Šehović: Ne tražimo više lažni prestiž u zanimanjima koja ne volimo :: Društvo\nVlada će u narednoj godini za stručno obrazovanje opredijeliti 4,5 miliona eura, što će dodatno unaprijediti njegov kvalitet, saopštio je ministar prosvjete Damir Šehović.\nOn je otvarajući konferenciju “Stručno obrazovanje pregled, perspektive razvoja i izazovi” u organizaciji Evropskog pokreta u Crnoj Gori kazao da očigledni rezultati u oblasti srednjeg i stručnog obrazovanja pokazuju da je društvo sazrelo.\n„Da ne tražimo više lažni prestiž u zanimanjima koja ne volimo, kojima nijesmo skloni, niti se možemo zaposliti sa njima. Prestiž treba tražiti u načinu na koji se neki posao obavlja“, poručio je Šehović.\nMinistar je podsjetio da je stručno obrazovanje imalo prioritetno mjesto u svim reformskim aktivnostima koje je Ministarstvo prosvjete realizovalo od 2017.\n„Strukturna neusklađenost između ponude i tražnje na tržištu rada, nedovoljno zastupljena praktična nastava, a samim tim i smanjene šanse za zaposlenje, samo su neki od razloga koji su nas motivisali da ulažemo u srednje stručno obrazovanje“, kazao je Šehović.\nKako je objasnio, obnovljen je dio opreme, za šta je prošloj godini izdvojeno 350 hiljada eura, oživjen je model dualnog obrazovanja, ponuđene su stipendije za deficitarne kvalifikacije i sprovedene su kampanje koje su imale za cilj popularizaciju srednjeg stručnog obrazovanja.\n„I rezultat nije izostao. Razbili smo predrasude i povećali interesovanje za srednje stručne škole, te danas imamo i najbolje učenike među polaznicima stručnih škola“, poučio je Šehović.\nOn je rekao da se pozitivni efekti u srednjem stručnom obrazovanju ogledaju i u činjenici da danas imamo tri puta više učenika na trećem stepenu, u odnosu na nekoliko godina ranije.\nPosebno dobri rezultati, kako je istakao, vide se u dualnom obrazovanju.\n„Oživljavanje modela dualnog obrazovanja, na šta smo posebno ponosni, donijelo je saradnju sa 250 poslodavaca kod kojih praktični dio nastave pohađa oko 800 učenika", kazao je Šehović.\nOn je naglasio da je 60 odsto učenika iz dualnog sistema obrazovanja ostalo da radi kod poslodavca.\nPredsjednik Evropskog pokreta u Crnoj Gori Momčilo Radulović pohvalio je postignuća Ministarstva prosvjete u dijelu stručnog obrazovanja i ocjenio su reformske aktivnosti i sve uloženo u stručno obrazovanje približili u evropskim sistemima obrazovanja.\nOn je predstavio publikaciju „Stručno obrazovanje i cjeloživotno učenje u Crnoj Gori“, koja je svojevrsna analiza ove oblasti od strane tima autora na čelu sa gospodinom Radulovićem.\nRadulović je istakao da je u fokusu današnje konferencije snažnije uključivanje mladih u evropske procese, znanje o ključnim kompentencijama i vještinama neophodnim za profesionalni razvoj mladih.\nKonferencija je okupila relevantne predstavnike institucija, organizacija, stručnjake iz oblasti stručnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja.


Kancelarija za KiM: Uručeni ključevi stanova za 12 višečlanih porodica\nPomoćnica direktora Кanceladije za Кosovo i Metohiju zadužena za infrastrukturne projekte Jelena Stojković uručila je danas u Кosovskoj Mitrovici, zajedno sa predsednikom Privremenog organa Aleksandrom Spirićem ključeve novoizgrađenih stanova za 12 porodica u ovom gradu, saopšteno je iz Kancelarije za KiM.\nDodela kljuÄeva za stanove u Kosovskoj Mitrovici (Foto Kancelarija za KiM)\n"Vlada Republike Srbije preko Кancelarije za КiM svake godine sve više radi na problemu stambenog zbrinjavanja, tako da mi svake godine imamo sve bolje rezultate i sve više zgrada koje gradimo. Posebno me raduje da će u ovim stanovima živeti 29 dece. To je jasan znak da zajedno radimo dobro i da zajedno možemo sve", izjavila je Stojkovićeva.\nOna je potom sa predsednikom Privremenog organa Aleksandrom Spirićem obišla i radove na novoj zgradi Univerziteta u Кosovskoj Mitrovici koji su počeli 20. avgusta 2021.\n"Imali smo prilike da se uverimo da radovi napreduju odlično, u skladu sa predviđenom dinamikom. Projekat, kao i stručni nadzor radi tim stručnjaka sa tehničkog fakulteta i oni realizaciju projekta odgovorno i pažljivo prate. Objekat je u osnovi preko 1.600 metara kvadratnih, a ukupno površina je preko 10.000 kvadrata", istakla je Stojkovićeva i dodala, da će nastaviti da prate realizaciju ovog, kao i svih ostalih projekate važnih za ostanak i opstanak Srb na Kosovu.\nStanovi su izgrađeni sredstvima Vlade Republike Srbije, preko Кancelarije za Кosovo i Metohiju, a namenjeni su stambenom zbrinjavanju mladih bračnih parova i socijalno ugroženih porodica, zaključuje se u saopštenju dostavljenom medijima.\n29.06.2022 Napadnuta ekipa Hitne pomoći u Lapljem Selu. U društvu napadača bio i komandir policije u Gračanici (2770)\n29.06.2022 Filipović: Nikoli se stavljaju na teret reči za koje tvrdi da nije izgovorio (1485)\n30.06.2022 Dva puta privođen zbog pevanja ‚‚Kosovo je srce Srbije‚‚ (330)


Miladinov odigrao meč sezone - NMR Info\nKreirano mar 18, 2019\nU drugom kolu prolećnog nastavka PRLS Hercegovina iz Sečnja ugostila je ekipu Apatina iz istoimenog mesta.\nBez opravdano odsutinih Komara, Sebastijanova i Zubca sečanjci su odigrali jednu od najboljih utakmica u dosadašnjem delu takmičenja. Odbrana 6-0 je funkcionisala odlično i iz takve igre domaći su preko kontranapada dolazili do lakih golova. Doduše, u tome su im pomogli igrači gostujuće ekipe koji su napravili veliki broj grešaka što su domaći iskoristili i na poluvremenu je 16:8 za Hercegovinu.\nU nastavku ista slika na terenu tako da gosti nisu mogli da izbegnu poraz i na kraju je 32:17 za domaće. Takođe, moramo spomenuti, po nama najboljeg aktera ovog susreta Dalibora Miladinova koji i ako nije igrao na svojoj poziciji odigrao je meč sezone i postigao 10 golova iz isto toliko pokušaja.\nSa ovom pobedom Hercegovina je sustigla bodovno Apatin i pretekla ih na tabeli zbog boljeg međusobnog skora. Sečanjci zauzimaju trenutno petu poziciju na tabeli sa skorom od 7 pobeda i 6 poraza.\nStrelci u ovom susretu za Hercegovinu su: Miladinov 10, Meljanac 6, Milošević 5, Pungul 2, Sukić 2, Parkajić 2, Nikolić 2, Vučković 2 i Spahić 1.\nU sledećem kolu Hercegovina gostuje ekipi Nove Pazove.


Italija: Kućni pritvor za troje zaposlenih u Atlantiji\nTanjug 13. septembra 2019. 16:50\nMILANO – Policija je odredila kućni pritvor za troje zaposlenih u kompanijama koje su u vlasništvu infrastrukturne grupe Atlantija, u okviru istrage o bezbednosti mostova na autoputevima nakon rušenja mosta u Đenovi.\nPrilikom rušenja mosta u Đenovi avgusta prošle godine poginule su 43 osobe, preneo je Rojters.\nPoreska policija je navela u saopštenju da je pronašla dokaze da su izveštaji o bezbednosti za neke mostove bili falsifikovani ili su informacije bile izostavljene sa ciljem zavaravanja inspektora Ministarstava saobraćaja i izbegavanja daljih provera.\nPolicija je privremeno zabranila rad još šest osoba i dodala da su njihove kancelarije pretražene.\nPosebna istraga zbog nesreće pokrenuta je protiv 70 osoba zaposlenih u Atlantiji i Ministarstvu saobraćaja.\nAtlantija je uvek negirala da je učinila bilo šta loše.\nEU u pregovore sa Londonom „unosi“ i skulpture…\nPotraga za putnicima Pajpera koji se srušio kod Dominikane\nPariz: Istraga zbog seks-videa kandidata za gradonačelnika


