- potvrdama u vezi njihovog Covid-19 statusa”, napomenuli su.\n“O svim novim detaljima u pogledu napretka u procesu uspostavljanja pravnog okvira i implementacije sistema digitalne potvrde u BiH javnost će biti blagovremeno upoznata”, najavili su iz Ministarstva civilnih poslova BiH.\nPrethodni članakNovi raspored redovnog čišćenja dimnjaka u objektima kolektivnog stanovanja – zgradama u gradu Visoko\nNaredni članakPetev: Uz adekvatan pristup tri boda protiv Kazahstana neće doći u pitanje


19. Oct 2021. 06:52\nIzvor: Tanjug / Nezavisne\nPredsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić izjavio je danas povodom najnovijih dešavanja na sjeveru KiM da međunarodna zajednica mora da preduzme najoštrije mjere da se prekine sa jednostranim potezima koji će cio region dovesti pred situaciju "rat ili mir".\nMeđunarodna zajednica, kako je rekao, zaista treba da donese ključnu odluku šta želi na Kosovu i Metohiji - rat ili mir, prenose Nezavisne.\n"Ovo što se sada dešava nije samo ruganje u lice čitavoj međunarodnoj zajednici, već predstavlja i pokušaj zastrašivanja sa krajnjim ciljem vojnog osvajanja severa KiM gde žive Srbi i sa dodatnim ciljem da se oni proteraju sa KiM", rekao je Dačić za Tanjug.\nPredsjednik parlamenta je podsjetio da po Rezoluciji 1244 Savjeta bezbjednosti UN, bezbjednosnu funkciju na KiM obavlja KFOR, odnosno NATO, navodeći da se upad jedinice ROSU dešava po ko zna koji put bez obaveštenja predsjednicima srpskih opština i bez najave, kako je to predviđeno Briselskim sporazumom.\nPrema njegovim riječima, KFOR je imao obavezu da obavijesti Srbe ako ih je, kako kaže, ROSU uopšte obavijestila o tome, ocjenjujući da je riječ o još jednom kršenju Brisleskog sporazuma.\n"Ovo je još jedan pokazatelj da će sve dok se ne pokaže čvrstina u osudi takvih jednostranih akcija, (Aljbin) Kurti ići na maksimalne provokacije, sa željom i suprotno svim zalaganjima Srbije za mirno rešenje problema i nastavak dijaloga, da silom pokuša da osvoji sever i da time ''reši'' pitanje problema Srba na KiM", ocijenio je Dačić.\nOn je rekao da podržava državne organe na čelu sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, nadležnim ministarstvima, odnosno vojskom i policijom, da pokažu čvrstinu u namjeri da ukažu koje su naše crvene linije.\n"Naše crvene linije jesu opstanak Srba na KiM, naročito na severu KiM, i nećemo dozvoliti nikakve oružane napade na severu. I to celoj međunarodnoj zajednici mora da bude jasno", poručio je Dačić.


Republika / Ribari ulovili plen vredan 18 miliona, a onda se nadrogirali\nnedelja, 20. 10. 2019.| 15:14\nMjanmarski ribari su na moru našli vreće s drogom - kristalnim metamfetaminom, tržišne vrednosti 18 miliona evra, saznala je danas agencija AFP od jednog zvaničnika.\nVreće s drogom koje su plutale u Andamanskom moru duž obale Mjanmara, ribari su primetili u sredu.\nNe znajući kakvi su kristali u kesicama, ribari su mislili da je to jedna vrsta dezodoransa koji se obično koristi u Burmi, namazali se time i dobili opekotine po koži, a svest im se zamutila, rekao je lokalni zvaničnik agenciji AFP.\n(FOTO) Holanđani sejali smrtonosnu drogu po Srbiji! Policija u mercedesu pronašla brdo opijata\nZatim su obavestili policiju, koja je u četvrtak na obali našla još dve vreće, te je ukupna težina droge 691 kilogram, a tržišna vrednost 20,2 miliona dolara (18,09 miliona evra).\nOkružna policija za sada odbija da bilo šta saopšti o tome. Mjanmar koji je, po veličini drugi proizvođač opijuma u svetu, iza Avganistana, po podacima Službe Ujedinjenih nacija za drogu i kriminal (UNODC), jedan je od najvećih proizvođača metamfetamina u svetu.\nDelovi Laosa, Tajlanda i Mjanmara čine takozvani "Zlatni trougao" - čvorište trgovine metamfetaminom, odakle se ta droga dostavlja po ostalim delovima Jugoistočne Azije.\nDroga Ribari Mjanmar Burma krijumčarenje narkotika\nZaplena heroina na Horgošu: U pežou sakrio nekoliko paketa droge!\nUhapšen diler u Paraćinu: Policija mu u stanu našla pola kile kokaina!


Kanton Sarajevo najavljuje promene sadržaja udžbenika o ratu u BiH\nU nastavnom programu i udžbenicima Kantona Sarajevo biće uvedene promene, rekao je premijer Kantona Sarajevo Elmedin Konaković, navodeći da udžbenička politika u KS nije adekvatna sadašnjem vremenu jer su, kako je kazao, “naši prethodnici izbegli mogućnost da naša deca uče pravu istinu koja se desila u Sarajevu i Bosni i Hercegovini”, preneli su mediji u BiH.\nNaglasio je i da deca moraju učiti o, kako je rekao, “opsadi Sarajeva, o njegovom stradanju, o genocidu u Srebrenici, mnogo više o zločincima koji su u međunarodnim pravnim procesima odgovorni, osuđeni i leže u zatvorima”, prenosi RadioSarajevo.ba.\n„Mi ćemo se pobrinuti da već u ovoj školskoj godini na određeni način utičemo na sadržaj udžbenika prema kojima naša deca uče”, kazao je.\nOvo je jedan od zaključaka sastanka premijera Kantona Sarajevo Elmedina Konakovića i ministra za obrazovanje, nauku i mlade KS Elvira Kazazovića sa akademicima i članovima posebnog stručnog tela Instituta za istraživanje zločina protiv čovečnosti i međunarodnog prava.\nRazgovarano je i o sprovođenju Inicijative nevladinih organizacija “Istina o genocidu i opsadi grada Sarajeva”, o uvođenju promena u nastavne planove i programe u osnovnim i srednjim školama kao i Zakona o obrazovanju KS-a.\nKonaković je dodao da istina koja se ne čuje dovoljno iz kantona ohrabruje i one snage koje u udžbenicima u RS pišu da su, kako je kazao, osuđeni ratni zločinci ustvari heroji.\nSmatra da u BiH trenutno postoji mnoštvo izvitoperenih činjenica, kao i da neće dozvoliti da u udžbenicima piše da se u BiH desio građanski rat, prenosi RadioSarajevo.\nOna je rekla da misli da bi u vezi sa tim trebalo da se oglasi i Ministarstvo civilnih poslova BiH.\nJasno je da izmene u školskim programima, o kojima govori Konaković, predstavljaju očigledan primer trovanja školske dece mržnjom prema Srbima, kaže Pandurevićeva.\nZamenik ministra civilnih poslova BiH Đorđe Milićević kaže da ovo ministarstvo ne može mnogo da učini povodomm, kako je naveo, skanadalozne odluke vlasti Kantona Sarajevo da u školske udžbenike unesu šovinističke izmene.\n“Mi jedino možemo da o tome damo svoje mišljenje, budući da je obrazovanje u nadležnosti entiteta i kantona. Smatram da se tu radi o jasnom govoru mržnje i povratku u devedesete godine prošlog veka”, uveren je Milićević, prenosi “Blic”.


Službe koje se bave zimskim održavanjem lokalnih puteva na teritoriji opštine Aleksinac i ostala javna preduzeća spremnije nego prošle godine dočekuju period kada su moguće obilnije snežne padavine ‒ zaključak je jutrošnje sednice Štaba za vanredne situacije, nastao nakon analize činjenica da je nekoliko aleksinačkih javnih preduzeća u svom voznom parku nabavilo veći broj odgovarajućih mašina. Na štabu je konstatovano i da su za početak obezbeđene dovoljne količine soli i rizle.\nKiše koje trenutno padaju ne ugrožavaju bezbednost građana i imovine. U štabu za vanredne situacije kažu da za sada nadležne službe ne upozoravaju na opasnost, zato što za sutra najavljuju prestanak padavina.\nPrema podacima iz Republičkog Hidrometeorološkog zavoda u Nišu, u protekla 24 sata više padavina je bilo u podjastrebačkom delu naše opštine, pa je tako u Gredetinu zabeleženo 25,9 litara kiše po metru kvadratnom. Kada je reč o podbukovičkom delu, u Mozgovu je izmereno 18,2, a u Subotincu 23,7 litara kiše. Nakon jutrošnjih merenja u Rsovcu je zabeleženo 20 litara kiše po metru kvadratnom.\nPrema prognozi, danas se očekuju veće količine padavina koje će usloviti povećanje vodostaja na rekama i drugim vodotokovima ali, kako kažu nadležni, neće doći do izlivanja, jer su dosadašnji nivoi bili ispod prosečnih za ovo doba godine zbog predhodne suše.\nStručnjaci iz Poljoprivredno stručne i savetodavne službe Niš smatraju da su trenutne kiše izuzetno dobre, kako za već posejane jesenje useve, tako i za obradu zemljišta i setvu na terenima gde to nije bilo moguće zbog manjka vlage. Prema njihovim procenama, pre kiše je posejano oko 40% planiranih površina i uprkos bojazni poljoprivrednika, da će zbog suše doći do predvojenog nicanja strnih žita, sadašnja vlaga usloviće ravnomerno klijanje semena. Nakon ovih obilnih padavina biće dosta vlage u zemljištu, tako da nema potrebe koristiti redukovanu obradu pre setve, savetuju stručnjaci i napominju da je najavljen topao novembar, pa samim tim ne treba žuriti sa nastavkom setve i pripremom zemljišta za prolećne kulture.\nPrevious Post:Četiri medalje za takmičare „NiF”-a\nNext Post:Sve boje Leskovika


Za zlato sa Slovenijom (nedelja, 17.30 – RTS 1 i TV Arena Sport 1) - bronza za Poljsku\nMuška seniorska reprezentacija Srbije igraće četvrti put u finalu prvenstva Evrope. Rival u borbi za zalto na XXXI EP 2019. u Parizu biće Slovenija, sutra (nedelja, 29. septembar) od 17.30 časova, uz direktan prenos na RTS 1 i TV Arena Sport 1. Poljska je večeras, u meču za bronzanu medalju, pobedila Francusku sa 3:0 (26:24, 25:22, 25:21).\nSRBIJA – FRANCUSKA u petak (21.00 – RTS 1 i TV Arena Sport 1) – Slovenija prvi finalista EP\nMuška seniorska reprezentacija Srbije igraće u polufinalu XXXI EP 2019. protiv Francuske sutra (petak, 27. septembar) od 21.00 čas, uz direktne prenose na RTS 1 i TV Arena Sport 1. Slovenija je večeras, u prvom polufinalu, savladala Poljsku sa 3:1, po setovima 25:23, 24:26, 25:22 i 25:23 i tako izborila drugo finale u istoriji.\nSrbija – Ukrajina u četvrtfinalu (utorak, 20.30 – RTS 1 i TV Arena Sport 1) – Slovenija i Poljska u polufinalu\nOdigrana su prva dva četvrtfinalna meča na XXXI EP 2019. Poljska je u Apeldornu pobedila Nemačku sa 3:0 (25:19, 25:21, 25:18), dok je Slovenija u Ljubljani savladala Rusiju sa 3:1 (25:23, 25:22, 21:25, 25:21). Muška seniorska reprezentacija Srbije igraće u četvrtfinalu u Palati sportova u Antverpenu, sutra (utorak, 24. septembar) od 20.30 časova protiv Ukrajine, uz direktne prenose na RTS 1 i TV Arena Sport 1. Pobednik meča Srbija – Ukrajina igraće u polufinalu protiv pobednika duela Francuska – Italija, koji će se odigrati u u utorak u Nantu (21.00 – TV Arena Sport 4).