Ni crnogorska ekonomija neće biti pošteđena\nGost današnjeg izdanja nedjeljnog intervjua Radija Slobodna Evropa je član Savjeta i generalni direktor Centralne banke Crne Gore Milojica Dakić, koji govori o trenutnoj situaciji domaćeg bankarskog sektora i problemima sa kojima se monetarna vlast suočava. Između ostalog, bilo je riječi i o 44 miliona državne finansijske pomoći Prvoj banci, koju kontroliše Aco Đukanović, brat premijera Mila Đukanovića, koji je i sam akcionar ove banke sa nešto manje od 3 procenta.\nRSE: Gospodine Dakiću, koliki je dosadašnji uticaj globalne krize na domaći bankarski sektor generalno? Da li je bilo odliva kapitala i kojoj mjeri?\nDakić: Na žalost, ni crnogorska ekonomija neće ostati pošteđena od negativnog uticaja ekonomske krize u svijetu. Međutim, treba imati na umu da je za sada uticaj krize na crnogorsku ekonomiju i bankarski sektor posredan i limitiran. Crnogorski balkanski sistem zasniva se na konvencionalnom bankarstvu, bez upliva na investiciono bankarstvo koje je neposredno bilo na udaru finansijske krize u svijetu. Pored toga, crnogorske banke nijesu imale finansijskog derivata sa američkog tržišta, dok se kreditna aktivnost u našem sistemu prvenstveno bazirala na domaćim, a mnogo manje na finansijskim izvorima iz inostranstva. Ono što je karakteristično za naš bankarski sistem je pojava panike. Došlo je do određenog odliva depozita zbog čega je pogoršana likvidnost, blago su porasle kamatne stope, međutim, za sada ne postoji bojazan o otvaranju dubljih problema u bankarskom sistemu. Centralna banka je u prošloj godini donijela mjere koje su bile usmjerene prije svega, na obuzdavanje kreditnog rasta, zatim dokapitalizaciju banaka i bolje upravljanje likvidnišću. S druge strane, Vlada Crne Gore je donijela Zakon o mjerama za zaštitu bankarskog sektora kojim je predviđena mogućnost garantovanja depozita svim pravnim i fizičkim licima u Crnoj Gori, zatim dokapitalizacija banaka i odobravanje kratkoročne pozajmice banaka i mislim da je na ovaj način stvoren jedan jak finansijski i institucionalni okvir za zaštitu bankarskog sistema u Crnoj Gori.\nRSE: Nedavna konfrontacije Prve banke i Željezare na površinu je izbacila problem platnih naloga, odnosno kašnjenje sa njihovom realizacijom. Da li je to raširena pojava i koliko je to opasno?\nDakić: To nije raširena pojava, ali svakako utiče na efikasnost u obavljanju platnog prometa u bankama. Dinamika izvršavanja naloga od strane banke bilo u unutarbankarskom ili međubankarskom transferu, propisana ja Zakonom o platnom prometu u zemlji u smislu odredbi ovoga zakona banka je kao izvršna institucija dužna da naloge izdate od strane nalogodavca izvrši istog dana kada ih je i primila Ne izvršavanje naloga povlači prekršajnu odgovornost za banku i odgovorno lice, međutim, treba imati u vidu ako je ne izvršavanje naloga uzrokovano određenim objektivnim okolnostima kao što je nelikvidnost banke u dužem ili kraćem periodu u takvim uslovima ne izvršavanje naloga ne predstavlja prekršajnu radnju. U tom slučaju Centralna banka ima ovlašćenja da u kontekstu svojih mjera prema banci preduzme odgovarajuće radnje bilo da se radi o banci ili odgovornom licu u toj banci.\nRSE: Međutim, informacije govore da se ukupan platni promet prepolovio. Da li je to tačno, što to govori i kakve posljedice mogu biti?\nDakić: Ukupan promet je niži nego što je bio u dosadašnjem periodu. To je znak da je među subjektima u platnom prometu manje transakcija, manje je poslova, manje je radnji. U svakom slučaju mislim da izlaskom iz nelikvidnosti jednog broja subjekata taj problem će se brzo riješiti.\nRSE: Koji su inače najznačajniji problemi u oblasti platnog prometa?\nDakić: Mi u oblasti platnog prometa nemamo nekih problema. Što se tiče Centralne banke ona je zadužena za održavanje efikasnog platnog prometa, to je jedan od najvažnjih funkcija Centralne banke, kontrola platnog prometa daje jedan značajan doprinos efikasnosti platnog prometa, ona se redovno obavlja i kada je riječ o platno sistemu možemo se pohvaliti sa efikasnošću platnog sistema i rasploživost ovog sistema, samo da navedemo u 2007. bila je 90,8 posto što je jako visok procenat, a za deset mjeseci ove godine kada posmatramo po mjesecima kretala se od 97 do 100 posto.\nRSE: Početkom godine u vrijeme donošenja novog Zakona o bankama, i ostavke zamjenika generalnog direktora Centralne banke Gorana Kneževića mogle su se čuti i ocjene da je Centralnoj banci oduzeta mogućnost prave i suštinske kontrole banaka, da li je to tačno?\nDakić: U pripremi Zakona o bankama Centralna banka je predlagala rješenja koja su apsolutno prilagodjena međunarodnim standardima. Na kraju krajeva, to je i naša profesionalna obaveza. U postupku donošenja zakona bila su prisutna i drugačija mišljenja, posebno u dijelu ovlašćenja Centralne banke u sprovođenju privremene uprave u bankama. Zakonskim rješenjem ovaj institut je praktično sveden na formalnu upravljačku ulogu Centralne banke bez ovlašćenja Centralnoj banci da preduzima mjere prema neurednim dužnicima ili da izvršava dokapitalizaciju bez saglasnosti akcionara. U konačnom, nađeno je neko srednje rješenje, dobili smo zakon koji je primjenjiv, koji je bolji od prethodnog i u većem stepenu usaglašen sa međunarodnim standardima. Po tom zakonu Centralna banka vrši kontrolu i u slučaju potrebe preduzima odgovarajuće mjere. U skladu sa ovim zakonom donijet je i posljednji mjera podzakonskih akata koji su usklađeni sa međunarodnim standardima, čak su i nešto strožiji od međunarodnih standarda, što se u ovoj situaciji pojave ekonomske krize u svijetu pokazalo kao veoma dobro.\nRSE: Da li je praksa pokazala da je ipak bolje da Centralna banka ima veću moć u nadzoru i kontroli banaka, uvođenju prinudnih uprava i slično?\nDakić: Praksa zaista pokazuje nedostatak zakonske regulative u pogledu ovlašćenja Centralne banke. Veća ovlašćenja Centralne banke u ovom dijelu doprinijela bi lakšem i bržem ozdravljenju banaka koje bi se našle u problemima i stvorila bi se mogućnost Centralnoj banci da preuzme puno odgovornost za ozdravljenje banke koja je u krizi.\nRSE: Ovih dana je aktuelan problem nelikvidnost jedne privatne banke - Prve banke. Da li bi monetarna vlast sa širom ovlašćenjima i jačim uticajem mogla djelovati preventivno i spriječiti ovakve probleme?\nDakić: Centralnoj banci se ne može prigovorit za bilo kakvu neblagovremenu reakciju. Centralna banka nije bila u mogućnosti da neposredno upravlja bilo kojom, pa ni ovom bankom. Prva banka je kao i sve druge banke u Crnoj Gori pod stalnim nadzorom supervizije Centralne banke Crne Gore i pod mjerama od početka godine. Centralna banka koristi sve zakonom propisane mjere za ozdravljenje ove banke čije se sprovođenje pod dnevnim praćenjem i problem banke je prije svega nelikvidnost. Može se otkloniti i njegovo rješavanje je u toku. Banka je uspjela da naplati dio potraživanja, koristila je i jedno vrijeme obaveznu rezervu Centralne banke što je vraćeno shodno ovom najnovijem zakonu koji je Vlada donijela, banci je odobren i kratkorična pozajmica od 44 miliona eura na rok od tri mjeseca, i nadam se da će tim uspjeti da se obezbijedi problem nelikvidnosti kod ove banke.\nRSE: Međunarodni monetarni fond, odnosno delegacija koja je nedavno boravila u Podgorici, je pozitivno ocijenila mjere i aktivnosti Centralne banke?\nDakić: Da. Misija Međunarodnog Monetarnog Fonda je sagledala kompletnu situaciju i utvrdila da su mjere koje je Centralna banka u dosadašnjem periodu izricala, naročito mjere koje se odnose na obuzdavanje kreditne ekspanzije, kao i ovaj set mjera koji je sada donijet i u kontekstu Prve banke ocijenjen kao jedan vrlo uspješan potez Centralne banke.\nRSE: Međutim, opozicija traži kontrolno saslušanje ministra finansija Igora Lukšića i predsjednika Savjeta Centralne banke Ljubiše Krgovića uz teško optužbu da je - citat: "Centralna banka ozbiljan saučesnik u piramidalnoj šemi".\nDakić: Ja bih želio prvo da naglasim sljedeće, da Centralna banka svoje poslove obavlja u skladu sa Zakonom o Centralnoj banci i Zakonom o bankama. U izvršavanju svojih zakonskih obaveza Centralna banka jedinstveno postupa prema svim bankama. Nijedna banka u sistemu nema bilo kakvu privilegiju o od strane Centralne banke. Otuda su po meni i neosnovane optužbe upućene Centralnoj banci i njeno dvoođenje u kontekst bilo kakvih piramidalnih šema. Centralna banka je samostalna organizacija u Crnoj Gori i glavni je regulator bankarskog sistema. Propisuje pravila ponašanja, kontroliše rad banaka, pri čemu ima uvid u kompletno poslovanje i u slučaju potreba preduzima odgovarajuće mjere prema bankama. Shodno zakonu Centralna banka najmanje jednom godišnje podnosi izvještaj o radu Skupštine Crne Gore i taj izvještaj je skoro jako dobre ocjene u Skupštini Crne Gore. U slučaju potrebe Centralna banka može i češće da informiše Skupštinu o aktuelnim dešavanjima u bankarskom sistemu i s toga mi poziv opozicija smatramo kao jedanu zakonsku obavezu u komunikaciji sa Skupštinom Crne Gore.\nRSE: Kada se govori o Prvoj banci obavezno se pominju njeni akcionari. Nešto manje od polovine akcija ima Aco Đukanović, brat premijera Mila Đukanovića koji je i sam akcionar ove banke sa nešto manje od 3 posto. U podtekstu je uvijek moguć politički uticaj i privilegovan položaj ove banke. Da li se Centralna banka suočavala sa takozvanim "bočnim" uticajima političkih struktura u smislu obezbjeđivanja povlašćenog položaja Prve banke?\nDakić: Prethodno sam naglasio da Centralna banka svoje nadležnosti izvršava u skladu sa zakonom, što znači da je nezavisna u okviru ovlašćenja koji su utvrđeni Zakonom o Centralnoj banci Crne Gore. Svoje funkcije redovno izvršava bez bilo čijeg uticaja sa strane. Ni u jednom slučaju do sada Centralna banka nije bila izložena bilo kakvim pritiscima. Svi zadaci obavljeni su krajnje profesionalno, uz maksimalno zalaganje svih i odgovornost svih u banci i nadam se da će tako biti u ubuduće.\nRSE: Prva banka je tražila državnu finansijsku pomoć od 44 miliiona eura. Centralna banka je dala pozitivno mišljenje o ovom zahtjevu, Vlada je u međuvremenu taj zahtjev i odobrila, međutim, na čemu je Centralna banka zasnovala svoju ocjenu?\nDakić: To je procedura koja je jasno definisana Zakonom o mjerama zaštite bankarskog sistema predviđeno je da Vlada može radi obezbjeđenja nelikvidnosti odboriti banci kreditnu podršku, normalno u saradnji sa Centralnom bankom. U tom pravcu Ministarstvo finansija je donijelu i određenu pravilnik kojim se bliže određuju uslovi na kojem bi se to radilo i ovim aktom je predviđeno da Ministarstvo finansija zahtjev i dokumentaciju za kreditnu podršku dostavlja Centralnoj banci na mišljenje o likvidnosti. Centralna banka je cijenila trenutno stanje likvidnosti Prve banke i razloga koji su banku doveli u takvo stanje. Takođe su sagledane i aktivnosti i mjere koje je Prva banka preduzela ka poboljšanju likvidnosti, urađen je od strane Prve banke jedan detaljan plan priliva sredstava za period trajanja ovoga kredita, a uz to banka je kao garanciju dostavila i popis neotplaćenih akcija banke uz pismenu saglasnost akcionara koji posjeduju akcije koje su predmet ta garancije. Na osnovu toga Centralna banka je ocijenila da je kod Prve banke u pitanju nelikvidnost, da je banka solventna, te da postoji osnov da se banci odobri pozajmica za rješavanje likvidnosti.\nRSE: Kako komentarišete situaciju na tržištu hartija od vrijednosti naročito imajući u vidu Vaša ranija upozorenja akterima na tom tržištu?\nDakić: Zbog finansijske krize u svijetu tržište hartija od vrijednosti su značajno pala kako po nivou prometa, tako i prema kretanju referentnih indeksa. Došlo je do pada cijena akcija zbog pada likvidnosti na tržištima kapitala, kao i propasti velikog broja finansijskih derivata i akcija banaka. U Crnoj Gori takođe je došlo do drastičnog pada. Primjera radi, u odnosu na isti period prošle godine čak za 85 posto su povučene portfolije u investicije. Centralna banka je upozoravala na nerealna rast cijena hartija od vrijednosti imajući u vidu veličinu crnogorskog tržišta hartije od vrijednosti, nedovoljna razvijenost mehanizama korporativnog upravljanja. Takođe je upozoravano na nerealan rast kredita stanovništva ir privrede koji su upotrebljavani za trgovanje na tržištu hartija od vrijednosti, normalno i bankarski sektor je upozoravan na potencijalne rizike, pri čemu je preporučeno jačanje kolaterala za kredite, banke su imale odgovoran odnos prema ovoj vrsti kreditnog zaduženja, tako da nedavni pad tržišta nije imao ozbiljnijeg uticaja na bankarski sistem u Crnoj Gori.\nRSE: Kako naredna 2009. godina izgleda iz ugla Centralne banke. Što građani treba da očekuju?\nDakić: U narednoj godini prije svega treba očekivati niže stope ekonomskog rasta, smanjenje likvidnosti, manju mogućnost za uživanje, samim tim i skuplje kredite u bankama. Što se tiče Centralne banke ona pod kontrolom drži bankarski sektor, mi kontinuirano imamo razmjenu podataka sa svim bankama počev od dnevne, nedjeljne, dekadne, mjesečne i u pravom momentu možemo da reagujemo u slučaju neke potrebe, mislim na stabilnost bankarskog sistema, što nam je i ustavna obaveza i ovom prilikom će biti na nivou.