Serbi narod i rasa - Nova vulgata - Jovan I. Deretić: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nVažnost istorije, kao nauke, po život svakog naroda i po odnose među narodima, toliko je velika da je njoj teško postaviti odrednice.\nU antičkom dobu, to jest u vremenu visokog kulturnog uzdignuća čovečanstva, istorija je postavljena na prvo mesto među naukama i ona je to mesto zadržala za sva vremena. Baš zbog takvog njenog položaja, važnosti, njene uloge sudije da svakom prizna šta je čije, ona je bila izložena teškim napadima, s namerom da se podčini shvatanjima pojedinih naroda, ili centara uticaja.\nOvo delo, pored ostalog, staje u odbranu istorije kao nauke, gde se ona ponovo stavlja na prvo mesto među naukama, te joj se kao takvoj vraća smisao istine kakav je ona imala u antičko vreme. Ovde se radi o jednom potpunom oslobađanju istorije, od robovanja političkim ciljevima pojedinih nacija...\nMr Milutin Mićić, Gordana Mićić\nLikovna kultura 1 - udžbenik LOGOS\nMr Dragana Mihajlović-Bokan, Marina Injac\nMuzička kultura 1 - udžbenik LOGOS


Darija lumpovala u “Onoj mojoj“ – Poznati.info\nSinoć je kafana „Ona Moja“ bila stecište fenomenalnog provoda, za ovim vibracijama posegnule su i poznate ličnosti. Atraktivna pevačica Daria Stanojević koja se sinoć veselila u kafani sve više intrigira javnost.\nKafanu je sinoć posetio i frontmen grupe Viva Romana Žika Đorđević, kojem su vibracije koje kafana uvek projektuje vidno prijale. Darija i Žika su podržali mlade talente na takmičenju za Zvezdu “One moje’, raspoloženje je stvarno bilo na najvišem mogućem nivou.\nŽika je pevač čiji vokal baš upečatljivo nosi čitavu priču koju ima jedan od najuigranijih bendova u našoj zemlji, bend “Viva Romana“. Da nisu krili svoje raspoloženje, govori duetska pesma koju su otpevali Daria i Zika „Poplava“.


Crédit Agricole Srbija | Podrška domaćoj privredi je prioritet za Crédit Agricole Srbija\nCrédit Agricole Srbija još jednom je potvrdila ulogu sigurnog i stabilnog partnera pružajući podršku domaćim kompanijama u pokretanju razvoja privrede, u trenutku kada je to društvu najpotrebnije. Najbolji pokazatelj ove činjenice je rast od 18% u finansiranju privrede.\n„Srž našeg poslovanja predstavlja princip da svakog dana radimo u interesu naših klijenata i društva. U skladu sa ovim principom, činjenica da smo deo snažne Crédit Agricole Grupe koja posluje u 47 države širom sveta sa A+ kreditnim rejtingom, omogućila nam je da nastavimo da investiramo u produktivnost naše zemlje čak i u teškim trenucima poput onih koje smo nedavno doživeli. Odgovorili smo na potrebe domaćih kompanija, bili smo tu za njih kada im je bilo potrebno, uložili smo sredstva i iskustvo u njihov razvoj a najbolja potvrda navedenog je porast broja kredita za 18%, porast depozita za 52% i, najvažnije od svega, zadovoljstvo klijenata koje je na zavidnom nivou“ izjavila je Jelena Pavlović, Rukovodilac za korporativno bankarstvo u Crédit Agricole banci.


Zamjenik ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Josip Brkić se sastao s generalnim direktorom Svjetske trgovinske organizacije (WTO) Robertom Azevedom\nZamjenik ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Josip Brkić sastao se 15. lipnja 2017. godine u Ženevi sa generalnim direktorom Svjetske trgovinske organizacije (WTO) Robertom Azevedom. Sastanku je prisustvovala i stalna predstavnica BiH pri UN i drugim međunarodnim organizacijama u Ženevi veleposlanica Lucija Ljubić.\nZamjenik ministra Brkić je zahvalio Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i generalnom direktoru Azevedi na podršci tokom procesa pristupanja Bosne i Hercegovine Organizaciji. Istaknuo je uvjerenje da će uz nastavak potpore WTO-a i država s kojima BiH vodi bilateralne pregovore o pristupu tržištu, Bosna i Hercegovina uspjeti da postane punopravna članica Svjetske trgovinske organizacije do 11. Ministarske konferencije WTO, koja će se održati od 10. do 13. prosinca 2017. godine u Buenos Airesu u Argentini. Također je obavijestio o intenzivnim aktivnostima koje BiH poduzima u navedenom cilju, te s tim u vezi informirao da bi ubrzo trebala biti završena i zadnja obveza iz Zakonodavnog akcionog plana pristupanja WTO-u, usvajanjem amandmana na Zakon o unutarnjoj trgovini Federacije BiH. Također bilateralni pregovori sa Brazilom, Ukrajinom i Ruskom Federacijom oko određenih tarifnih kvota su ponovno intenzivirani na osnovu izmijenjenih bilateralnih ponuda koje je BiH uputila u ožujku 2017. godine.\nNaglasio je da je članstvo u WTO-u oduvijek bilo među prioritetima vanjske politike BiH i sastavni dio ukupnih strateških ciljeva za postizanje ekonomske stabilnosti i unapređenja integracionih procesa u regiji. Istaknuo spremnost BiH da iskoristi pozitivni momentum u pogledu europskih integracija kako bi se ubrzao i prijem u članstvo u WTO. Dodao je da je BiH spremna intenzivirati aktivnosti i dovršiti pristupni proces, uz nastavak potpore WTO-a, osobito u bilateralnim pregovorima o pristupu tržištu s Brazilom, Ukrajinom i Ruskom Federacijom, kako bi preostala otvorena pitanja bila riješena u najkraćem mogućem roku.\nGeneralni direktor Svjetske trgovinske organizacije Roberto Azeveda je zahvalio na posjeti zamjenika ministra Brkića, te potvrdio da WTO ima interes za što skorije okončanje pristupnog procesa BiH. Iskazao je zadovoljstvo aktivnostima u BiH na ispunjavanju preostalih uvjeta za sticanje članstva, kao i zbog napretka u procesu regionalnih integracija, koje WTO podržava. Zajednički je konstatirano da bi BiH mogla postati članicom WTO-a do 11. Ministarske konferencije WTO, koja će se održati od 10. do 13. prosinca 2017., ukoliko nastavi raditi postignutom dinamikom, proaktivnim ispunjavanjem prioriteta, posebice u pregovorima sa Brazilom, Ukrajinom i Ruskom Fedracijom.\nGeneralni direktor je naglasio da BiH može u potpunosti računati na podršku WTO i u narednoj fazi pregovora u cilju što skorijeg sticanja članstva u WTO.\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak se sastao sa ministrom vanjskih poslova i razvojnih pitanja Demokratske Socijalističke Republike Šri Lanke Tilakom Marapanaom (Tilak Marapan)


Dan online - Regioni: Za dva projekta preko 20.000 eura - 2018-04-24\nRegioni NVO „KREATIVNI CENTAR” I NVO „EVROPSKI DOM“ POTPISALI UGOVOR SA UNDP\nSa potpisivanja ugovora u Tivtu Za dva projekta preko 20.000 eura U ovom krugu, od ukupno pet prošla su dva projekta koja su zadovoljila sve kriterijume, međutim, to ne znači da preostala tri projekta, kao ni novi aplikanti, nemaju šansu da iskoriste novu priliku da dobiju sredstva na drugom javnom pozivu. Projekat ReLOaD će trajati i u 2019. godini, kada ćemo imati novih 60.000 na raspolaganju za nevladine organizacije, naglasila je Dubravka Nikčević\nTIVAT – NVO „Kreativni centar“ i NVO „Evropski dom“ potpisale su ugovore sa Razvojnim programom Ujedinjenih Nacija (UNDP), u sklopu Regionalnog programa lokalne demokratije na zapadnom Balkanu – ReLOaD.\nNa javni konkurs, u sklopu ovog projekta, prijavilo se pet nevladinih organizacija, a Kretivni centar i Evropski dom zadovoljili su potrebne uslove i kriterijume i tako došli do sredstava potrebnih za realizaciju kandidovanih projekata. NVO „Kreativni centar“ za projekat „Kreativni programi vaninstitucionalne podrške“ dobila je 11.780, dok je NVO „Evropski dom“ projektom „Želimo da napredujemo“ dobila 9.400 eura.\nUkupan budžet ReLOaD projekta za ovu godinu, kada je u pitanju Opština Tivat, iznosi 60.000 eura. Po ovom javnom pozivu više od 20.000 eura usmjereno je na dva projekta, pa je izvjesno raspisivanje i drugog javnog poziva za nevladin sektor.\nČinu potpisivanja ugovora između UNDP i predstavnika organizacija koje su na konkursu dobile sredstva, prisustvovao je potpredsjednik opštine Tivat Ilija Janović.\n– Drago mi je da je Opština Tivat učesnik ovog projekta. Čestitam nevladinim organizacijama koje su dobile sredstva. Budući da znam o kojim se organiazcijama radi, uvjeren sam da će one opravdati pomenuta sredstva, te da će za društvo korist biti višestruka – rekao je Janović.\nU ime UNDP prisutnima se obratila menadžerka projekta Dženana Šćekić.\n– Zahvaljujem na svim naporima da se ovaj konkurs realizuje. Ovaj projekat pokazao se kao pozitivna praksa u Evropskoj uniji, a kroz njega su opštine na transparentan i otvoren način raspodijelile sredstva – rekla je Šćekić i podsjetila da UNDP sprovodi i niz drugih projekata u različitim oblastima na nivou lokalnih uprava.\nSekretarka Sekretarijata za kulturu i društvene djelatnosti i predsjednica komisije za sprovođenje ReLOaD projekta mr Dubravka Nikčević zahvalila je članovima komisije koja je sastavljena od predstavnika lokalne uprave i UNDP.\n– U ovom krugu, od ukupno pet prošla su dva projekta koja su zadovoljila sve kriterijume, međutim, to ne znači da preostala tri projekta, kao ni novi aplikanti, nemaju šansu da iskoriste novu priliku da dobiju sredstva na drugom javnom pozivu. Projekat ReLOaD će trajati i u 2019. godini, kada ćemo imati novih 60.000 na raspolaganju za nevladine organizacije – naglasila je Nikčevićeva.\nNakon potpisivanja ugovora, predstavnica UNDP dala je dalje smjernice i savjete predstavnicima nevladinih organizacija koje su osvojile sredstva na konkursu.\nProjekat ReLOaD finansira Evropska unija, a u njemu učestvuju zemlje zapadnog Balkana. U Crnoj Gori u projekat je uključeno pet opština, od kojih je jedna i Opština Tivat.


Harmonikaš unapređuje kulturu: Jovan humanošću povezuje dijasporu sa maticom | Novosti.RS\n14. 10. 2019. u 06:30\nDobrotvorni koncert u Kuli\nMLADI harmonikaš iz Kule Jovan Pović, koji živi u Austriji, pokrenuo je sa svojom porodicom fejsbuk-stranicu "Unapredimo kulturu", kojom se pozivaju ljudi iz naše zemlje i inostranstva da pomažu rad kulturnih institucija i održavanje kulturnih manifestacija. Prva akcija sprovedena je nedavno za pomoć KUD "Šove" iz Ravnog Sela, a Jovanova težnja je da FB grupa "Unapredimo kulturu" počne da prikuplja sredstva za otvaranje Akademije za narodnu muziku u našoj zemlji.\nPročitajte još - Nikola Peković drugi harmonikaš sveta\nJovan je završio Školu za osnovno muzičko obrazovanje u Kuli i Srednju muzičku školu "Stanković" u Beogradu, a ambicija mu je da svira u orkestru RTV ili RTS. Bio je član KUD "Svetozar Marković" u Novom Sadu, gde je imao 150 nastupa, a u Austriji svira u srpskom KUD "Mladost" i u internacionalnom sastavu "Distringo".\n- Nisu se "složile kockice" u Srbiji, pa sam sa suprugom došao u Beč, iako mi je srce ostalo u našoj zemlji, za koju su vezane i sve moje ambicije. Osnovali smo FB grupu po ideji moje majke, koja želi da poveže dijasporu sa maticom, pre svega u oblasti kulture - navodi Jovan.\nNjegovi roditelji i sestra žive u Nemačkoj, a otac je, dok je Jovan bio mali, jedno vreme boravio u Americi.\n- On je takođe svirao harmoniku, a iz Amerike me je "bombardovao" da stalno vežbam, i po 12 sati dnevno. Imao sam i odlične učitelje, Jozefa Kvintusa u Kuli i Bobana Bijelića u srednjoj školi, koji je diplomirao i magistrirao studije harmonike na Ruskoj akademiji muzike. Uzimao sam časove kod naših virtuoza Ljubiše Pavkovića i Bobana Kopunovića i mnogo naučio iz druženja sa Vladom Panovićem, sadašnjim šefom Narodnog orkestra RTS - priča Pović.\nNa njegovoj svadbi, kako s ponosom ističe, sviralo je 28 aktivnih vrhunskih muzičara. Pošto se on i njegova porodica klone komercijalizacije, odlučili su da podrže "pravu" kulturu.\n- Prvobitna zamisao bila je da prikupljamo donacije za obnovu Doma kulture u Ravnom Selu, koji je izgoreo pre tri godine. Zaključili smo ipak da bi naš doprinos u ovom trenutku bio skroman, jer mnogo veću akciju za ponovnu izgradnju Doma kulture vodi glumac Lazar Ristovski, kroz "Ravno Selo film festival", koji je pokrenuo u svom rodnom mestu - kaže Pović.\nOdluka je pala da se obezbedi pomoć za KUD "Šove", radi čega je grupa "Unapredimo kulturu" organizovala humanitarni koncert, na prostoru iza izgorelog Doma kulture.\nJovan u internacionalnom sastavu "Distringo"\nZA NOŠNjU 1.600 EVRA\nDOBROTVORNI koncert u Ravnom Selu bio je posvećen Kristini Kalnić, Jovanovoj tetki, koja je prošle godine tragično nastradala u Australiji, a ostavila je neizbrisiv trag u kulturnom životu Ravnog Sela. Nastupili su vokalni solisti Zorana Iđuški iz Sombora i Teodor Teja Katić iz Sremskih Karlovaca, tamburaški orkestar "Velos" iz Novog Sada, grupa "Distringo" iz Beča i KUD "Varadin" iz Petrovaradina, "Logovac" iz Despotova i "Šove". Prikupljeno je 1.600 evra za obnovu narodne nošnje KUD "Šove".


Stevandić: SzP nepristojnim izjavama prema Srbiji čuva bošnjačke glasove – Fokus.ba\nPotpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nenad Stevandić rekao je da su ljudi iz Saveza za pobjedu /SzP/ “pod patronatom Bakira Izetbegovića, koji ih je počastio visokim funkcijama, te da imaju potrebu da stalno upućuju neke nepristojne stvari prema Srbiji” da bi sačuvali fond bošnjačkih glasova.\nStevandić je naveo da SzP baštini dio bošnjačkih glasova u RS, koji glasaju za Mladena Ivanića i Vukotu Govedaricu.\n“To je vrlo loša politika, koja se temelji na tome da trebate 40.000 do 50.000 glasova ljudi koji nemaju domicilan status jer su u inostranstvu, trebate da pridobijete njihove glasove da bi odlučivali, a to onda vodi pod vlast Izetbegovića”, rekao je on za TV “Pink”,\nStevandić je podsjetio da u posljednje četiri godine postoji “rat” srpskih predstavnika na nivou BiH sa vlastitom Vladom Republike Srpske i vlastitim predsjednikom, što je usporilo ekonomski razvoj, stvorilo mnoge incidentne situacije.\n“Mi mislimo da to mora da se promijeni i da na nivou Sarajeva treba da imamo dobru reprezentaciju ljudi iz RS koji neće biti skloni pritiscima i podilaženju, bilo međunarodnoj zajednici, bilo bošnjačkim faktorima koji u Sarajevu vode glavnu riječ”, rekao je Stevandić.\n“Most Bratunac-LJubovija ili Bratoljub simboličnog naziva nije otvoren već godinu dana iako ga je Srbija završila zato što sa naše strane imamo problema sa zajedničkim organima za izdavanje dozvole za granični prelaz, a to se radi namjerno”, rekao je Stevandić.\nOn je naglasio da će stranka na čijem je čelu – Ujedinjena Srpska na predstojećim opštim izborima u BiH podržati kandidate SNSD-a za srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika i za predsjednika Republike Srpske Željku Cvijanović.\nPrema njegovim riječima, Dodik i Cvijanovićeva nisu favoriti međunarodne zajednice, Bošnjaka i onih koji ne žele dobro ni Srbima, niti Republici Srpskoj, ni saradnji sa Srbijom.\nGovoreći o neprocesuiranju ratnih zločina nad Srbima, Stevandić je rekao da je najčešća rečenica da “niko za te zločine još nije odgovarao”, te ocijenio da ne postoji ravnopravan odnos prema žrtavama.\nOn je dodao da će nova komisija za Srebrenicu, nakon poništavanja izvještaja prethodne, sada da istraži ko je ubio više od 3.218 Srba u Podrinju i 5.500 u Sarajevu, što su cifre koje prevazilaze brojeve koji se pominju u Srebrenici.\nOn je rekao da treba institucionalizovati saradnju Srba u Republici Srpskoj, Srbiji, na Kosmetu, Crnoj Gori, Hrvatskoj, i da to nije usmjereno ni protiv jednog drugog naroda.\nKomentarišući izjavu srpskog člana Predsjedništva BiH Mladena Ivanića da Srbija ne bi trebalo da se miješa u izborni proces u BiH i Srpskoj, Stevandić je ocijenio da je to nepristojno i da se Srbija nikada nije miješala u izbore u BiH.\nPodsjećamo, na izborima 2014. Stevandić je dobio mandat kao kandidat SDS-a u Narodnoj skupštini RS, ali je vrlo brzo nakon toga promijenio dres.\n#nenad stevandić#izbori 2018\nStevandić: RS nije ustuknula, proračunati Čović čekao priliku, Izetbegović popustio


Program “Beldocs hitovi” od 1. do 10. januara u bioskopu DKC\nTanjug 28. decembra 2021. 12:07\nBEOGRAD – Zapažena ostvarenja u programu “Beldocs hitovi” sa poslednjeg izdanja tog festivala dokumentarnog filma, biće prikazana od 1. do 10. januara 2022. u okviru tradicionalnog Novogodišnjeg programa najgledanijih ostvaranja u bioskopu Dvorane Kulturnog centra Beograda (DKC).\nSav prihod od ulaznica biće doniran za lečenje dramaturga i reditelja Luke Kurjačkog i time se ova manifestacija priključuje humanitarnoj akciji koju je pokrenuo glumac, reditelj i producent Dragan Bjelogrlić, sa donacijama od zarade njegovog filma “Toma”.\nSpektakularni brodvejski šou antologijskog rok muzičara Dejvida Birna (nekada lidera grupe “Talking Heads”) zabeležen je sa 20 kamera u režiji Spajka Lija kao najgledaniji film 14. Beldocs-abiće emitovan samo u subotu, 1. januara u 18 sati.\nFilm pruža vrhunsku muziku i duplu dozu dobre energije, kao i odlične ideje za promene, a slavni britanski muzičar Birn je inače svestran umetnik, jer je režirao tu predstavu o kojoj je reč u filmu.\nOsim što je pevač, gitarista, kompozitor, producent, pa i reditelj, Birn je uveliko poznat i kao pisac sa već zavidnim opusom književnih dela – romani, putopisi, priče.\nU nedelju, 2. januara u prisustvu autorke, konceptualne umetnice Marte Popivode, biće prikazan film „Pejzaži otpora“, najbolji film iz Srpskog takmičarskog programa.\nPublika će u ovom ostvarenju moći da šeta “mostom između jučerašnjih i današnjih borbi“ sa Sonjom koja je svoje vreme koristila mudro i hrabro u Aušvicu i kroz čitav svoj životni vek.\nPonedeljak, 3. januar rezervisan je za univerzalne priče o ljudima, porodici i ljubavi u dva filma – “Posedim i poćutim ni o čemu” Nikole Stojanovića i “Dida” Nikole Ilića i Korine Švingruber Ilić.\nPrvi film, reditelja Stojanovića, predstavlja nežnu priču očoveku Tomi od 80 godina, dok je „Dida“ iskren porodični prikaz koji meša komediju i tragediju u ličnom svedočenju autora, i osvojio je posebno priznanje žirija Beldocs-a.\nOstvarenje “Prokop” mladog reditelja Danila Stanimirovića biće prikazan uz prisustvo autora, u utorak, 4. januara, a delo je ocenjeno kao „umetnička kontemplacija, vrhunske estetike, o „sramotnoj i finansijski skandaloznoj javnoj železnici“.\nFilm “Ptica (ili klovn Marti)”, takođe na programu 4. januara, predstaviće potragu za muzikom duše u crno-beloj verziji autora Olivera Ćirića, talentovanog 19-ogodišnjeg reditelja, čiji radovi prelaze sve kontinente.\nPut stvaranja jednog umetničkog dela koji je vremenski zahtevan i katarzičan, oslikava delo “Sent Kler Cemin, Psiha” Svetlane Cemin – na programu je u sredu, 5. januara.\nDokumentarne duboko lične intimne priče na repertoaru su sledećeg dana kao što je dokumentarac “Moj teča Tudor“ Olge Lukovnikove, dobitnik Zlatnog medveda za najbolji kratki film, a nagrađen je i Nagradom za najbolji kratki film Beldocsa.\nŽiri Beldocsa ocenio je da „mnogi filmovi imaju za cilj da obrade bolne i važne teme, ali retko se sreću oni u kojima delikatnost izvođenja savršeno dopunjuje i pojačava složenost i hitnost teme”.\nFilm „Zemlja“ Marka Šipke čuva sećanje na izgubljeno vreme i podsetnik je na besmisao rata.\nDrama „Ova kiša će zauvek padati“ Aline Gorlove, dobitnik nagrade za najbolji film Međunarodnog takmičarskog programa 14. Beldocsa, biće ponovo na programu u petak, 7. januara, na Božić.\nKako ocenjuju stručnjaci, film je „lična, ali i univerzalna priča o ratu i raseljavanju, koja se lako može čitati kao istorija ljudskog roda sažeta u životu jedne osobe”.\nVikend u subotu, 8. i 9. januara biće u znaku živopisnih likova u filmovima “Koreni” Tee Lukač (nagrada za najbolju kameru 14. Beldocsa) i “Telenovela sivo u koloru” Filipa Martinovića (nagrada za najbolju montažu 14. Beldocsa) uz prisustvo autora filmova.\nProgram “Beldocs hitovi” u bioskopu DKC biće završen uzbudljivim, napetim dokumentarcem „Krtica“ u ponedeljak, 10. januara.\nU stilu „verovali ili ne“, film Madsa Brugera otkriva tajne ugovore Severne Koreje o prodaji oružja.\nPreminuo frontmen Parnog valjka Aki Rahimovski\nJanjatović: Aki Rahimovski – pevač specifičnog stila\nVoditeljka Olga Kepčija:Jugoslovenski Novi talas najvažniji pokret na…\nMuzičari i poštovaoci se opraštaju od Rahimovskog\nKepčija: Novi talas najvažniji pokret na ovim prostorima\nU Lajkovcu održana komemoracija književniku Belom Radovanu Markoviću\nU Lajkovcu održana komemoracija Belom Markoviću\nU Lajkovcu održana komemoracija književniku Belom Radovanu…