Ekonomija - datum: 2018-08-30 SOCIJALDEMOKRATE O KONCESIJAMA NAD AERODROMIMA Koncesioni ugovor nezakonit\nPortparol SD-a Stefan Šuster kazao je da je Socijaldemokratama drago to što je analiza ekspertske kuće „Fidelity consulting” potvrdila značajni dio onoga što su u SD-u pričali već duže vrijeme, a to je da aerodrome treba zadržati.\n– Na vrijeme ćemo upoznat javnost sa nepreciznostima i nezakonitostima predloženog koncesionog akta – kazao je Šuster.\nI glavni urednik beogradskog NIN-a Milan Ćulibrk je kazao da iskustva sa koncesijama sa aerodromima u regionu nisu baš za pohvalu, prenosi TV Vijesti.\n– Niko se u okruženju nije baš usrećio sa koncesijama i svi ti aerodromi imaju značajne probleme. Na tim aerodromima su povećane cijene aerodromskih usluga. Drugi problem je taj što od državnog monopola može da bude samo gori privatni monopol, i vi nemate mogućnost izbora, bićete prisiljeni da letite sa tih aerodroma – ukazao je Ćulibrk.\nNaveo je i primjer da je rast broja putnika na aerodromu u Nišu bio posledica koncesije za aerodrom u Prištini jer su brojni kosovski Albanci išli mini-busevima iz Prištine u Niš, zato što im je bilo jeftinije, i poručio da se mora biti oprezan sa nečim tako vrijednim kao što su vazdušne luke.\n– Strahujem da će prva odluka koncesionara biti da poveća cijene aerodromskih usluga i da ne investira baš previše u infrastrukturu nego da koristi postojeću maksimalno moguće. Prema tome, to je jako problematično pogotovo ako cio proces ne bude transparentan – ocijenio je Ćulibrk.\nBudući koncesionar aerodroma u narednih 25 godina imaće skoro tri stotine miliona eura čistog profita, tvrdi u analizi ekspertska kuće Fidelity consulting. Analiza kompanije Fidelity consulting pokazala je da treba zadržati aerodrome, investirati u njih iz prihoda same kompanije i aplicirati za bespovratna sredstva iz EU fondova, kako bi svi bili na dobitku, država, aerodromi Montenegroerlajnz i zaposleni, dakle, svi osim koncesionari.


„Вуковци” сањају гимназије | Унија синдиката просветних радника Војводине УСПРВ\nNaime, kao i ranijih godina, i ove, bar po prvim na spisku želja za nastavak školovanja, petnaestogodišnjaci uglavnom žele da se školuju još četiri godine, i to u gimnazijama, medicinskim i ekonomskim školama, te na nekim smerovima u elektro i saobraćajnim školama. S obzirom na to da u srednjim školama ima bezmalo deset posto više mesta nego što ima svršenih osmaka, čak i u tim školama navala je samo u većim mestima.\nA dok kompjuterski program Republičke upisne komisije ne ukrsti želje učenika, njihove bodove i konkursom predviđena mesta u školama, već je izvesno da je u Vojvodini najveći pritisak učenika, kao i ranijih godina, na nekoliko škola u Novom Sadu. Tako je, od 190 učenika koji su na vrh svojih želja za nastavak školovanja stavili prirodno-matematički smer Gimnazije „Jovan Jovanović Zmaj“ u Novom Sadu, na kojem ima 120 mesta, njih 138 uz dokumenta priložilo i diplomu „Vuk Karayić“. Na nekom od 30 mesta u društveno-jezičkom smeru najviše bi volelo da bude 46 osmaka, a od tog broja 37 ih je s Vukovom diplomom. U sportskom odeljenju te gimnazije najviše bi volelo da bude 49 malih maturanata, dok je za jedno od 15 mesta u bilingvalnom odeljenju s nastavom i na engleskom jeziku, najviše zainteresovano 28 kandidata. Više prvih želja nego mesta ima i za Gimnaziju „Isidora Sekulić“, gde je za 90 mesta na društvenom smeru 137 kandidata po prvoj želji, a od tog broja „vukovaca“ je 47, a na isti broj mesta na prirodnom smeru najviše želi 95 svršenih osmaka, od čega je 41 „vukovac“. Prve želje osmaka i broj mesta u savršenom su skladu samo u Gimnaziji „Svetozar Marković“, gde je od 240 onih kojima je ova škola na prvom mestu liste želja, 88 s diplomom „Vuk Karayić“, dok jedino u najmlađoj novosadskoj Gimnaziji „Laza Kostić“ ima više mesta nego prvih želja osmaka.\nU Medicinskoj školi u Novom Sadu osmacima je najinteresantniji smer za fizioterapeute, za čijih se 30 mesta po prvoj želji izjasnilo čak 124 kandidata, gotovo tri prve želje pripadaju svakom mestu na smeru za farmaceutske tehničare, a bezmalo dve prve želje za jedno mesto je na smeru za medicinsku sestru tehničara, da zauzme neko od 30 mesta na smeru za pedijatrijsku sestru najviše bi volelo njih 79, a neko od 30 mesta na smeru za laborante 70 svršenih osmaka. Za isti broj mesta na smeru za zubne tehničare po prvoj želji izjasnilo se 59 dojučerašnjih osnovaca, dok ih 42 najviše želi na neko od 30 mesta na smeru za ginekološko-akušersku sestru.\nU Elektrotehničkoj školi „Mihajlo Pupin“ najviše prvih želja, 121, ispisano je za 24 mesta u oglednom odeljenju elektrotehničara informacionih tehnologija, dok je za neko od 60 mesta na smeru za elektrotehničara računara najviše zainteresovano 86 kandidata za srednjoškolce.\nU Saobraćajnoj školi „Pinki“, bar po prvim željama svršenih osmaka, najatraktivniji su ogledni smer za tehničara za bezbednost, gde na neko od 20 mesta najviše želi 71 mali maturant, i smer za tehničara PTT-saobraćaja, koji je pod broj jedan na 61 listi želja. U Tehničkoj školi „Mileva Marić Ajnštajn“ najviše zainteresovanih po prvoj želji, 46, je za 30 mesta na smeru za fotografe.\nMnogi bi i u kuvare\nU Školi „Svetozar Miletić“ najatraktivniji je smer za kulinarske tehničare, čijih je 60 mesta san za 168 petnaestogodišnjaka. Sledi zatim 30 mesta na smeru za finansijskog administratora, gde najviše želi da se upiše 62 mala maturanta, pa ogledni smer za službenika osiguranja, na kojem ima 24 mesta, a 45 prvih želja za upis. Za 120 mesta na smeru za ekonomske tehničare najviše je zainteresovano 184 kandidata, za 24 mesta u oglednom odeljenju turističkih tehničara ima 48 prvih želja, dok je za 30 mesta u redovnom odeljenju tog smera najviše zainteresovano 34 kandidata, a na 30 mesta budućih poslovnih administratora najviše bi voleo 41 mali maturant.\nZanati u san dolaze malobrojnima\nOd trogodišnjih smerova više zainteresovanih po prvoj želji od mesta ima samo za 45 mesta za ženske frizere u Tehničkoj školi „Pavle Savić“, gde najviše želi 51 kandidat, i za 30 mesta za kuvare u školi „Svetozar Miletić“, koji su san za 41 budućeg srednjoškolca. S druge strane, neko od 60 mesta za konobare prva želja je samo 14 svršenih osmaka.\nDanašnja poseta: 1594\nMesečna poseta: 26856\nGodišnja poseta: 379968