Fiskalna aritmetika - Vladimir Gligorov - Peščanik\nBudući da predlog zakona, ako je reč o zakonu, o fiskalnoj odgovornosti nije dostupan javnosti, mada ga je, ako je verovati novinama, odobrio MMF, može se jedino komentarisati ono što pojedini ministri, državni službenici ili savetnici najavljuju. Govori se o tome da će se do 2015. fiskalni deficit smanjiti na 1 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) i da će se ograničiti rast javnog duga na najviše 45 odsto BDP-a. Pominje se i da će se utvrditi nivo javnih rashoda, ali nije sasvim jasno na koliko. Ne kaže se ništa zašto su tačno izabrane upravo te cifre.\nNajpre u kakvom su odnosu fiskalni deficit i javni dug? Ako se fisklani deficit, dakle manjak u javnim budžetima, u toku jedne godine finansira zaduživanjem to postaje javni dug. Koliki bi trebalo da je fiskalni deficit pa da se javni dug ne povećava u odnosu na BDP? Za to je potrebno znati stopu rasta BDP-a. Onda, ako se fiskalni deficit podeli sa stopom rasta dobija se nivo javnog duga (sve u procentima BDP-a) koji se neće menjati sve dok se ne menjaju pretpostavljeni deficit i stopa rasta. Recimo, ako se zaista do 2015. fiskalni deficit spusti na željeni nivo od 1 odsto BDP-a i potom se trajno održava na tom nivou, to bi značilo da se smatra da je poželjno da se javni dug stabilizuje na nivou od 20 odsto BDP-a, ako je tačno da se računa sa privrednim rastom od 5 odsto kako je negde izjavila ministarka finansija. Nedoumica oko te cifre se javlja zbog toga što je verovatnije da je ministarka mislila na realnu stopu rasta, u kom slučaju bi nominalna, u dinarima, stopa rasta morala da bude uvećana za stopu inflacije. Da bi se videlo zašto nije realno računati sa nominalnom stopom rasta od 5 odsto, dovoljno je zapaziti da će ove godine realna stopa rasta biti, po zvaničnim predviđanjima, 1,5 odsto, ali će BDP nominalno biti uvećan za oko 7 odsto, jer će inflacija biti negde oko 5 ili 6 odsto. Nije verovatno da se računa sa dugoročnom realnom stopom rasta koja ne bi bila bitno različita od ovogodišnje, što bi mogao biti slučaj ako bi nominalni rast bio 5 odsto (ako bi dugoročno posmatrano stopa inflacije bila 2 ili 3 odsto).\nPošto se javni dug i fiskalni defict dovode u odnos sa bruto domaćim proizvodom, što su sve veličine izražene u dinarima, dakle nominalno, od interesa je nominalna stopa rasta BDP-a. Ako bi ona, recimo, bila 8 odsto (5 odsto realni rast i 3 odsto inflacija), to znači da se smatra da je, sve dugoročno posmatrano, poželjni nivo javnog duga 12,5 odsto BDP-a. Nije rečeno, bar za sada, zašto se smatra da je to, 20 odsto ili 12,5 odsto, poželjan nivo javnog duga? Valja uzeti u obzir da bi se maksimalni javni dug od 45 odsto BDP-a stabilizovao fiskalnim deficitom od 3,6 odsto BDP-a uz istu nominalnu stopu rasta od 8 odsto. Budući da su to prilično veliki rasponi, bilo bi dobro znati kako se došlo do cifara o poželjnim nivoima fiskalnog deficita i javnog duga?\nTo što se računa da niskim fiskalnim deficitom i, posledično, sa niskim nivoom javnog duga, ne znači da će javni rashodi, zbog toga, biti smanjeni. Zemlja koja ima veliki javni dug suočava se sa teškoćama da poveća javne prihode, ako su oni već veliki, kao što može da se suočava i sa višim troškovima zaduživanja, kako zbog visokog duga tako i zbog ograničenih mogućnosti da povećava poreske prihode. Iz toga, međutim, ne sledi da će nemogućnost da se finansira veliki fiskalni deficit dovesti do smanjenja javnih rashoda. Zašto?\nPorezi i zaduživanje su supstituti, jer je zaduživanje danas isto što i porez sutra. Ukoliko se ograniči mogućnost zaduživanja, recimo pravilom o tome da fiskalni deficit mora da bude veoma mali ili da ga zapravo i nema, ovogodišnji javni rashodi se moraju finansirati današnjim porezima. Ako nema mnogo prostora da se javni rashodi smanje, iz socijalnih ili političkih razloga, poreski teret ne može da se smanji, jer deficit ne može da se povećava. Porezi, međutim, utiču značajno na efikasnost privređivanja i to, uglavnom, mada ne i isključivo, negativno, a viši poreski teret ima utoliko veći negativni efekat. Uz to, kako će privredni rast varirati, ako fiskalni deficit ne može da se prilagođava, moraće svaki čas da se menja poresko opterećenje, što svakako neće doprineti privrednoj stabilnosti.\nMoguće je da će se predvideti postepeno smanjivanje javnih rashoda, ali to ne menja prirodu problema. Bilo bi mnogo bolje kada bi se težilo stabilnoj strukturi javnih rashoda i stabilnom poreskom sistemu uz određeni cilj o nivou javnog duga koji se želi, a da fiskalni deficit ili suficit imaju protivcikličnu ulogu – da deficit bude veći kada je rast spor, a da budžeti budu u suficitu kada je rast ubrzan. Zemlja bi trebalo da ima neki društveni sporazum, ugovor o pravičnim javnim rashodima takoreći, i poreski sistem koji je optimalan u smislu privredne efikasnosti. I, konačno, neku ideju u javnom dugu koji je u skladu sa pravičnom raspodelom poreskog tereta među generacijama. Ništa od toga se ne obezbeđuje najavljenim fiskalnim pravilima.


Rumunska kompanija TeraSteel novi vlasnik Interlemind-a, fabrike za proizvodnju panel- sendviča – Info Centar Juga\nRumunska kompanija TeraSteel, novi je vlasnik leskovačke fabrike za proizvodnju građevinskih panel- sendviča Interlemind. Na današnjoj konferenciji za novinare, u hotelu Bavka, ova kompanije predstavila je poslovne planove za naredni period.\n’Vrednost kupovine fabrike za proizvodnju građevinskih sendvič-panela Interlemind, iznosi 4.3 miliona evra, no tu ne nameravamo da stanemo sa investiranjem. Aktivnosti na razvoju kapaciteta fabrike i asortimana novih proizvoda biće u narednom period najvažniji prioriteti TeraSteel Srbija. Već smo počeli sa ulaganjem od 2.7 miliona evra u reparaciju fabrike – prevashodno proizvodnog\nprocesa sendvič-panela, dok će se jedan deo sredstava iskoristiti za uvođenje nove linije za proizvodnju građevinskih panela od kamene vune. Dodatno planiramo da\nobezbedimo 4 miliona evra obrtnog kapitala, pre svega za potrebe nesmetanog odvijanja procesa proizvodnje’’, izneo je u razgovoru sa medijima g. Aleksandru Stanean, generalni direktor kompanije TeraSteel Srbija, koja je nedavno kupila leskovačku fabriku građevinskih sendvič-panela Interlemind.\nOvom akvizicijom, namera je da se eksponencijalno poveća tržišno prisustvo TeraSteel-a na Balkanu. Proizvodnjom se primarno planiraju pokriti tržišta Srbije, zemlje bivše Jugoslavije, Bugarska i Albanija, ali i sekundarna tržišta kao što su Mađarska, južna Rumunija, i severna Grčka. Značajan deo proizvedenih panela biće namenjen srpskom tržištu, kao i izvozu,\nnajviše u Bugarsku.\nTera Steel je deo sistema TeraPlast Grupe i lider je u proizvodnji građevinskih sendvič- panela, konstrukcija za izradu hala od pocinkovanog lima i pokrivača od limenog crepa. Tera Plast je rumunska kompanija koja se kotira na bukureštanskoj berzi i lider je na tržištu proizvodnje širokog spektra građevinskih materijala.\nKao korporativno odgovorna kompanija, TeraSteel Srbija je od prvog dana započela sa zapošljavanjem, i do početka avgusta je zaposleno 17 radnika, od kojih su najveći deo bivši radnici firme Interlemind, koja je u stečaju. Paralelno, jedan od prioriteta biće i kontinualno ulaganje u znanje zaposlenih, sa ciljem da bi zaposleni mogli da odgovore zahtevima modernog procesa proizvodnje. U tom smislu, TeraSteel Srbija je tokom prve polovine avgusta za svoje zaposlene organizovala dvonedeljnu obuku i praksu u centralnoj fabrici u Bistrici u Rumuniji, gde zaposleni imaju priliku da se upoznaju sa elementima kompletnog proizvodnog procesa direktno na proizvodnoj liniji uz pomoć njihovih kolega iz Rumunije.\nKako TeraSteel Srbija najavljuje, planirano je da fabrika u Leskovcu krene sa proizvodnjom u septembru ove godine, navodi se u saopštenju ove kompanije.\nDanas veoma toplo, od nedelje lokalni pljuskovi s grmljavinom


Venci, odavanje počasti žrtvama, parastos u Vaznesenjskoj crkvi: Na današnji dan 1941.godine bombardovan je Beograd – Naši u svetu\nVenci, odavanje počasti žrtvama, parastos u Vaznesenjskoj crkvi: Na današnji dan 1941.godine bombardovan je Beograd\nObjavljeno 06/04/21 u 14:30\nFOTO: TANJUG/ BEOINFO/ PREDRAG MITIC/ bg\nU Aleji stradalih u šestoaprilskom bombardovanju na Novom groblju danas su položeni venci žrtvama koje su nevino izgubile živote u Beogradu 6. aprila 1941. godine.\nPredstavnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, članovi boračkih udruženja i udruženja građana, kao i čelnici Grada Beograda odali su počast stradalima u bombardovanju Beograda od strane nacističke Nemačke, u kome je poginulo između 2.500 i 4.000 ljudi.\nMinistarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević poručila je da se danas sećamo svih koji su stradali krvavog aprilskog jutra, u kome su izgubljeni ljudski životi, uništena materijalna dobra, istorijsko i kulturno nasleđe…\n“Danas odajemo počast i negujemo sećanje na žrtve i heroje koji su se hrabro borili tokom četiri ratne godine i izvojevali pobedu i slobodu za sve nas”, rekla je Kisić, uz poruku da se to ne sme nikad zaboraviti ni ponoviti.\nKaže, Srbija danas baštini tekovine antifašizma i slobodarske tradicije, a vlada je u potpunosti posvećena očuvanju dostojanstvenog sećanja na sve postradale u Drugom svetskom ratu.\n“Samo jaka, stabilna demokratska Srbija može biti garant slobodnog, dostojanstvenog i kvalitetnog života njenih građana, bez obzira na njihovu nacionalnu, versku ili političku pripadnost. Naša zemlja je deo demokratskog sveta, zasnovanog na principima, idealima antifašizma, ravnopravnosti i napretka”, rekla je ministarka.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je da je 16. april 1941. jedan je od najtužnijih događaja u istoriji glavnog grada, dodajući da je uništeno gotovo 2.000 zgrada.\n“Zaustavio se razvoj grada koji se razvijao 30-ih godina prošlog veka, vraćeni smo nekoliko decenija, ako ne i čitav vek unazad. Najstrašnije su ljudske žrtve”, istakao je Vesić.\nOn je naveo da se danas sećamo svih onih koji su izgubili živote, a koji su znali da odlaze u smrt.\nDanas je prvi put venac položio i ambasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib, a Vesić kaže da to predstavlja priznanje Nemačke i njihovo saosećanje sa žrtvama.\n“To govori o tome da svi danas razumemo koliko je teška prošlost iza nas, kao i da danas u Evropi moramo da živimo zajedno, da se sećamo prošlosti i žrtava, ali i da pokušamo da sarađujemo i zajednički stvaramo Evropu u kojoj neće biti ratova”, poručio je Vesić.\nKaže, obaveza svih nas je da se sećamo svake žrtve, bombardovanja, ali i da budemo zahvalni svima koji sa nama žale žrtve i izražavaju saučešće porodicama poginulih.\n“Treba da razmišljamo o budućnosti u kojoj neće biti ratova i u kojoj ćemo čuvati ljudske živote i čuvati naš grad i zemlju”, rekao je on.\nBombardovanjem Beograda 6. aprila 1941. godine na području Kraljevine Jugoslavije započet je Drugi svetski rat i danas se nizom manifestacija obeležava osam decenija od kako je nacistička Nemačka opustošila srpsku prestonicu.\nU crkvi Vaznesenja Gospodnjeg u Beogradu danas je služen parastos u znak sećanja na poginule tokom bombardovanja nacističke Nemačke 6. aprila 1941. godine, čime je počeo Drugi svetski rat na tlu tadašnje Kraljevine Jugoslavije.\n“Sećamo se onih koji su stradali u nemačkom bombardovanju. U bombardovanju Beograda stradalo je između 2.500 i 4.000 ljudi, srušeno je više od 1.000 zgrada, oko 10.000 objekata u gradu bilo je onemogućeno za život, potpuno je stradala i Narodna biblioteka u Beogradu”, rekao je Mladenović.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je jutros mesto na Kosančićevom mestu, na kojem se do bombardovanja Beograda u Drugom svetskom ratu, 6. aprila 1941, nalazila zgrada Narodne biblioteke Srbije, koja je u bombardovanju potpuno uništena.\nVučić je istakao da 6. april, osamdeseti po redu od izbijanja Drugog svetskog rata, u slučaju Srbije sadrži specifičnost i simboliku, jer je, osim stradanja ljudi i materijalnih dobara, prve sate Drugog svetskog rata na tlu Srbije obeležilo uništenje najznačajnije zbirke pokretne kulturne baštine u ovom delu Evrope – Narodne biblioteke Srbije.\n“I ovog 6. aprila kraj kratera na Kosančićevom vencu, obraslog u korov i naš zaborav, svestan tragičnih posledica tog čina, želim da ukažem na neophodnost uređenja tog lokaliteta koji i danas svedoči o trijumfu volje da se plamenom postigne trijumf uništenja i zaborava”, napisao je Vučić na Instagram profilu buducnostsrbijeav, uz fotografiju sa mesta gde se nalazila Narodna biblioteka.\nPredsednik je naveo da je cilj tog obilaska da se sa mesta, na kome je počinjen najveći pojedinačni ratni zločin nad kulturnim nasleđem u čitavoj Evropi tokom Drugog svetskog rata, uputi jasna i odlučna poruka dfomaćoj i inostranoj javnosti da Srbija ostaje posvećena idealima antifašizma, slobodarstva, nepokora i saradnje na kojima su zasnovani savremena Evropa i svet.\nBEOGRAD, 6. aprila (Tanjug) – Na današnji dan sećamo se svih stradalih u bombardovanju glavnog grada 6. aprila 1941. godine i obeležavamo osam decenija od jednog od najvećih zločina koji se desio u Beogradu, izjavio je danas predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević.\nKako prenosi Beoinfo, on je jutros obišao izložbu fotografija postavljenu ovim povodom na Trgu republike, koja će zvanično biti otvorena u 13 časova, i biti dostupna građanima i narednih dana.\nNikodijević je rekao da, zajedno sa Ambasadom Ruske Federacije, Ruskim domom i Istorijskim arhivom Srbije, Grad Beograd upriličio ovu izložbu da bi nove generacije mogle da vide sve užase šestoaprilskog bombardovanja.\n“Beograd je bombardovan samo iz jednog razloga, bila je to odmazda prema narodu koji je odbio ideje fašizma, stavljajući se na svetlu stranu istorije”, rekao je NIkodijević.\nOn ukazao da je prema procenama, u bombardovanju poginulo između 2.700 i 4.000 ljudi, srušeno je više stotina zgrada i objekata, među njima i Narodna biblioteka, što je jedan od najvećih ”kulturnih genocida” počinjen u Srbiji.\n“Zato smo dužni da čuvamo sećanje na ovaj datum i pokažemo sve užase rata, ali i da s ponosom ističemo to što smo u Drugom svetskom ratu bili na strani antifašizma, na strani pobednika i to što ovaj narod nikada nije hteo da prihvati ideje fašizma, ma koliko da mu je to bilo nametnuto”, istakao je Nikodijević u izjavi za TV Pink.\nOn je kazao da je ovo jedan od datuma koji se nikada ne sme zaboravimti i da se nove generacije moraju “učiti svim vrednostima antifašizma jer fašizam nikada nije dovoljno mrtav”.\nPredsednik Skupštine grada je podsetio da je Beograd više puta rušen u istoriji, ali da je uvek i obnovljen.\n“Beograd je simbol pobede života nad stradanjem i zato smo ponosni na svoj grad”, naglasio je Nikodijević.\nAleksandar VučićBombardovanje BeogradaCrkva Vaznesenja GospodnjegNarodna biblioteka\nHladni talas sa Arktika stigao u EVROPU: Donosi “ZIMU u PROLEĆU” i istorijski niske temperature!\nTri pokrajine na istoku Austrije donele odluku da PRODUŽE ZAKLJUČAVANJE, evo do kada!


Muzikalnost takođe ukazuje da se radi o izuzetno inteligentnom detetu Deca genijalci odudaraju od standarda na koje su ljudi navikli, a Mensa je objavila koje to karakteristike kod dece ukazuju na natprosečnu inteligenciju . 1.\nMuzikalnost takođe ukazuje da se radi o izuzetno inteligentnom detetu. Deca genijalci odudaraju od standarda na koje su ljudi navikli, a Mensa je objavila koje to karakteristike kod dece ukazuju na natprosečnu inteligenciju. 1.\nLAKO JE PROVERITI: Devet jasnih dokaza da ste pametniji nego što mislite\nPostoji mnogo uverenja o inteligentnim ljudima: oni nisu lenji, imaju savršeno pamćenje i ne koriste ružne reči. Međutim, istraživanja pokazuju da je visok IQ često povezan sa prilično neočekivanim navikama i specifičnostima. 1. Skloni ste lenjosti 2.\nKad se zaljubimo, o novom partneru mislimo sve najbolje. To je "najlepša, najšarmantnija, najzabavnija, najduhovitija, najpametnija osoba koju smo ikada upoznali"… Nešto od toga možda i jeste tačno, ali istraživanje kaže da kod procene inteligencije definitivno "preterujemo" ...


NIŠTA BEZ KARIRANOG STOLNJAKA Dodik: U kafanama sve završava; Izetbegović: Konačno kraj natezanja\n31.07.2016. 18:58 > 20:09\nNakon postignutog dogovora o kreditnom aranžmanu s MMF i mehanizmu koordinacije predsedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović i predsednik RS Milorad Dodik kazali su kako su zadovoljni ishodom današnjeg sastanka.\nDodik je rekao kako su definitivno rešena tri pitanja koja su bila sporna RS u vezi s mehanizmom koordinacije i to pitanje predsedavanja, predstavljanja prema EU institucijama i pitanje odlučivanja, piše Klix.ba\nDodao je da su time stvoreni uslovi da RS prihvati mehanizam koordinacije te da su konačno završena natezanja ko je u pravu, a ko nije.\nPredsednik RS istakao da je dogovoreno da se odlučuje konsenzusom, a koji uključuje predstavnike Vlade FBiH, Vlade RS i Saveta ministara BiH.\n"POKAZALI DA SU LIDERI" Vigemark potvrdio: Dodik i Izetbegović postigli dogovor\nZABAVA ZA NARODNE MASE Dodik i Izetbegović se igraju mačke i miša\n- Ako nema predstavnika, nema ni odluke. Nema glasanja, a ni koncenzusa bez nas - rekao je Dodik.\nUpitan od novinara da objasni kako se dogovori u BiH postižu u kafanama, Dodik je rekao da su kafane mesto za ovakve stvari i kako se u kafanama sve završava, piše Avaz.ba.\n- Ja sam se odazvao ručku u ovoj divnoj kafani. Došli smo da razgovaramo o ovim pitanjima, a naravno da nismo ovde došli da razgovaramo o Olimpijadi u Riju. U ovoj kafani je bila lijepa i ugodna atmosfera - rekao je Dodik, prenosi Avaz.ba\nIzetbegović je izjavio kako je sa Dodikom razgovarao o budućnosti evropskih integracija BiH te da je u tom pogledu i postignut dogovor u vezi s mehanizmom koordinacije, saobraćajnom strategijom i aranžmanom BiH s MMF.\nČOVIĆ NEZADOVOLJAN “Ne slažem se sa dogovorom SDA i SNSD”\nOn je kazao kako je rešen set pitanja zbog kojih je ponovo otvoren put BiH ka EU pri tome ističući kako kreditni aranžman s MMF ne podrazumeva samo dobijanje novca već i set reformi.\nNa pitanje da li je bilo priče o održavanju referenduma u RS. Izetbegović je odgovorio da nije dodajući da je bilo govora samo o evropskim integracijama BiH.\nKazao je kako nije bilo udovoljavanja zahtevima Dodika već da se išlo u susret rešenjima.\nDodao je da su time stvoreni uslovi da RS prihvati mehanizam koordinacije te da su "konačno završena natezanja ko je u pravu, a ko nije".\nKako je rečeno nakon sastanka, pitanje pisma namere MMF je rešeno, ono je potpisano i već upućeno na adresu u Vašingtonu.


Radio TV Stara Pazova - Održano takmičenje iz hemije\nVESTI: Veliko interesovanje građana za vaučere. Podeljeno više od 130.000. : Žetva pšenice u punom jeku : U toku Memorijalni turnir Nikola Vulinović. Finale 10.jula : VREME: Jutarnja temperatura od 17 do 23, dnevna do 30 stepeni\nOdržano takmičenje iz hemije\nOsnovna škola „Slobodan Savković„ u Starim Banovcima u nedelju je bila domaćin opštinskog takmičenja iz hemije za učenike sedmog i osmog razreda na kome je učestvovalo 36 učenika sedmog i 20 učenika osmog razreda, a plasman na okružno takmičenje ostvarilo je 6 učenika, rekao je Boško Milojević, direktor škole. Od učenika sedmog razreda na okružno takmičenje iz\nhemije plasirani su: Dejan Stančević i Igor Mirosavljević, iz Osnovne škole „Boško Palkovljević Pinki„ iz Stare Pazove, Miloš Verenčević, iz Osnovne škole „Vera Mišćević„ iz Belegiša, Mihajlo Dmitrašinović, iz Škole „Pinki“, i Dejan Trivunović, iz Osnovne škole „Simeon Aranicki„ iz Stare Pazove. Na okružnom takmičenju iz hemije staropazovačku opštinu će predstavljati samo jedan učenik osmog razreda, Luka Jokić, iz Osnovne škole „Slobodan Savković„.


Norveška: Brejvik bez pomagača\nŠefica norveške policijske bezbednosne službe, Jane Kristiansen, na konferenciji za novinare u Oslu.\nDirektorka norveške policije, Jane Kristijansen, izjavila je da je sve izvesnije da je osumnjičeni za prošlonedeljne napade u kojima je poginulo 76 osoba, dejstvovao sam i da istražitelji nisu pronašli nijedan dokaz koji bi ga doveo u vezu sa drugim ekstremistima.\nRekavši da je Anders Bering Brejvik oličenje "totalnog zla", Kristijansen je objasnila da on po svemu sudeći nije nikoga obavestio o svojim planovima i da je spolja gledano živeo skromno i u skladu sa zakonom.\nZa to vreme, eksperti Evropske unije za kontraterorizam, na sastanku u Briselu, izrazili su zabrinutost da bi Brejvik mogao da inspiriše druge da pribegnu nasilju.\nSavetnik Evropske unije za kontraterorizam, Tim Džons, rekao je da je velika opasnost da bi neko mogao da kopira njegov napad ili da izvrši napad da bi mu pružio podršku. Nadležni eksperti razrađuju planove za za predupređivanje sličnih napada u budućnosti, uključujući i bržu razmenu informacija i bolje razumevanje razloga zbog kojih radikalno orijentisane osobe postaju teroristi.


Uklonjeni grafiti govora mržnje prema Romima - Izazov\nUklonjeni grafiti govora mržnje prema Romima\nRadio-televizija Srbije 19. juna 2017. 12:29\nAleksandar Vulin, koji je sa predsednikom Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine Vitomirom Mihajlovićem i predsednikom opštine Čukarica Srđanom Kolarićem prekrečio grafite napisane malo ćirilicom, malo latinicom – "Smrt ciganima", "Srbija Srbima", "Nije za cigane", zajedno sa kukastim krstovima i simbolima "SS divizije", tom prilikom je rekao da, iako u našem društvu ima mržnje i netolerancije, to ne sme da postane naša slika.\n"Kao što ne mogu da razumem, ako je Srbin ovo pisao, na sramotu srpskog naroda, da stavi kukasti krst ii znak "SS divizije". Neko u njegovoj porodici je streljan od strane "SS divizije", neko u njegovoj porodici je umro zbog ideologije kukastog krsta. Ne može Srbin da stavi nacistički simbol u Beogradu, ne može Srbin da širi nacističku ideologiju, koja je ubijala njegov narod", naglasio je ministar.\n"Vlada Republike Srbije uvek će oštro osuđivati, ali ne samo osuđivati, nego se i boriti protiv svih onih koji šire mržnju", jasan je Vulin, a dodaje i da, kada su Romi u pitanju, nekažnjeno širenje mržnje neće biti dozvoljeno, jer, kako ističe, to nije lice Srbije, nije lice našeg naroda, te mržnja ne može i ne sme da bude lice Srbije.\nZahvaljujući ministru i predsedniku opštine što su odmah reagovali i lično došli da uklone grafite, Mihajlović je rekao da je govor mržnje sa tih zidova danas izbrisan, ali i da je "u romskim srcima ostala rana".\n"Ostaje rana, bol koji uvek nosimo sa sobom, kada se pojavljuju ovakvi grafiti i u tom kontekstu šaljem poruku svim građanima da smo mi tolerantan narod, miroljubiv, koji ne misli nikome zlo, da živimo zajedno sa većinskim narodom i drugim zajednicama, a ne jedni pored drugih i da je to budućnost zajedničkog življenja", rekao je Mihajlović.\n"Radi se o navijačkoj grupi i grafiti su upućeni navijačima Crvene zvezde, ali ipak to što je napisano je nedopustivo. Nećemo dozvoliti da se pojavljuju ovakvi grafiti i vrlo nam je bitno da odnosi budu sačuvani, svi stanovnici Čukarice budu ravnopravni i niko nikoga nema pravo da vređa, niti ugrožava", rekao je Kolarić.