Vozači - Blic Online\nVEĆ PRI BRZINI OD 50KM/H MOŽETE U ČETVRTU Donosimo vam pet saveta kako da uštedite gorivo dok vozite\nU vreme kada cena goriva na pumpama u Srbiji raste gotovo na nedeljenom nivou i kada je zbog pritiska na cenu barela u svetu, i cenovnike u Srbiji teško predvideti, ušteda na gorivu vrlo je važna za vozače.\nCarinici su u saradnji sa policijom na graničnom prelazu Horgoš, kod četvorice vozača autobusa pronašli i privremeno zadržali gotovo 100.000 neprijavljenih evra.\nVećina saobraćajnih nesreća u Republici Srpskoj, u kojima je u julu smrtno stradalo 14 lica, dogodila se vikendom, a iz Agencije za bezbednost saobraćaja ukazuju na analize da je agresivnost i svesno nepoštovanje propisa, uglavnom mladih vozača, najčešći uzrok.\nPolicija je u dve odvojene akcije na području Broda i Dervente uhapsila nesavesne vozače zbog vožnje pod uticajem alkohola.\nZADOVOLJNI KORISNICI aplikacije „Parking servisa“\nVozači, koji do sada nisu koristili aplikaciju „Parking servisa“, prijatno su se iznenadili kada su videli šta im ona omogućava i koliko olakšava pronalaženje parking mesta u gradu, a zatim i samo plaćanje. Generalni utisak je da aplikacija štedi njihovo vreme i olakšava snalaženje u Beogradu. Veliki broj pohvala stigao je i od stanara zoniranog područja, koji su oduševljeni objedinjavanjem usluga, jer sada putem aplikacije mogu da plate mesečnu pretplatu za parkiranje u zonama.\nHapšenja tokom vikenda: Pijani sedali za volan, policija ih zaustavila\nU Mladenovcu vozačima podeljeni aparati za gašenje požara\nSarajlija sa 350 saobraćajnih kazni NESLAVNI REKORDER: Vozači u BiH duguju 36,5 miliona evra za prekršaje\nVozači u BiH duguju gotovo 36,5 miliona evra po osnovu neplaćenih kazni za saobraćajne prekršaje, podaci su Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmenu podataka (IDDEEA) BiH.


Traže rušenje neće sanaciju "smrdljivih zgrada" - Gradjevinarstvo.rs\nTraže rušenje neće sanaciju "smrdljivih zgrada"\n13.07.2015. | S. Milošević | Novosti\nStanovnici „smrdljivih zgrada“ u naselju dr Ivan Ribar na Novom Beogradu ponovo su protestovali ispred svojih stanova nakon saznanja da, uprkos ugovoru koji su potpisali, zgrade neće biti srušene i na njihovom mestu sagrađene nove – bezbedne.\n- Naša borba traje već godinu dana i ne želimo da se sve ovo zataška – rekla je Biljana Đukanović, predsednica skupštine stanara. - Potpisali smo ugovor kojim nam je obećano da će zgrade biti porušene, a sada iz novina saznajemo da do toga neće doći i da će se objekti sanirati po metodi koju je predložio Institut za nuklearne nauke „Vinča“. Mnogobrojna istraživanja su pokazala da zgrada ne može ni na koji način da se sanira i mi ne želimo da vratimo svoje porodice ovde.\nOna je navela da se stanari protive odluci da se odustaje od delova ugovora koji se odnose na rušenje.\n- Žele da nas nateraju da odustanemo od ugovora, ali mi to ne možemo, jer je 75 odsto ovih stanova uzeto na subvencionisane kredite. Ovo više nije samo naš problem već i stanara okolnih zgrada, jer „otrovne“ zgrade ostaju u njihovom naselju. Takođe, rečeno je da će njihova cena nakon sanacije biti snižena, čime će opasti cene kvadrata i u ostalim objektima – navela je Đukanović.\nOkupljeni građani su najavili da će tražiti sastanak sa ministarkom Zoranom Mihajlović i predsednikom Vlade Aleksandrom Vučićem, kako bi rešili svoj problem. Takođe, najavili su i da će u petak izaći na ulice kako bi uspeli da privuku pažnju javnosti.\nDalekovod i otpadne vode\nStanarima ovih zgrada na sastanku održanom prošle nedelje, saopštena je odluka „Građevinske direkcije“ da rušenje nije opcija, već da im nude dve zgrade na istom placu. Naime, plan je da te objekte sazidaju na parkingu iza jedne od izgrađenih zgrada, na manje od 50 metara od dalekovoda, na kanalu koji odvodi otpadne vode iz Surčina u Savu.\nBoje, premazi, sredstva za obradu Sanacija i rekonstrukcija


Navijači Veleža su utrčali na teren u meču protiv Borca, utakmica je prekinuta i regsitrovana rezultatom 0:3 za aktuelne prvake Bosne i Hercegovine.\nSve je imalo za posljedicu kažnjavanje mostarskog kluba sa tri boda oduzimanja, šest mečeva suspenzije domaćeg stadiona, novčana kazna u iznosu od 10.000 KM, te suspenzijom njihovog predsjednika Šemsudina Hasića u trajanju od dvije godine.\nRođeni će biti lišeni podrške svojih navijača na domaćim utakmicama protiv Zrinjskog, Radnika, Širokog, Željezničara, Tuzle City i prvog domaćeg meča u trećoj trećini prvenstva, a pomenute mečeve Velež će igrati van Mostara, tačnije morat će igrati 100 kilometara dalje od stadiona Rođeni.\nU ovoj situaciji, tri grada se postavljaju kao najrealniji izbor za Velež. Prva opcija je da Rođeni ne napuštaju Hercegovinu i svoje utakmice igraju u Trebinju na stadionu Police, koji je oko 115 kilometara udaljen od Mostara.\nKada spominjemo Hercegovinu zbog pomenute kilometraže otpadaju Posušje, Široki brijeg, Gabela i Konjic.\nVelež je evropske utakmice igrao na Grbavici, pa nije isključeno da i šest utakmica kazne odrade u našem glavnom gradu. Pored Grbavice i stadion “Asim Ferhatović Hase” jedna je od opcija za Rođene.\nZbog blizine, ali i infrastrukture, realna opcija za Velež je i Zenica, tačnije stadion Bilino polje. Čelik igra utakmice u Drugoj ligi FBiH – Centar, a Rođeni bi mogli premijerligaške mečeve igrati u Zenici.\nJoš neki stadioni su u opticaju, kao onaj u Doboju kod Kaknja, ali tu ne mogu igrati večernje utakmice.\nŠta će biti konačna odluka, odnosno gdje će Rođeni igrati domaće mečeve saznat ćemo u narednim danima.\nNakon oduzimanja tri boda Velež je sada deveti tim na premijerligaškoj tabeli sa isto toliko osvojenih bodova.


PROGRAM za datum :: 01/12/2015 Klikni ovde za kompletan program\nUtorak, 01/12/2015, 20 : 00 - 04/12/2015\nArt Terapija - izložba radova korisnika psihijatrijskih usluga\nU utorak 1. decembra udruženje Prostor predstaviće rezultate svog projekta Oporavak u zajednici. Tim povodom se priređuje izložba radova nastalih u okviru art terapijskih radionica koje je držala Mina Aleksić, art terapeutkinja.\nOporavak u zajednici je projekat međundarodne mreže pomoći IAN.\nPredstavlja podršku oporavku osoba sa mentalnim poteškoćama i njihovo potpuno uključivanje u zajednicu sa ciljem da podrži proces deinstitucionalizacije.\nRealizovan je pod pokroviteljstvom Evropske unije a podržan je i od Ministarstva kulture Republike Srbije.\nU periodu od dvanaest meseci, u okviru ovog projekta, udruženje Prostor je realizovao art terapijske radionice sa korisnicima psihijatrijskih usluga.\nNa ovaj način, korisnicima psihijatrijskih usluga pružena je prilika da se približe umetnosti kako bi prevazišli usamljenost, razvili interesovanje za nove sadržaje, osnažili se za aktivno učešće u kulturnom životu zajednice, saradnju, aktivno učenje i sticanje novih znanja i veština. Pristup je baziran na individualnom odnosu svakog pojedinačnog korisnika i pružaoca usluge koji prati raspoloženje, lične afinitete i potrebe kako bi omogućili korisnicima da osete da su prihvaćeni i jednaki ostalim članovima zajednice.\nIzložba se otvara od 20 časova, a biće otvorena do 4. decembra u periodu od 14 do 20 časova.\nUtorak, 01/12/2015, 22 : 00\nIpak, ono što će ga po prvi put predstaviti beogradskoj publici biće njegove pesme. Putujući Trash Blues propovednik, lutajući izaslanik istočnoevropske ciganske muzike i dostojanstveni izvođač pogrebnih folk pesama nastupiće sa pratećim bendom u utorak, 1. decembra u Kulturnom centru Grad od 22:00.


Naime, Zlatko je i bez opservatorije do sada snimio velik broj odličnih, izvanrednih astronomskih fotografija, pa smo utoliko uvereniji da će sa novom opservatorijom njegov elan da se udvostruči, a njegove astrofotografije postanu još kvalitetnije. Najmanje.\n- Mislim - kaže Zlatko - da će opservatorija biti kompletirana do kraja ljeta. Nema još puno posla oko toga: zatvoriti bočne djelove, montirati motor za pomicanje krova i neke sitnice unutarnje (bojanje, stolovi, PC.... spajanje kablova).\nSve bi, kako saznajemo, bilo i pre gotovo, ali je Zlatko odlučio da uz opservatoriju sazida i novu kuću, a to se malo odužilo (po drugoj verziji, prvo je odlučio da zida kuću).\nA kraj leta (i početak jeseni), kada opservatorija treba da bude funkcionalna, je odlično vreme za rad astronoma fotografa: malo je hladnije, noći su malo duže, vreme malo stabilnije.\nZa sad toliko, dobru vest o otvaranju čekamo krajem avgusta ili početkom septembra. Dotle, evo šta će se nalaziti u opservatoriji:\nMontaža je GEMINI G53F\nMoravian G2-4000 Color\nOptika Ritchey-Chrétien10' s fokuserom Moonlite2,5" DC s ručnim kontrolerom/komandom i kontrolom fokusiranja preko PC-a\nFotografije Zlatka Orbanića


Porodicama uručeni ključevi novih kuća (Foto MZZP)\nKuće su izgrađene za dve porodice u opštini Obilić i pet u opštini Gračanica, čiji korisnici navode da nove kuće za njih znače sigurnost.\n„Bračnom paru Đorđević sa malim detetom pružena je šansa da po povratku na Kosovo gradi sigurniju budućnost. Neki od njih su godinama unazad živeli u starim i oronulim kućama, sa više članova u samo jednoj prostoriji“, navodi se u saopštenju ministarstva.\nNapominje se da će porodice kojima su izgrađene kuće dobiti i podsticajna sredstva u cilju samozapošljavanja i ostvarivanja sopstvenih prihoda za život.\n”Svaka uspešno završena priča je dopunski motiv za mene lično i za instituciju koju vodim da se snažnije borimo da ovako zadovoljnih porodica bude što više. Na tom zadatku imamo ogromnu podršku Kancelarije Evropske unije na Kosovu i na tome sam im veoma zahvalan”, naveo je ministar Dalibor Jevtić.\n20.10.2021 "Nedopustivo je da se Srbima na Kosovu sudi bez čvrstih dokaza" (335)\n21.10.2021 Pljačke u Gračanici: Lopovi ulaze u kuće dok su domaćini u kućama (258)


Košarkašima Partizana zabranjen ulazak na Kosovo | ASinfo Portal\nKošarkašima beogradskog Partizana, koji su planirali da odigraju prijateljsku utakmicu sa Košarkaškim klubom Trepča iz Kosovske Mitrovice, danas je zabranjen ulazak na Kosovo i Metohiju i oni će se vratiti kući, potvrdjeno je agenciji Beta. Kako prenose mediji, KK Partizan je jutros zaustavljen na administrativnom prelazu Jarinje.\n“Mi smo imali želju da danas odemo u Kosovsku Mitrovicu, da se vidimo s našim ljudima, našim navijačima… Željno su čekali da se pojavimo u Kosovskoj Mitrovici… Zabranili su nam prolaz. Policajac koji je šef smene je rekao da mu je stigla zabrana iz Prištine da ne može da nas pusti i da je njegov ministar u Prištini a ne u Beogradu”, rekao je on.\n“Jako mi je žao što se ovo dogodilo, ne želim da igrače izlažem riziku, da pokušavamo na neki drugi način da prodjemo, vraćamo se za Beograd”, rekao je on.\nKobi veruje u LeBrona i “crnog Gandalfa”, Lejkersi će se “smejati navijačima Voriorsa”!\nDjilas: Nisam čovek koji bi kupovao stranku


SAD će donirati još 500 miliona doza Fajzera zemljama u razvoju | Novosadski informativni portal 021\n17:12 > 17:14\nAmerički predsednik Džozef Bajden će to zvanično saopštiti na video samitu o kovidu 19, na marginama Generalne skupštine UN, naveli su američki zvaničnici.\nSa ovim dodatnim dozama vakcina SAD će ukupno donirati više od milijardu doza, prenosi BBC.\nStručnjaci kažu da je neophodno oko 11 milijardi doza da bi se vakcinisalo najmanje 70 odsto svetske populacije.\nSvetska zdravstvena organizacija je postavila kao minimalni cilj da se 40 odsto stanovnika u svakoj zemlji vakciniše do kraja 2021. godine. Međutim, kako ocenjuje BBC, to će, najverovatnije, biti nemoguće dostići.\nDok je u mnogim bogatim zemljama do sada najmanje jednu dozu dobilo više od polovine populacije, samo dva odsto ljudi u siromašnim zemljama su primili prvu dozu, prema podacima sa Oksfordskog univerziteta.