Naime, pokretači inicijative smatraju da - pošto je od 1. januara 2010. godine Javno preduzeće Vodokanal preuzelo posao obavljanja vodosnabdevanja naseljenog mesta od Mesne zajednice - ima spornih tačaka u ugovoru koji građani sada potpisuju sa Vodokanalom o snabdevanju vodom (selo se snabdeva tehničkom vodom, ali ne zna se do kada, tehničke greške u ugovoru, uslovljava se isplata ranijih dugova itd.). Zato je prošlog četvrtka održan zbor građana, na kojem su bili prisutni građani Bačkog Gradišta, pokretači građanske inicijative, sekretar Mesne zajednice i predstavnici Vodokanala.\nSrđan Mitrović učesnik građanske inicijative, rekao je da se na zboru građana nisu pojavili predstavnici lokalne samouprave i predsednik Saveta Mesne zajednice, a da su predstavnici Vodokanala saopštili građanima da ovo preduzeće ne može da menja ugovore koje potpisuju građani o snabdevanju vodom, jer je Opštinsko veće (lokalna vlada) donelo odluku o tome. Zato je sada započet posao prikupljanja potpisa građana, kako bi se peticijom zatražila od opštine promena ugovora o snabdevanju vodom zbog pomenutih spornih tačaka, a istovremeno se priprema i peticija kojom će se zatražiti smena rukovodstva Mesne zajednice Bačko Gradište.\nSledeći zbor građana trebalo bi da bude održan sredinom maja meseca, rekao je Srđan Mitrović.\nViše iz ove kategorije « Tranzit u ulici Mihalja Tančića: Odlaze kamioni\tMilivoj Vrebalov će ipak obavljati više funkcija: Rekao, pa porekao »


Izlazak iz tame (2. deo) - Život - Dnevni list Danas\nPočetna » Život » Izlazak iz tame (2. deo)\n0Piše: Đorđe Petrović 06. decembra 2018. 07.30\nKažemo „već“, jer za evoluciju „200.000 nije naročito dug period. To prođe za tren oka“, konstatuje Maor i dodaje da su, na primer, preci današnjih kamila, nilskih konja i lama bili aktivni barem delimično tokom dana i u sumrak. Preci primata bili su jedni od prvih sisara koji su počeli da obavljaju životne aktivnosti pretežno tokom dana, pre otprilike 52 miliona godina. Oči primata predstavljaju jedan od važnih dokaza u prilog ovoj tezi. I dok većina vrsta sisara čak i danas ima veliki broj štapičastih ćelija, odnosno specijalnih fotoreceptora u oku koji omogućavaju monohromatsko viđenje pri slabom svetlu, njima nedostaje fovea, oblast retine gde je fokus najjači i detektuje boje pri jakom svetlu. LJudi i primati imaju ovu karakteristiku verovatno zbog toga što su proveli nekoliko miliona godina više na dnevnoj svetlosti od ostalih sisara, što im je omogućilo da razviju ovu vrstu adaptacije.\nIstraživači upozoravaju da studija pokazuje samo korelaciju između nestanka dinosaurusa i izlaska drevnih sisara na svetlo dana, ali ne tvrdi da je prvo izazvalo drugo. „Veoma je teško povezati promene u ponašanju kod sisara koji su živeli tako davno sa ekološkim uslovima u tom vremenu, pa ne možemo reći da je izumiranje dinosaurusa uzrokovalo to da sisari postanu aktivni tokom dana“, kaže koautorka ove studije Kejt Džons, naučnica sa Univerziteta Koledž u Londonu. „Ipak, vidimo jasnu korelaciju u našim nalazima.“\nI dok neki istraživači smatraju da je studija dobro urađena ima i onih koji upozoravaju da u našem znanju o ponašanju drevnih sisara ima još mnogo rupa koje algoritam ne može da popuni. „Sve dok ne pronađemo način da posmatramo fosile i direktno razumemo kako su se ove izumrle životinje ponašale, to će i dalje biti samo predikcija“, navodi Stiven Brusat sa Univerziteta u Edinburgu, koji nije bio uključen u pomenutu studiju. „Moguće da je izumiranje krajem doba krede dovelo do velikog preobražaja od noćnih ka dnevnim sisarima, ali ne bi me iznenadilo da su neki sisari – koji su živeli istovremeno sa dinosaurusima – takođe bili aktivni tokom dana, a mi još uvek nismo pronašli odgovarajući način da utvrdimo tako nešto. To će biti sledeći veliki korak prilikom testiranja ovih rezultata“, zaključuje on.\ncentar za promociju nauke, tama


Rodić ne može da prežali: "Radila je francuska veza?" - Sportske.net\nRodić ne može da prežali: "Radila je francuska veza?"\nMilan Rodić je odigrao dobru utakmicu protiv Arsenala, ali je morao ranije da napusti teren zbog drugog žutog kartona koji je, po mnogima, prestrogo dosuđen.\nMilojević: "Bilo bi jako, jako loše da ne ostavimo Arsenal iza sebe"Dan posle - Navijači Arsenala oduševljeni Delijama, ovo još nisu doživeli!Da se svi zamisle - Beograd je video boljeg od Pelea?!Zvezda našla "čuvare" za Volkota, šteta samo što se utakmica završila!Posle Evrope, povratak u realnost - Zvezda dočekuje Mladost, Partizan u Bačkoj\nCrvena zvezda nije uspela da osvoji niti jedan bod protiv Arsenala na stadionu "Rajko Mitić", a daleko od toga da nije zaslužila.\nJedan od onih koji su najtužniji nakon utakmice bio je Milan Rodić, levi bek Crvene zvezde koji je dobio crveni karton neposredno pre gola Arsenala.\nOn i dalje ne može da prežali tu situaciju, rekao je da mu je veoma krivo zbog svega.\n"Krivo mi je zbog poraza pre svega. Isključenje je bilo nepravedno, čak sam prvo pomislio da je svirao faul za nas jer mi se Volkot postavio. A laktovi su mi bili u prirodnom položaju. Jedino da stavim laktove u džepove pa da skačem i onda sigurno nikog ni u padu neću zakačiti... Ne znam stvarno šta se dogodilo sa sudijom da tako proceni jedan običan vazdušni duel", rekao je Rodić za "Novosti".\nPar fudbalera Arsenala je reklo da se u ovom slučaju u Engleskoj ne bi svirao ni faul, ali je to slaba uteha za Milana.\n"Slaba je to uteha. Sudija je perfidno "navlačio" za njih, posebno od 60. minuta. Učinilo mi se da je proradila francuska veza... Ali da ostavimo suđenje na stranu, da smo ostali 11 na 11, verujem da ne bismo izgubili. Nije trebalo da primimo gol ni iz one situacije, ali Žiru je majstor, ne može svako da postigne onakav pogodak. Mislim da u Londonu imamo šanse da nešto uradimo. Nažalost, ja neću moći da pomognem, a razmišljam da odem u goste kod sudije u Francusku", rekao je Rodić.\nOsvajač NBA prstena ostao sa "Delijama" pola sata nakon utakmice!\nDan posle - Navijači Arsenala oduševljeni Delijama, ovo još nisu doživeli!


ZLONAMERNI NOVINSKI NASLOVI – ODRAZ NEPROFESIONALIZMA – Podrinske\nZLONAMERNI NOVINSKI NASLOVI – ODRAZ NEPROFESIONALIZMA\nSAOPŠTENJE ZA JAVNOST GRADA ŠAPCA\nGrad Šabac je reagovao na zlonameran i neistinit naslov u listu Politika – „Šapcu prete privremene mere”. Uredništvo Politike upoznato je sa netačnim informacijama na osnovu kojih autorka teksta M. Eraković konstruiše neistine i čitaoce dovodi u zabludu.\nPodsećamo da privremene mere mogu biti uvedene samo u skladu sa Zakonom o lokalnoj samoupravi, ako skupština ne zaseda duže od tri meseca, ako ne izabere gradonačelnika i gradsko veće u roku od mesec dana od dana konstituisanja skupštine ili od dana njihovog razrešenja, odnosno podnošenja ostavke, i u slučaju da se ne donese budžet u roku utvrđenom zakonom.\nTo znači da budžetska inspekcija nema ovlašćenje da predloži privremene mere, što autorka teksta navodi kao mogućnost, a kao činjenicu plasira u naslov. Zato procenjujemo da je naslov „Šapcu prete privremene mere“ zlonameran, a tvrdimo – neistinit, utoliko pre što grad Šabac nije upoznat sa postojanjem bilo kakvog nalaza ove institucije koji se odnosi na Grad. Takođe je nejasno kako je novinarka došla do saznanja o radu budžetske inspekcije koja nije završila svoj posao.\nOvo je još jedan primer neodgovornosti za javnu reč. Grad Šabac se, nasuprot tome, zalaže i promoviše postupanje u skladu sa istinom i profesijom.


Stijović obišao radove na održavanju protočnosti desnog rukavca rijeke Bojane i Ade – Portal Ulcinj\nStijović obišao radove…\nStijović obišao radove na održavanju protočnosti desnog rukavca rijeke Bojane i Ade\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Aleksandar Stijović, obišao je sa saradnicima, mjesto gdje su izvođeni radovi na održavanju protočnosti desnog rukavca rijeke Bojane, kao i Adu Bojanu.\nSa ministrom i državnom sekretarkom u Ministarstvu Nikolinom Mišnić, obilasku su prisustvovali i generalni direktor direktorata za vodoprivredu Momčilo Blagojević, direktor Uprave za vode Damir Gutić i samostalni savjetnik za Jadranski sliv Milo Radović, ispred JP „Morsko dobro“ direktor Mladen Mikijelj sa saradnicima, predsjednik opštine Ulcinj Aleksandar Dabović sa saradnicima i Bojan Đakonović direktor JP „Ulcinjska rivijera“ sa saradnicima.\nPrisutni su sagledali stanje koje se tiče količina izvađenog materijala iz desnog rukavca rijeke Bojane, stanje plaže na turističkom kompleksu Ada Bojana i mogućnosti za valorizaciju materijala u dijelu saniranja plaže i ostalih namjena.\nTokom posjete je konstatovano da se hitno moraju preduzeti određene mjere i radnje kako bi se plaža na Adi Bojani pripremila za predstojeću turističku sezonu, ovo posebno iz razloga što nasipi narušavaju prirodni izgled i ljepotu plaže. Istovremeno neophodno je raditi na obezbjeđenju uslova za dugoročno rješenje revitalizacije ove plaže, uz održivo i svrsishodno upravljanje rijekom Bojanom.\nZajednički stav jeste da se izvađeni materijal sa ušća desnog rukavca rijeke Bojane iskoristi za očuvanje Ade Bojane i da materijal isključivo služi za prihranjivanje erodiranog dijela plaže. Nakon zadovoljenja potreba prihranjivanja plaže, od strane Opštine Ulcinj je iskazano interesovanje i za drugi dio materijala koji je za potrebe održavanja protočnosti izvađen sa račve, a dogovoreno je i da se od svih zainteresovanih strana prikupe informacije o potrebnim količinama materijala.\n“Ministar Stijović je iskazao punu podršku da se radovi na protočnosti desnog rukavca rijeke Bojane i revitalizacije plaže na Adi Bojani privedu namjeni i efikasnom iskorišćavanju izvađenog viška materijala, kao i dugoročnom rješavanju ovog problema u cilju očuvanja Ade Bojane kao prirodnog bisera Crne Gore. Istakao je i da će u okviru nadležnosti preduzeti sve mjere da se plaža što prije revitalizuje, a po ovom pitanju će se konusultovati i sa ostalim članovima Vlade, kako bi se obezbijedila podrška da se ovaj posao što prije završi”, stoji u saopštenju.