Pavle Bašić 帕夫莱·巴希奇 Utaja poreza porodice Tramp: simptom postojanja jednog većeg problema\nUtaja poreza porodice Tramp: simptom postojanja jednog većeg problema\nAmerički predsednik, koji neumorno govori da je njegova zemlja „zakinuta“ i „oštećena“ postojećim međunarodnim trgovinskim dogovorima, pre svega onim dilovima koji se tiču američko-kineske trgovine ima, najblaže rečeno, prilično čudan stav kada se radi o namirivanju sopstvenih obaveza koje ima prema zemlji na čijem je čelu.\nAmerički nedeljnik Tajms tvrdi da Tramp ne samo što je u utaji poreza dobio podršku od strane svoje porodice, već je primio i ogromno bogatstvo – dok su neki od tih porodičnih planova su bili “totalna prevara”.\nRevnosni finansijski i istraživački novinari koji su pre nekoliko decenija pokrivali Donalda Trampa odbacili su njegovu tvrdnju da je postao milijarder „zahvaljujući svojim urođenim sposobnostima“, nazivajući ovaj njegov stav „sebičnim medijskim splačinama koje imaju u vidu jedino sopstvenu dobrobit i interese, a zanemarujući sve ostale“. Poznato je da je pokojni Trampov otac, Fred Tramp, bio jedan od najvećih vlasnika nekretnina u Njujorku i da je pomagao u finansiranju nekih od ranih ugovora o nekretninama svog drugog sina, kasnije ga povremeno izvlačeći iz dugova. Tu je i jedna dosad mnogo puta ispričana priča: početkom devetnaestog veka kada se Tramp Castle, jedan od Trampovih kasina u Atlantik sitiju, mučio pri otplati kamata na svoj dug, stariji Tramp poslao je svog advokata da kupi kockarske žetone u vrednosti od gotovo 3,5 miliona dolara, čime je kasino produžio prikriveni kredit.\nMeđutim, nijedna od ovih preliminarnih informacija ne može uticati na monumentalnu istragu o finansijama porodice Tramp koju je Times objavio u utorak 2. oktobra. Na više od trinaest hiljada reči, ovaj Tajmsov članak otkriva da Tramp od svoje porodice ne samo što je dobijao konstantnu podršku već i – ogromno bogatstvo kojem je “danas ekvivalent od najmanje 413 miliona dolara poteklih od carstva njegovog oca, počev još od najmanjih nogu, a nastavljajući sve do danas. “\nTramp je tvrdio da mu je otac, koji je umro 1999. godine, pomogao samo jednom, prolongirajući kredit od milion dolara. U Tajmsovom članku stoji i da je Tramp senior produžio kredit i kreditne linije svog sina u vrednosti od “najmanje 60,7 miliona dolara ili 140 miliona dolara u današnjim dolarima.” Tramp je postepeno primio i „ostatak“ od 413 miliona dolara u vidu plata, profita, poklona i zaostavštine. “Još kao trogodišnjak, gospodinTramp počeo je da od svog oca prima po 200.000 dolara godišnje u današnjim dolarima”, kaže ova priča. “Do svoje osme godine, on je već bio milioner… Ubrzo nakon što je Tramp završio fakultet, počeo je da od svog oca prima po milion dolara godišnje“. Novac se tokom godina uvećavao, na više od pet miliona dolara godišnje u 40-im i 50-im godinama. “Tramp je kada su on i njegova braća i sestre 2004. prodali preostala porodična preduzeća, dobio 177,3 miliona dolara.\nOva otkrića trebalo bi da počivaju na ostacima onoga što je preostalo od mita o Donaldu Trampu kao oličenju likova iz romana američkog pisca Horasija Aldžera (Horatio Alger), čija su omiljena tema bila deca potekla u siromaštvu koja su, sopstvenim znojem i trudom, postala imućna. Tajmsov članak se, međutim, nije tu zaustavio. U njemu se tvrdi da je “puno ovog (nasledstvom stečenog) novca otišlo u ruke baš gospodina Donalda Trampa jer je svojim roditeljima pomagao da izbegnu poreze”, a posebno porez na imovinu. “On i njegova braća i sestre postavili su lažnu korporaciju, kako bi se prikrili milioni dolara u poklonima svojih roditelja…“, stoji u ovom Tajmsovom članku.\nČinenice ukazuju na to da je Tramp pomogao svom ocu da, mimo pravila i na neregularan način, umanji porez u vrednosti od preko milion dolara. On je, takođe, pomogao pri formulisanju strategije kojom bi se umanjila vrednost nekretnina merena stotinama miliona dolara u poreskim olakšicama, što je uveliko smanjilo poreske obaveze ove porodice, naročito u trenutku kada je ta imovina preneta na njega i njegovu braću i sestre. “Mnoge bogate porodice nadugačko i naširoko „razbacuju“ svoj kapital na brojne pripadnike familije, čak i one podosta daleke rođake, ne bi li na taj način smanjile poreska opterećenja na svoje nekretnine i imovinu. U Tajmsovom članku se, međutim, tvrdi da su neke od ovih „poreskih šema“ kojima se služila porodica Tramp bile “primeri čiste i potpune prevare”.\nU jednom slučaju, Trampovi su tvrdili da je grupa objekata u njihovom posedu imala vrednost od 90,4 miliona dolara u momentu kada su ih prebacivali na finansijsku kooperativu (co-op, u Americi: finansijska institucija u kojoj imovinom upravljaju članovi kooperative), ali da je na jednoj od poreskih prijava Freda Trampa ta imovina vredela gotovo sedam puta manje, to jest samo 13,2 miliona dolara – i to na poreskoj prijavi koju je uz Freda potpisao i Donald. Još jednom prilikom se desilo nešto veoma slično, naime, Tramp i njegova braća i sestre procenili su svoju zgradu u Kvinsu (koju su prethodno takođe prebacili u finansijsku kooperativu) na 17,1 miliona dolara, da bi potom u poreskoj prijavi naveli da je njena vrednost gotovo šest puta manja, odnosno, po poreskoj prijavi, samo 2,9 miliona dolara.\nKao odgovor na Tajmsova pitanja postavljena u ovom članku, Trampov advokat Čarls Harder dao je za medije izjavu u kojoj se kaže da su “Tajmsovi navodi o prevari i poreskoj utaji stoprocentna laž i teška kleveta. Nije bilo nikakve prevare ili utaje poreza od strane bilo koga (iz porodice Tramp).” Ali, umesto da osporava detalje o različitim šemama koje je Tajms opisao u svojoj priči, Harder je pokušao da svog klijenta distancira od njih. “Predsednik Tramp praktično nije imao nikakvog učešća u ovim stvarima”, izjavio je Harder. “Poslove su vodili drugi članovi porodice Tramp od kojih niko nije stručnjak za poreze, pa su se stoga u potpunosti oslanjali na… licencirane profesionalce kako bi osigurali puno poštovanje i zakona.”\nMožda nije iznenađujuće to što Harder nije osporio pojedinosti navedene u priči objavljenoj u Tajmsu. Uz pročešljavanje bezbrojnih javnih podnesaka i sudskih dokumenata, novinari Tajmsa prikupili su i “desetine hiljada stranica poverljivih podataka – bankovnih izjava, finansijskih revizija, izvoda iz računovodstvenih knjiga, izveštaja o isplati gotovine, faktura i poništenih čekova”, navodi se u članku. “Ono što je najznačajnije je to da dokumenti uključuju više od 200 poreskih prijava Freda Trampa, njegovih kompanija i različitih partnera i trastova poslovno vezanih za familiju Tramp.”\nU budućnosti će se neizbežno špekulisati o tome kako je Tajms dobio ova dokumenta i papire, kao i da li im je pomogao neko ko je povezan sa Trampovima. Priča se odnosi na izjave Freda Trampa, uzete u porodičnom sporu oko Fredovog testamenta, spora koji je na kraju rešen. Takođe se pominje i “Džon Volter (John Valter), omiljeni Fredov nećak… koji je umro u januaru”, a koji je” bio nezvanični čuvar ličnih i poslovnih finansijskih papira Freda Trampa, koje je čuvao u svom podrumu pretrpanom kutijama starih Trampovih finansijskih zapisa, beležaka i evidencije”.\nBez obzira na to gde je, odakle i od koga Tajms dobio informacije za ovu svoju ekskluzivu, članak sadrži nove informacije o predsedniku, od kojih većina potvrđuje ono što već znamo ili smo već podozrevali. On je sramotni prevarant (flim-flam) koji se praktično ne obazire na istinu ili „čudnu i staromodnu“ ideju da bogati ljudi poput njega imaju građansku dužnost, naime – da plaćaju svoje poreze. I madaTramp još uvek nije obelodanio svoje poreske prijave, prethodno izloženi dokazi pokazali su da 1978, 1979, 1992 i 1994. godine nije platio nikakve poreze na dohodak.\nTajmsova priča iz 2016. godine osvetljava i momenat kada je početkom 90-tih Donald Tramp imao ogroman poreski gubitak – više od devetsto miliona dolara – što je u velikoj meri smanjio „peglanjem“ svojih poreskih obaveza u narednim godinama. “Uz svoju oštroumnost i umeće poslovanja, uspeo sam da iskoristim i poreske zakone ove zemlje kako bih se izdigao iz rasula u kojem se nalazio (moj) posao s nekretninama”, rekao je Tramp tokom predizborne kampanje 2016. godine. “Malo je onih koji su mogli da učine ono što sam ja tada učinio.”\nŠta bi, u ovom konkretnom slučaju, valjalo činiti? U Tajmsovom članku istaknuto je kako je “malo verovatno da će gospodin Tramp biti osetljiv i ranjiv na potencijalno krivično gonjenje jer je svojim roditeljima pomagao da izbegavaju plaćanje poreza, a i zato što su se ova dela događala previše davno, pa je ovaj slučaj već u samom startu zastareo.” Nadalje, utaja poreza pokrenula je sumnje u vrednost zgrada i objekata Freda Trampa u vreme prenosa vlasništva s njega na svoju decu, što je njegove naslednike navelo da plaćaju više nego skromne poreze. Ali, čak i u tom slučaju, koji je na ivici legalnog, članovi ove porodice platili su “stotine miliona dolara manje nego što bi platili na osnovu tržišne vrednosti imperije”, navodi se u članku.\nOvo iskustvo ukazuje na neprekinuti niz skandala koji se nižu daleko iza familije Tramp. “Ključni fakat iz članka Njujork tajmsa… jeste to da bogati i moćni poštuju drugačiji skup pravila nego svi ostali “, izjavio je Alan Esig, izvršni direktor Instituta za oporezivanje i ekonomsku politiku, nepartijsku istraživačku grupu. “Ne samo što poreski sistem omogućava bogatima da iskoriste prednosti zakonskih praznina, već im omogućava da zamagle liniju između legalne „eskivaže“ i ilegalne poreske utaje, i to sa malo posledica po njih… Moramo reformisati poreski sistem kako bismo zatvorili rupe koje bogati iskorišćavaju kako bi izbegli poreze… time bismo značajno povećali sredstva koju idu Američkoj poreskoj službi (IRS), čime bismo osigurali da se zakoni koje imamo odlučno i efikasno sprovode.”\nAli, naravno da Trampova administracija i Republikanska stranka intenzivno ignorišu ovaj Esigov savet. Republikanski zakon o reformi poreza koji je prošao kroz Senat krajem prošle godine nije praktično nimalo sprečio bogate u njihovom izbegavanju poreza na imovinu i druge takse. U reakciji na smanjenje budžeta koje je uspostavio Kongres pod kontrolom Republikanaca, američka poreska služba smanjila je svoje osoblje za primenu poreskih regulativa i to za oko trećinu, smanjivši na taj način i broj slučajeva na kojima radi – i to za oko četvrtinu. “Usled smanjenja budžeta, dolazi do osipanja i iscrpljivanja osoblja kao i njihovog pomaka u fokusu, što je dovelo do urušavanja posvećenosti koju poreski službenici treba da imaju u prevenciji poreskih prevara”, izjavio je Čak Pajn za američki neprofitni medij “ProPublica”, koji je donedavno bio poreski konsultant i viši službenik za istragu krivičnih dela u I.R.S.-u “Verujem da ima na hiljade onih koji, iako imaju poreske obaveze u SAD, ne poštuju poreske zakone ove zemlje…”\n…Jer, svi oni vode se primerom sa samog vrha zemlje – primerom Donalda Trampa.\nJohn Cassidy, New Yorker 3okt 2018\n← Održan novi panel iz serije „Velike žene malog biznisa“\nAmerička industrija: krah posleratnog modela i novi početak →


PROJEKTI Saradnja i povezivanje s dijasporom\nTako je Općina Jajce, u saradnji s dijasporom i privatnim sektorom kroz direktnu grant podršku, uspostavila projekt „e-matičar“. Radi se p administrativnim uslugama za elektronsko izdavanje ličnih dokumenata na zahtjev osoba iz dijaspore.\nTokom sastanka, predstavnici općinske administracije iznijeli su konkretne prijedloge za uspostavljanje „servisa 48h“ kao jednu od javnih usluga za dvosmjernu komunikaciju s građanima i građankama Jajca u inozemstvu. Ovaj servis uskoro bi trebao biti uspostavljen.\nOrganizacijom biznis foruma za dijasporu te rekonstrukcijom objekta u vlasništvu Općine za potrebe korištenja u poslovne svrhe kompanijama iz dijaspore okupljen je 51 učesnik iz dijaspore i lokalne zajednice s ciljem iniciranja međusobne poslovne saradnje.\nslugu „e-matičar“ u posljednjih 12 mjeseci koristila je 91 osoba


Čemu ljudska prava, iz perspektive važećeg i budućeg ustavnopravnog sistema Srbije\nHome / VESTI / POLICY BRIEFS / Čemu ljudska prava, iz perspektive važećeg i budućeg ustavnopravnog sistema Srbije\nViše od polovine teksta Ustava iz 2006. posvećeno je temi ljudskih prava. Idealno, unošenjem garancija ljudskih prava u najviši pravni akt političke zajednice afirmiše se princip ustavne demokratije, odnosno neposredno izražava stav da se uređenje odnosa u zajednici rukovodi načelom jednake slobode svakog njenog člana.\nPravno-politička zajednica nastaje i postoji na temelju zajedničkog i uzajamnog priznavanja članova zajednice kao međusobno jednakih u pravima i slobodama. Osnovni oblik akta priznanja upisan je u ustavni dokument zbog toga što se pomoću ovog dokumenta politička zajednica pravno konstituiše.\nU tom smislu, u ustav se unosi niz pravnih pravila koja sadrže jemstva prava i sloboda članova zajednice. Uz njih, u ovaj tekst upisuju se i odredbe o organizaciji javne vlasti, odnosno organima koji imaju obavezu da obezbede poštovanje i zaštitu ljudskih prava.\nSuprotno tome, potraga za alternativnim modelima državnog uređenja vezuje se za primenu čitavog niza ekskluzivnih principa koji nužno pravno reflektuju odnos dominacije između članova političke zajednice, koji odnos se pak utemeljuje u volji vladaoca ili metafizički uslovljenoj božijoj volji, prirodnom pravu i sl. Na taj način se konstituiše politička zajednica u kojoj su pojedini njeni članovi slobodniji od drugih.\nTako, pripadnost povlašćenim kategorijama obezbeđuje “višak slobode” onima koji dele isto etničko poreklo, nacionalnost, jezik, boju kože, socijalni i ekonomski položaj, članstvo u političkoj stranci ili verskoj organizaciji, zdravstveno stanje, pol, seksualnu opredeljenost, uzrast, odnosno starosnu dob i drugima. Ostalima, onima koji ne pripadaju povlašćenim kategorijama, sleduje “manjak slobode”.\nOva dva osnovna tipa uređenja političke zajednice u današnje vreme realno koegzistiraju. U jednom broju država sistem ustavne demokratije uspešno je razvijen ili se razvija. U drugima i dalje dominira sistem koji ne obezbeđuje jednaku slobodu članovima zajednice... preuzmite ceo tekst\nRad je nastao u okviru projekta "Iščekujući novi Ustav".\nAndrej Bojić - Da li je Srbiji potreban novi Ustav? Stav političke elite u Srbiji