"Pominju me u Skupštini da bi prekrili sve što ne valja" – Otvoreno\nPočetnaVesti"Pominju me u Skupštini da bi prekrili sve što ne valja"\nponedeljak, 21. decembra 2020 : 13:09\n“Pominju me u Skupštini da bi prekrili sve što ne valja”\nPredsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas izjavio je u Novom danu, komentarišući to što je svakodnevno tema poslanika, da se to radi “da se pokrije sve što u ovoj zemlji ne valja”, dodajući da “po reakcijama ljudi vidi da sve to što rade nema nikakav smisao”. “To je jasna gebelsovska politika napada ljudi koji drugačije misle. Verujem da mi koji smo danas protiv ovog režima ne treba da pričamo o njima, nego o svemu što sutra može da bude drugačije u ovoj zemlji”, kaže Đilas.\nDragan Đilas FOTO: ATA Images\nGostujući na televiziji N1, Đilas je rekao da su kontrola izbora, otvaranje medija i razdvajanje izbora tri ključna zahteva koje će opozicija postaviti pred vlasti u najavljenom nastavku dijaloga uz posredovanje predstavnika Evropskog parlamenta.\n– Jedan od tih zahteva su mediji u Srbiji, pre svega mogućnost da se istina pojavi na Radio televiziji Srbije (RTS). Drugi zahtev je kontrola izbora jer režim više glasova dobija kroz pritiske na birače, kroz kapilarne glasove u javnim preduzećima. Suština je da napravimo mehanizam da čovek može slobodno da glasa a da se ne plaši za svoju budućnost. I naravno, ne mogu svi izbori da se održe u istom danu – kazao je Đilas.\nĐilas je izneo je podatke iz Studije o Zapadnom Balkanu broj 5653621 iz decembra.\n– U Srbiji političkim životom dominira jedna partija i grupa, dezinformacije prate partijsku liniju, služeći interesima moći, podrivaju opoziciju, da se suočava zemlja sa značajnim naporima, da krivotvori podatke kovida-19 i velikom kampanjom umanjenja podrške u Srbiji za EU. Da nigde politizacija kovid-19 krize nije bila tako značajna kao u Srbiji. Da medijskim prostorom dominiraju SNS i Vučić, da Pink, Kurir, Informer, Telegraf koji imaju značajan domašaj koriste za blaćenje opozicije, da kampanja uključuje optužbe da su ljudi iz opozicije špijuni zapada, mafijaške grupe, planiraju državne udare. Da se vrše napadi na nezavisne novinare i delegitimizacija mirnih protesta koji su bili. Da se smišljeno smanjuju pretnje od korone na početku da bi se opravdao manjak aktivnosti Vlade. Pominje se ministar Lončar i njegova priča o vakcini i gripu, Brnabić sa lažnim podacima… Sve se to dešava u ovom mesecu – rekao je, navodeći da je to Studija o Zapadnom Balkanu koja je urađena za Spoljnopolitički odbor EP koju je uradio politički department EP.\nUpitan da li će opozicija zajednički izaći sa tim zahtevima, kazao je da u Ujedinjenoj opoziciji Srbije ne postoji jedinstven stav ko će sve potpisati te zahteve.\nKaže da ne misli da je “uopšte danas tema da li jedni ljudi u opoziciji misle da na jedan način treba pobediti Vučića, a drugi na drugi način”.\n– Ljudi se bore za život, čekaju testove, plaše se da li će imati krevet u bolnici… Zamislite kako je porodici gde jedan supružnik radi u ugostiteljstvu, a jedan u turizmu… – kaže on.\nKako kaže, napisao je 94 demantija za 15 dana, ali ih, kaže, mediji ne objavljuju.\n– Postavlja se pitanje svrhe pisanja dalje demantija, mislim da smo videli jedan sad za vikend posle moje izjave da se ništa ne objavljuje. Verujem u to da će istina sigurno izaći na videlo, vidim po reakcijama ljudi na ulici, koje su drugačije nego pre godinu, sve, da to što rade nema nikakav smisao – kaže on.\nPoslanici ga u Skupštini svakodnevno pominju. Prema njegovim rečima, to se radi “da se pokrije sve što u ovoj zemlji ne valja”.\n– To je jasna gebelsovska politika napada ljudi koji drugačije misle. Verujem da mi koji smo danas protiv ovog režima ne treba da pričamo o njima, nego o svemu što sutra može da bude drugačije u ovoj zemlji – kaže Đilas.


Talibani uveli niz ograničenja za medije – Krstarica\nTalibani uveli niz ograničenja za medije\nTanjug 23. novembra 2021. 15:00\nKABUL – Talibanska administracija uvela je danas niz ograničenja za avganistanske medije, uključujući zabranu televizijskih drama u kojima se pojavljuju glumice i naređenje voditeljkama vesti da nose „islamski hidžab“.\nAvganistansko Ministarstvo za sprečavanje poroka i promociju vrlina uvelo je ove nedelje devet pravila, izjavio je portparol talibanske administracije, koja su, kako dodaje, uglavnom usredsređena na zabranu svih medija koji se suprotstavljaju „islamskim ili avganistanskim vrednostima“, prenosi agencija Rojters.\nNeki ukazi su bili posebno usmereni na žene, što će verovatno izazvati zabrinutost međunarodne zajednice.\n„Te drame… ili emisije u kojima su glumile žene ne bi trebalo da se emituju“, navodi se u pravilima, dodajući da bi novinarke u etru trebalo da nose „islamski hidžab“, bez definisanja šta to znači.\nPravila su, međutim, izazvala kritike međunarodne organizacije za zaštitu ljudskih prava „Hjuman rajts voč“ (HRW), koja je poručila da se sloboda medija u zemlji pogoršava.\n„Nestanak bilo kakvog prostora za neslaganje i pogoršanje ograničenja za žene u medijima i u umetnosti je poražavajuće“, izjavila je Patriša Gosman, pomoćnica direktora HRW-a za Aziju.


Osvježeno 26. decembar/prosinac, 2015.\nMasovna hapšenja širom Srbije, 26. decembar 2015.\nU akciji provedenoj na teritoriji cele Srbije uhapšeno je 80 osoba osumnjičenih da su od 2004. godine počinili više krivičnih dela u oblasti finasijskog kriminala i korupcije, saopšteno je iz MUP-a Srbije.\nMeđu uhapšenima je jedan bivši ministar, dvojica nekadašnjih pomoćnika ministara, više predsednika opština, kako bivših tako i sadašnjih, brojni direktori javnih preduzeća i neki biznismeni.\nPrethodno je ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović saopštio na vanrednoj konferenciji za novinare da je uhapšeno 79 osoba zbog korupcije u 20 različitih slučajeva, čime je država oštećena za više od 100 miliona evra, dok se za još petoro traga.\nMUP Srbije objavio je spisak svih uhapšenih, kao i opis krivičnih djela za koje se sumnjiče, ali nisu navedena njihova puna imena i prezimena, već samo inicijali i funkcije koje su obavljali.\nPo nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal, određeno je zadržavanje za bivšeg ministra poljoprivrede Slobodana Milosavljevića, Dušana Protića, Zorana Šćepanovića, Zorana Radomana, Jovana Keravicu, Mirjanu Spasić, Iliju Radosavljević i Musulina Gorkog.\nOni se sumnjiče za malverzacije poljoprivrednim zemljištem u Novom Sadu, kojima je preduzeću "Maxim&Co" pribavljena protivpravna imovinska korist viša od milijardu dinara (oko osam miliona evra).\nMeđu uhapšenima su bivša direktorka Agencije za borbu protiv korupcije Zorana Marković koja se sa još sedam osoba sumnjiči da je, zloupotrebom službenog položaja, oštetila budžet Srbije za 44.426.921 dinara i za taj iznos protivpravno pribavili imovinsku korist preduzeću "Srbijaprojek".\nUhapšena je i bivša generalna direktorka kompanije "Dunav osiguranje" Milenka Jezdimirović i više rukovodilaca u ovoj kompaniji, koji se sumnjiče da su oštetili "Duvan osiguranje" za oko 305 miliona dinara.\nPolicija je po nalogu Višeg javnog tužilaštva u Beogradu odredila zadržavanje Dobrivoju Sudžumu, bivšem pomoćniku ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i odgovornom licu "Inđija gas" osumnjičenom za zloupotrebu službenog položaja prilikom dodele podsticaja, čime je oštetio budžet za oko 118 miliona dinara.\n(Akcija hapšenja 1. deo, MUP Republike Srbije/Youtube)\nU nastavku akcije na otkrivanju zloupotreba u radu Fonda za kapitalna ulaganja Autonomne Pokrajine Vojvodina i lokalnih samouprava na teritoriji severne pokrajine, uhapšeno je sedam osoba osumnjičenih za zloupotrebe u vezi sa izgradnjom sportskih terena, čim je Dom učenika "Nikola Vojvodić" u Kikindi oštećen za oko pet miliona dinara.\nPolicija je, po nalogu beogradskog Višeg javnog tužilaštva, uhapsila pet osoba, među kojima i bivšeg sekretara za urbanizam i građevinske poslove Beograda Nenada Komatinu, osumnjičenih da su zloupotrebom službenog položaja oštetili budžet Grada Beograda za 45.400.820 dinara.\nŠest osoba, među kojima i bivši rukovodioci Sportsko-rekreativnog centra "Pionirski grad", uhapšeno je zbog sumnje da su zloupotrebom službenog položaja oštetili ovaj centar za 19.375.200 dinara.\nOsam osoba, među njima i predsednica Upravnog odbora "Delta investmenta" Radmila Spasić, uhapšeni su zbog sumnje da su krivičnim delom pribavili protivpravnu imovinsku korist od 1.757.182.223 dinara i naneli štetu državi Srbiji i Trgovinskom preduzeću "Banovo brdo" od 1.952.232.714 dinara.\nOni su sumnjiče da su od decembra 2007. do februara 2011. godine, preduzimali radnje na osnovu kojih je, nakon privatizacije 70 odsto društvenog kapitala TP "Banovo brdo", obavljen neosnovan upis prava korišćenja na oko 91 hektara gradskog građevinskog i poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini.\nZbog zloupotreba u "Železari Smederevo" uhapšeno je više rukovodilaca u ovom preduzeću, koji se sumnjiče da su od januara 2013. godine do septembra ove godine postupali suprotno procedurama koje definišu način rangiranja i odabir dobavljača logističkih usluga za otpremu gotovog proizvoda, čime su "Železaru" oštetili za 89.759 evra.\nZbog zloupotrebe službenog položaja u vezi sa izgradnjom mosta na Tisi u Adi, policija je uhapsila pet osoba, među kojima i predsednika opštine Ada Zoltana Bilickog i bivšeg predsednika ove opštine Irmenjija Ferenca, koji se sumnjiče za da su oštetili budžet za oko 404 miliona dinara.\nPo nalogu Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, uhapšen je i biznismen i vlasnik preduzeća "Beohemije" Željko Žunić i još jedna osoba zbog sumnje da su zloupotrebom položaja oštetili Alfa banku i Vojvođansku banku za oko 580 miliona dinara.\nNajveće zloupotrebe bile su u vezi sa malverzacijama sa građevinskim zemljištem.\n"To su bukvalno milionske cifre u evrima i tu smo imali najviše ostećene budžete", rekao je ministar Nebojša Stefanović.\nStefanović je naveo da je akcija sprovedena u cilju sprečavanja finansijskog kriminala i korpucije, naročito zloupotreba u državnim organima.\nProtiv uhapšenih je podneto više krivičnih prijava zbog postojanja osnova sumnje da su od 2004. godine do danas počinili više krivičnih dela pranja novca, zloupotrebe položaja odgovornog lica, falsifikovanje isprave, falsifikovanje službene isprave, navođenja na overavanja neistinitog sadržaja, zloupotreba službenog položaja, nesavesnog rada u službi, primanja mita, davanja mita, zloupotreba sa javnim nabavkama i drugih krivičnih dela.\n(Akcija hapšenja 2. deo, MUP Republike Srbije/Youtube)\nPajtić: Hapšenja politički progon i farsa\nPredsednik Demokratske stranke (DS) Bojan Pajtić izjavio je ispred Specijalnog suda u Beogradu da su hapšenja farsa i da predstavljaju politički progon.\n"Do sada je bilo uhapšeno 97 članova DS-a, na desetine optužnica je odbačeno, a donete su samo četiri presude, i to sve oslobadjajuće. U sinoćnjem hapšenju reč je o političkom progonu", rekao je Pajtić na konferenciji za novinare održanoj pošto je ministar policije Nebojša Stefanović saopštio da je u najvećoj akciji do sada uhapšeno 79 ljudi koji su budžet oštetili za 100 mliona evra, a među kojima je i bivši ministar Slobodan Milosavljević, funkcioner DS-a.\n"Hapšenja su hajka u kojoj se ljudi hapse pod svetlima reflektora, a oslobađaju tiho, samo da bi profitirala Srpska napredna stranka", ocenio je Pajtić.\nČim je lider DS-a najavio obraćanje ispred Specijalnog tužilaštva za organizovani kriminal odmah je reagovala Srpska napredna stranka ocenom da je u demokratskom društvu nezamislivo da predsednik pokrajinske vlade vrši pritisak na samostalnost u odlučivanju institucija, jer mu nije po volji spisak uhapšenih, najavljujući spektakularno obraćanje novinarima.\nOglasila se i Socijalistička partije Srbije saoštenjem da akcija MUP-a i tužilaštva još jednom potvrđuje čvrstu rešenost Vlade Srbije u borbi protiv kriminala i korupcije bez obzira na funkcije, društveni i finansijski status ili stranačku pripadnost.\nBeogradski mediji objavljuju da je među uhapšenima i bivša direktorka Dunav osiguranja Milanka Jezdimirović iz Socijalističke partije Srbije.\nInteresantno je da je list "Informer", blizak vlastima, u utorak objavio da se sprema "spektakularna akcija hapšenja širom zemlje neposredno uoči ili čak možda tokom novogodišnjih praznika".\nSavet za borbu protiv korupcije: Milioni za državni marketing\nZakon jak na papiru


"Velika i mala stvorenja" - premijerno na kanalu EPIC Drama - Magazin - MojTV\nVELIKA I MALA STVORENJA - od 1. novembra, nedeljom u 18.45h premijerno na kanalu #EpicDrama.\nVelika i mala stvorenja - Premijerno od nedelje 1. novembra u 18.45h\nRežiser: Džejms Heriot, Ben Venston\nUloge tumače: Nikolas Ralf, Rejčel Šenton, Ana Medli, Semjuel Vest, Kalum Vudhaus\nOva nova serija predstavlja rimejk originalne serije, koja se emitovala između 1978. i 1990. godine, a govori o životu veterinara Džejmsa Heriota. Ukoliko vam se dopada ova tematika, svideće vam se i serija na Viasat Nature kanalu, pod imenom "Jorkširski veterinar".\nU životu veterinara, ponekada nisu životinje te kojima je potrebna pomoć, već njihovim vlasnicima.\nKako će se mladi veterinar Džejms Heriot slagati sa meštanima bajkovitog i idiličnog Jorkšir Dejlsa? Saznajte u ovoj sjajnoj istorijskoj drami koja će zagrejati srca svih koji vole životinje i prirodu.