Protokol o saradnji - Blic Online\nUskoro saradnja Beograda i Johanesburga\nGradski menadžer Goran Vesić primio je danas u Starom dvoru delegaciju Grada Johanesburga koju predvodi gradski menadžer Gerald Dumas, a kako je rečeno tema sastanka bila je buduća saradnja dva grada u više oblasti.\nPotpisan Protokol o saradnji na unapređenju saobraćaja\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali i v.d. direktora Agencije za bezbednost saobraćaja Jasmina Milošević, potpisali su Protokol o saradnji na unapređenju saobraćaja u Beogradu, danas u Starom dvoru.\nProtokol o saradnji u zaštiti konkurencije\nPredstavnici nadležnih organa za zaštitu konkurencije iz Crne Gore, Srbije i Hrvatske potpisali su danas protokol o saradnji u postupcima zaštite konkurencije što je, kako je poručeno, prvi korak ka čvršćoj saradnji u narednim godinama.\nPotpisan protokol o obnovi fasade "Kuće pukovnika Elezovića"\nGrad Beograd i banka Poštanska štedionica a .d. potpisali su danas Protokol o saradnji koji će omogućiti finansiranje rekonstrukcije fasade "Kuće pukovnika Elezovića" u Njegoševoj 20.\nProtokol o saradnji odbora za evrointegracije parlamenata Srbije i RS\nOdbori za evropske intergracije skuština Srbije i Republike Srpske potpisali su danas u Beogradu protokol o jačanju saradnje u procesu evropskih integracija.\nVatikan i Narodna biblioteka Srbije potpisali protokol o saradnji\nGlavni arhivar i bibliotekar Vatikana Žan-Luj Bruges i upravnica Narodne bilioteke Srbije Svetlana Jančić potpisali su danas protokol o saradnji nacionalne biblioteke i Apostolske biblioteke Vatikana.\nGlavni arhivar vatikanske biblioteke u poseti Narodnoj biblioteci\nNadbiskup Žan-Luj Brižes, glavni arhivar i bibliotekar Svete rimske crkve, posetiće Narodnu biblioteku Srbije u ponedeljak, 8. septembra, najavljeno je iz te institucije.\nBoris Ranković potpisao Protokol o saradnji sa Nacionalnom organizacijom osoba sa invaliditetom\nKandidat Nove demokratske stranke - Zeleni za gradonačelnika Beograda, Boris Ranković potpisao je Protokol o saradnji sa Nacionalnom organizacijom osoba sa invaliditetom Srbije (NOOIS).\nAntić: Da osobe sa invaliditetom žive bolje\nKandidat koalicije SPS-PUPS-JS za gradonačelnika Beograda Aleksandar Antić potpisao je danas protokol o saradnji sa koordinatorom organizacija osoba sa invaliditetom grada Beograda, koje okupljaju više od 25.000 osoba, Dušanom Trajanovićem.\nPotpisan Protokol o saradnji na korišćenju obnovljivih izvora energije\nPokrajinski sekretarijat za energetiku i mineralne sirovine potpisao je danas sa Svetskom asocijacijom za bioenergiju Protokol o saradnji na korišćenju obnovljivih izvora energije u Vojvodini.\nApsolventi prava na praksi u Agenciji za restituciju\nApsolventi beogradskog Pravnog fakulteta će obavljati praksu i sticati poslovno iskustvo u Agenciji za restituciju. Čelnici ove dve ustanove danas su potpisali protokol o saradnji.\nProduženi vikend u Beogradu od 175 do 245 evra\nTuristi iz inostranstva će, zahvaljujući protokolu o “Siti brejk” paketu koji su danas u Skupštini Grada potpisali TOB, JAT, i aerodrom “Nikola Tesla”, ubuduće moći da provedu produženi vikend u Beogradu za od 175 do 245 evra.\nPusić - Grubješić: Obnavljanje protokola o saradnji ka EU\nPotpredsednica Vlade Srbije za evropske integracije Suzana Grubješić i ministarka spoljnih poslova Hrvatske Vesna Pusić najavile su danas da će krajem novembra u Zagrebu potpisati protokol o nastavku saradnje dve zemlje u oblasti evrointegracija i nekim drugim oblastima, s obzirom na dosadašnju saradnju, koja je, po rečima Grubješić, donela odlične rezultate\nSPC i Narodna biblioteka potpisuju protokol o saradnji\nSrpska pravoslavna crkva (SPC) i Narodna biblioteka Srbije (NBS) potpisaće danas, posle skoro 40 godina, dokument kojim će biti definisani oblici saradnje, što će omogućiti da nacionalna biblioteka sveobuhvatno brine o knjižnom fondu SPC u zemlji i rasejanju.\nBiH otkazala potpisivanje protokola o saradnji sa Srbijom\nSarajevo - Ministarstvo pravde Bosne i Hercegovine otkazalo je saglasnost za potpisivanje Protokola o saradnji sa Srbijom u progonu osumnjičenih za ratne zločine, zločine protiv čovečnosti i zločin genocida.\nCvetković: Srbija za jačanje saradnje sa Azerbejdžanom\nSrbija ima dobre i prijateljske odnose sa Azerbejdžanom, izjavio je danas predsednik Vlade Srbije Mirko Cvetković u današnjem razgovoru sa ministrom za ekonomski razvoj Azerbejdžana Šahinom Mustafajevom koji je pozvao srpske privrednike da investiraju u tu zemlju.\nZajednički sajmovi zapošljavanja Srbije i Mađarske\nPredstavnici nacionalnih službi za zapošljavanje Srbije i Madjarske potpisali su danas protokol o saradnji izmedju te dve institucije, kojim će Srbija na raspolaganju imati bogato iskustvo u izradi i realizaciji projekata, ali i razmeni iskustava u politici zapošljavanja i sprovodjenju aktivnih mera za zapošljavanje.\nTuristička organizacija Srbije i aerodrom "Nikola Tesla" potpisali sporazum o saradnji\nDirektorka Turističke organizacije Srbije Gordana Plamenac i direktor aerodroma „Nikola Tesla“ Velimir Radosavljević potpisali su protokol o saradnji po kome će zajedničkim aktivnostima promovisati turističku ponudu Srbije, ali i niskobudžetne avio kompanijama u našoj zemlji.


> Knjige za decu>ENCIKLOPEDIJA ŽIVOG SVETA\nKnjiga o svim oblicima života na našoj planeti\nPrevod sa engleskog: Artea Panajotović\nObim: 512 strana\nIlustrovano u punom koloru\nmat kunsdruk, tvrdi povez, šiveno\nPOPUST 20% ZA GOTOVINSKO PLAĆANJE.\nU ovoj vrednoj knjizi, bogato opremljenoj slikama i ilustracijama, tabelama, zanimljivim činjenicama i neverovatnim podacima, pronaći ćete sve što želite da znate o svim oblicima života na Zemlji – od najprostijih praistorijskih bića, preko biljaka, raznih životinja i ptica, do kompleksnog ljudskog tela. Ovaj sveobuhvatni vodič kroz živi svet pružiće vam obilje začuđujućih podataka, detaljnih i jasnih objašnjenja o bićima koja nastanjuju našu planetu.\nKnjiga će vas povesti i na uzbudljivo putovanje u prošlost i upoznati vas sa precima današnjih biljaka i životinja, njihovim razvojem, prilagođavanjem i izumiranjem.\nKnjiga vam otvara tajnovit svet mračnih morskih dubina, upoznaje vas sa životom na zemlji i pod zemljom, a vodi vas i na let u velike visine.\nSaznaćete sve o delovima biljaka, građi tela insekata, ptica i životinja, o njihovim navikama i potrebama, ishrani i načinu života. Upoznaćete se sa delovima ljudskog tela, funkcijama organa i celog organizma.\nAko želite da saznate sve o džinovskim, zastrašujućim dinosaurusima, kako su se hranili i kako su brinuli o svojim mladima i šta je bilo posle njihovog izumiranja, ako vas interesuje kada su i kako zagospodarili prvi sisari, ako se pitate kako bubašvaba preživi po tri meseca bez hrane, ako želite da se upoznate sa zmijama koje lete ili sa crvima koji rastu i do 40 metara dužine, ako hoćete da saznate odakle potiče reč "mišić" i još mnogo drugih zadivljujućih podataka – ovo je prava knjiga za vas.\nKnjiga sadrži osam velikih poglavlja:\n1. Živi svet u praistoriji\n3. Živi svet u vodi\n4. Insekti i drugi beskičmenjaci\n5. Gmizavci i vodozemci\n8. Ljudsko telo