UNS: Đilasova krivična prijava protiv urednika „Informera“ neprihvatljiva\nUdruženje novinara Srbije (UNS) smatra da je krivična prijava bivšeg gradonačelnika Beograda i jednog od osnivača Saveza za Srbiju Dragana Đilasa protiv urednika lista „Informera“ Dragana J. Vučićevića i Aleksandra Ignjatovića, pritisak na ovaj medij. UNS ističe da političari treba da se uzdrže od krivičnih prijava protiv medija i da zaštitu svojih prava i interesa ostvaruju u parničnom postupku.\nPodsetimo, Đilas je u Višem javnom tužilaštvu u Beogradu podneo krivičnu prijavu protiv urednika „Informera“, zbog, kako je naveo, govora mržnje.\nU prijavi se navodi, kako su mediji pisali, da su urednici ovog lista objavljivanjem tekstova, „izvršili krivično delo ‘rasna i druga diskriminacija’ iz člana 387 stav 4 Krivičnog zakonika za koji je zaprećena kazna do tri godine zatvora.“\nUNS podseća da su se novinari i mediji izborili za ukidanje zatvorske kazne za klevetu i da krivična prijava Đilasa protiv urednika medija predstavlja samo pokušaj da se na drugi način novinarima preti kaznom zatvora.\nZaštitnik građana: BIA ima tri nedelje da se izjasni o Dojčinovićevom slučaju\nMinistarstvo osuđuje diskriminaciju novinara, Đilas traži osudu režimskih medija\nĐilas: Više nema zabrane za Pink, Infomer i Studio B\nDragan Đilas Informer\n← Partnerstvo Antena grupe i vodeće kompanije „Propagate“\nAP: U konzulatu nađeni dokazi da je Kašogi ubijen →


RTS :: TV Feljton: Letnji pozorišni mostovi, Bar - Budva\nRTS 2 TV Feljton: Letnji pozorišni mostovi, Bar - Budva\nutorak, 24. jul 2018, 19:10\nTV Feljton: Letnji pozorišni mostovi, Bar - Budva\nPozorišni programi crnogorskih letnjih festivala, Barskog ljetopisa i Grada teatra u Budvi, doneli su presek umetnički najvrednije produkcije u regionu.\nPublika ovih festivala ima mogućnost da vidi predstave iz Crne Gore, Hrvatske, Slovenije, Bosne i Hercegovine i Srbije. Može se reći da tokom juna, jula i avgusta ovi festivali postaju tačke regionalnog spajanja i ujedinjenja, simboličkog obnavljanja kulture bivšeg jugoslovenskog prostora.\nU emisiji će biti reči o gostujućim, kao i o premijernim pozorišnim produkcijama na ovim festivalima. Biće istražene teme značaja kulture i umetnosti u letnjem periodu, kao i društvene i estetske važnosti pozorišta u širem smislu. Predstave prikazane na ovim festivalima otvorile su pitanja globalnog narastanja fašizma, nacionalnih identiteta, narušenih tradicionalnih porodičnih odnosa i odnosa između polova, kojima će se emisija takođe baviti.\nU emisiji učestvuju pozorišni reditelji Dino Mustafić, Igor Vuk Torbica, Oliver Frljić i Mirko Radonjić, dramaturg Stela Mišković, glumci Jerko Marčić, Ana Vujošević, Marija Đurić, Faketa Salihbegović-Avdagić, Enes Salković, Nataša Matjašec Rošker, Kristina Savkov i Peđa Marjanović, kao i direktorke festivala u Baru i Budvi, Ksenija Popović i Milena Lubarda Marojević.\nUrednik i autor emisije Ana Tasić


Turistička organizacija Zlatibor učestvovala na Rusko-srpskom kulturnom forumu - Užicka Republika Press\nTuristička organizacija Zlatibor učestvovala je na Rusko-srpskog kulturnog foruma, koji je održan od 22. do 24. septembra 2021. godine u Ruskom domu, u Beogradu, a direktor Turističke organizacije Zlatibor, Vladimir\nŽivanović, predstavio je turističke potencijale “zlatne planine”.\nRusija i Srbija već godinama unazad aktivno sarađuju u kulturnoj i turističkoj oblasti. Svake godine predstavnici ruskih regiona učestvuju na Sajamu turizma, a Zlatibor je kao jedna od najposećenijih turističkih centara Srbije veoma važna destinacija na mapi ruskih turista. U saradnji sa domaćim turističkim agencijama Zlatibor svake godine ugosti veliki broj eminentnih turoperatora i organizatora putovanja, novinara i televizijskih ekipa iz Rusije, što rezultira konstantnim povećanjem broja ruskih turista.\nPored turističkih potencijala i važnoj ulozi koju Zlatibor ima u turizmu Srbije, svim okupljenim učesnicima foruma predstavljene su i privredne karakteristike zlatiborskog kraja, kapitalne investicije koje je u proteklom periodu relizovala opština Čajetina, kao i mogućnosti za investiciona ulaganja velikih ruskih kompanija, kojima su Srbija i\nZlatibor posebno interesantna tržišta. Opština Čajetina neguje uspešnu privrednu saradnju sa Ruskom Federacijom, pa je 2015. godine na Zlatiboru otvorena Kancelarije za saradnju sa Ruskom Federacijom.\nUčešće na ovom forumu još jedan je od jasnih dokaza da je saradnja sa ruskom privredom jedna od najvažnijih stavki u razvoju kako cele Srbije, tako i Zlatibora.\nRusko-srpski kulturni forum održan je u okviru manifestacije “Dani duhovne kulture Rusije u Srbiji”, a forumu je prisustvovala i ministarka kulture Maja Gojković. Organizator foruma je Ministarstvo kulture Ruske Federacije uz podršku Rostourizma, Ambasade Rusije u Srbiji, Ruske trgovinske misije u Srbiji, Ruskog centara za nauku i kulturu\n(Rossotrudničestvo) u Beogradu i Nacionalne turističke organizacije Srbije.


Vesti, 10.11.2015, 00:30 AM\nNastojeći da pobije optužbe da skriva informacije o slabostima u kompjuterskom softveru, ostavljajući tako američke kompanije otvorenim za sajber napade, američka Agencija za nacionalnu bezbednost (NSA) je saopštila da obaveštava američke tehnološke kompanije o najozbiljnijim bezbednosnim propustima u više od 90% slučajeva.\nPrema tvrdnjama sadašnjih i bivših američkih zvaničnika, NSA često i sama koristi ranjivosti u softveru u svojim sajber napadima da bi tek onda obavestila o njima tehnološke kompanije tako da one mogu ispraviti bezbednosne propuste i isporučiti korisnicima ažuriranja.\nTakozvani “zero-day” propusti su ozbiljni propusti u softveru koji imaju veliku vrednost kako za hakere tako i za špijune zbog toga što za njih niko ne zna.\nNajpoznatiji zero-day propusti su oni koji su korišćeni u napadu kompjutersklog crva Stuxnet koji je razvila NSA u saradnji sa Izraelom da bi se infiltritala u iranski nuklearni program i sabotirala centrifuge u postrojenjima za obogaćivanje uranijuma.\nPre nego što je otkriven 2010. godine, Stuxnet je koristio ranije nepoznate propuste u softveru kompanija Microsoft i Siemens AG da bi se infiltrirao u iranska postrojenja za obogaćivanje uranijuma a da ga pri tom ne otkriju zaštitni programi.\nNSA je najveći kupac zero-day propusta na tajanstvenom ali snažnom tržištu na kome se trguje zero-day propustima. NSA i sama otkriva propuste zahvaljujući činjenici da agencija ima i sopstvene programe za otkrivanje bagova, koje koristi za upade u kompjuterske i telekomunikacione sisteme u inostranstvu što je deo njene prvenstveno špijunske misije.\nNeki zero day bagovi su skuplji od drugih, u zavisnosti od različitih faktora, kao što je na primer to koliko ih je bilo teško pronaći ili koliko je raširen softver koji ima propust. Za neke zero-day propuste plaća se 50000 dolara, a istaknuti zero-day broker prošle nedelje je saopštio da će platiti milion dolara timu hakera koji je pronašao način da hakuje potpuno ažurirani Appleov iPhone. Chaouki Bekrar, iz firme Zerodium, izjavio je za Rojters da će ta tehnika napada na iPhone verovatno biti prodavana samo američkim kupcima, uključujući vladine agencije i neke veoma velike kompanije.\nAmerički zvaničnici kažu da postoji prirodna tenzija oko toga da li zero-day propusti treba da budu korišćeni za ofanzivne operacije ili da o njima treba obaveštavati tehnološke kompanije i njihove korisnike da bi se odbranili.\nU svetlu otkrića Edvarda Snoudena, bivšeg agenta NSA, i izveštaja Rojtersa o tome kako je vlada platila kompaniji RSA da uključi “NSA enrkipciju” u svoj softver, Bela kuća je dala preporuke da vladina politika bude više krenuta prema odbrani.\nNSA na svom sajtu kaže da razume potrebu da se većina propusta koristi za odbranu i da je u većini slučajeva, odgovorno objavljivanje informacija o novootkrivenim slabostima u softveru od nacionalnog interesa.\n“Ali ima legitimnih za i protiv odluke da se ranjivosti obelodanjuju, a balansiranje između zahteva za objavljivanjem i zadržavanja saznanja o nekim ranjivostima određene vreme može imati značajne konsekvence.\n“Otkrivanje ranjivosti može značiti da se odričemo prilike da prikupimo ključne strane obaveštajne informacije koje mogu sprečiti teroristički napad, zaustaviti krađu naše državne intelektualne svojine, i čak otkriti još više opasnih ranjivosti, koji se koriste za iskorišćavanje naših mreža.”\nNSA na svom sajtu tvrdi i da je agencija objavila informacije o više od 91% ranjivosti otkrivenih u proizvodima koji su prošli internu proveru i koji se proizvode ili koriste u SAD.\nJedan bivši zvaničnik Bele kuće primetio je da NSA nije rekla kada je otkrivala ranjivosti, dodajući da bi bila razumna pretpostavka da se zaključi da je te propuste NSA koristila za prikupljanje informacija pre nego što je upozorila kompanije. On je rekao i da taj broj uključuje i one propuste koje je NSA kupila od trećih lica. NSA je dobila da komentariše ove tvrdnje.\nKoliki je, u proseku, vremenski razmak između ofanzivne upotrebe i odbrambenog otkrivanja, može se samo nagađati.\nŠto je vremenski razmak veći, veća je i verovatnoća da su druge države ili hakeri koristeći slične tehnike takođe otkrili propuste za koje NSA zna. Čak i da to nije slučaj, meta sajber napada koji dolazi iz SAD može otkriti koja je tehnika korišćena i da je iskoristi protiv SAD i drugih zemalja.