Radio Sto Plus - Rijaset IZS: "Zukorlić je žrtva svoje pameti"\nHomeTemplate articles »Typography »Error page »Offline page »Messages »Chrome frameJoomla pages I »Contact categories »Contacts in Category »Single Contact »Weblink single category »Web Link Categories Link »Featured contactsJoomla Pages II »News feeds categories list »News feeds in a category »User login »User registration »User profile »User remind »Password resetJoomla pages III »Archieved Articles »Single Article »Categories List »Blog Layout »Category List »Featured Articles Rijaset IZS: "Zukorlić je žrtva svoje pameti"\tponedeljak, 28 februar 2011 14:29\tveličina teksta\nZukorlić je "žrtva svoje pameti", rekao je generalni sekretar Rijaseta Islamske zajednice Srbije Eldin Ašćerić u Kažiprstu B92.\nOn je dodao da ljudi koji upotrebljavaju govor mržnje "nisu izašli iz šablona 90-ih godina" i ukazao na slučajeve vandalizma u pojedinim gradovima.\nAšćerić je rekao da država i društvo moraju da nađu način da prestane takva retorika, ocenivši da su mnogi muslimani u Srbiji, pripadnici Islamske zajednice meta Zukorlićevih medija u Novom Pazaru, u kojima se vređaju.\nOn je rekao da se neslaganje i potrebe mogu saopštiti na normalan način bez zapaljive retorike, uvreda i pothranjivanja fobije, navodeći da sada postoji islamofobija, ali da ogroman broj ljudi u Šapcu nije islamofobičan. Generalni sekretar Rijaseta Islamske zajednice Srbije Eldin Ašerlić je izjavio da javni govor mržnje pothranjuje vandalizam i da izjave glavnog muftije Islamske zajednice u Srbiji Muamera Zukorlića "opravdavaju pogrešnu interpretaciju islama u glavama ljudi koji su islamofobični da je nasilna, militantna i teroristička religija". On je naveo da ne može da se distancira od Zukorlića kao muslimana, nego samo od koncepta nacionalne verske zajednice, jer postoji problem dualiteta u islamskoj verskoj zajednici u Srbiji, koja bi trebalo da bude anacionalna. Ašćerić smatra da je potrebno razgraničiti "nacionalnu i versku priču", formirati nacionalni savet, a da je za Islamsku zajednicu rešenje da bude na putu verske misije i da je potreban dijalog. On je rekao da je sa Zukorlićem razgovarao poslednji put 2006. godine i izrazio spremnost za razgovor, ali da to Zukorlić ne želi, zbog čega država mora da nađe način da privoli obe zajednice da razgovaraju, jer se mora prevazići podela. Pročitano 696\nPosetioci po zastavama FK Novi Pazar bolji i od Berana »


BANJA LUKA, Standardi korporativnog upravljanja u BiH se ne primjenjuje u dovoljnoj mjeri, a razlog je I što smo izašli iz jednog sistema koji se zasnivao na radničkom samoupravljanju, ali gdje je bila kontrola poslovanja od strane državnih institucija, rekao je danas direktor Banjalučke berze Milan Božić.\nBožić je u izjavi novinarima u pauzi seminara na temu “Korporativno upravljanje” koji se održava u Banjoj Luci, istakao da se i ovakvim seminarima želi ukazati kompanijama na prednosti korporativnog upravljanja i za ekonomska kretanja na berzi.\n“Izašlo smo iz jednog takvog sistema u akcionarsko društvo pri čemu još uvijek nismo identifikovali odgovornosti menadžmenta prema vlasnicima”, kazao je Božić, ukazavši da je problem i to što još uvijek nije razvijen sistem kontrole poslovanja kompanija i revizije njihovog rada.\nPostoji veći broj faktora koji utiču na činjenicu da korporativno upravljanje na prostoru BiH nije dovoljno razvijeno, zbog čega je prvenstveno neophodno nastaviti edukaciju u kompanijama kako bi se ukazalo na važnost takvog vida upravljanja, ocijenio je Almir Mirica, izvršni direktor Sarajevske berze za sektor trgovine i razvoja.\nJedan od tih faktora je i proces tranzicije, koji na našem prostoru nije dovršen, a u činjenica je i da u BiH ne postoji tradicija korporativnog upravljanja kompanijama, kazao je.\n“Mi smo veliki dio razvoja preskočili i krenuli odmah sa tržišnom ekonomijom, bez potrebnog procesa prilagođavanja. Mentalitet menadžmenta je najzaslužniji faktor da je nivo korporativnog upravljanja još uvijek nizak”, kazao je Mirica.\nIstičići da je BiH na niskom nivou u regiji kada je u pitanju korporativno upravljanje, Mirica je ukazao i na razliku u primjeni korporativnog upravljanja kada su u pitanju zemlje\nregije i razvijenog svijeta.\nKorporativno upravljanje predstavlja novi koncept poslovanja i zbog toga zahtijeva postojanje zakonske regulative koja će postaviti određene standarde u pitanju transparentnosti, dostupnosti pouzdanih i relevantnih informacija i pokazatelja sa tržišta kapitala, izgraditi povjerenje u tržište kapitala i spriječiti zloupotrebu prava akcionara.\nO ovoj temi govorili su, između ostalih, Sanjin Arifagić ispred Međunarodne finansijske korporacije – IFC, te Leonardo F. Peklar, predsjednik Upravnog odbora “Sociusa” Slovenija, koji je istaknuo da ukoliko se prihvataju pravila korporativnog poslovanja otvaraju se mogućnosti za veći dolazak investitora što je važno za akcionare, menadžere i zaposlene, kao i tržište.\nPeklar je kazao da je korporativno upravljanje u firmama važno i za razvoj države kojoj će uspješne firme plaćati poreze pri čemu se razvija i sama zemlja.\nSeminar je namijenjen generalnim direktorima, finansijskim direktorima, pravnicima akcionarskih društava, članovima nadzornih i upravnih odbora akcionarskih društava u BiH, predstavnicima zakonodavne i izvršne vlasti, predstavnicima institucija tržišta kapitala, međunarodnih organizacija, predstavnicima medijskih kuća i svima koji žele unaprijediti svoje poslovanje.\nOrganizatori seminara su Centar za poslovnu edukaciju i preduzetništvo “Proeduca” iz BiH i slovenski “Socius”.\nKomentari na članak: Seminar: Dobro korporativno upravljanje osnov poslovnog uspjeha\n29.01.2008 u 23:02\nKonstatacije u članku su potpuno utemeljene.Ko prvi shvati značaj korporativnog upravljanja prvi će izaći na zelenu granu.Pored edukacije menadžmenta treba edukovati i akcionare, prije svega u smislu njihovih prava,i posebno, zakonskom regulativom zaštititi manjinske akcionare.\nMenadžeri misle da sve znaju,i rezultat je propadanje firmi bez posledica za njih.Neznanje i niski moral menadžmenta jednako je propast i firme i akcionarskog kapitala.


Alžirsko proleće: Ustanak protiv „fantomskog vođe“, pacovi napuštaju brod - 16.03.2019, Sputnik Srbija\nAlžirski predsednik Abdelaziz Buteflika odlučio je da se ne kandiduje za peti predsednički mandat pod pritiskom demonstranata, ali i, po svemu sudeći, pod... 16.03.2019, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, alžir, marko gagić, abdelaziz buteflika, gaid salah, fransis žil, situacija u alžiru\nPosle dve decenije vladavine, alžirski predsednik Abdelaziz Buteflika odlučio je da odustane od kandidature za peti predsednički mandat. Teško bolestan (2013. doživeo je moždani udar), Buteflika se u javnosti pojavljivao retko, a poslednje obraćanje javnosti imao je još pre pet godina. Zbog toga je prozvan „fantomskim predsednikom“.\nUprkos svemu tome, Buteflika je najpre odlučio da se kandiduje i na izborima ove godine, koje je zakazao za 18. april, što je uzrokovalo da građani Alžira izađu na mirne proteste. Posle tri nedelje najmasovnijih protesta u istoriji Alžira, Buteflika je odlučio ne samo da odustane od kandidature, već i da odloži izbore i da zakaže konferenciju o budućnosti zemlje.\nKombinacija bolesti i političkog pritiska učinila je da Buteflika odustane od kandidature, kaže Marko Gagić iz beogradskog Instituta za međunarodnu politiku i privredu.\n„Takođe, moguće je, s obzirom da su izbori odloženi, da se radi o Buteflikinom političkom manevru. Pitanje je koliko je i da li će istrajati da održi reč. Možda se neće kandidovati, ali s obzirom da izbora neće biti onda kada su bili zakazani, to ostavlja prostor za razvoj situacije na različite načine“.\nButeflika se, izgleda, suočio ne samo sa pritiskom građana koji protestuju, već i sa pritiskom unutar vladajuće elite.\nJedna od naznaka za tako nešto može da bude i govor načelnika Generalštaba alžirske armije generala Gaida Salaha, koji je, obraćajući se načelnicima alžirskih vojnih škola u nedelju, dan pre nego što je Buteflika obznanio da odustaje od kandidature, naglasio da vojska deli „iste vrednosti i principe“ sa građanima.\nNešto ranije Salah je drugačije istupao, pa je proteste nazvao „sumnjivim pozivima za navodnu demokratiju“, koji „Alžirce guraju u nepoznato“.\nPreokret kod generala Salaha znak je da Buteflika sadašnje proteste neće preživeti kao što je preživeo prethodne, ocenjuju inostrani mediji. Masovni protesti nisu bili uobičajeni u Alžiru, u kome je od sticanja nezavisnosti od Francuske 1962. na vlasti Nacionalni oslobodilački front.\nZa vreme demonstracija poznatih kao „Crni oktobar“ 1988, ubijeno je više od 500 ljudi; nakon toga usledio je vojni udar iz 1992. i građanski rat. Protesti berberskog naroda Kabile iz 2001. („Crno proleće“) takođe su ugušeni u krvi — ubijeno je blizu 200 ljudi, a protesti iz 2011. (Arapsko proleće) i iz 2015. (protiv eksploatacije gasa iz škriljaca) ugašeni su istom brzinom kojom su se i rasplamsali. Arapsko proleće, prema tumačenjima, u Alžiru nije uspelo zbog još uvek otvorenih rana iz građanskog rata devedesetih.\nUpravo zbog uloge u okončanju krvavog građanskog rata, Buteflika je zaradio poštovanje mnogih svojih sunarodnika. Kada je vojska 1992. izvršila državni udar protiv islamskih fundamentalista koji su pobedili na izborima, počeo je građanski rat koji je odneo između 150.000 i 200.000 žrtava. Buteflikin plan za pomirenje ponovo je ujedinio naciju.\nMeđutim, vreme se promenilo i politička stabilnost očigledno više nema prioritet nad građanskim slobodama u očima mnogih Alžiraca. Grupe za zaštitu ljudskih prava optužuju Butefliku za autoritarnu vladavinu, onemogućavanje radnika da formiraju nezavisne sindikate, brutalne mere protiv mirnih protesta, zakone koji ograničavaju slobodno izražavanje, uključujući i zatvorske kazne za širenje informacija koje mogu da štete „nacionalnom interesu“ ili su uvredljive za vojsku ili policiju.\nUz to, ekonomska kriza proizašla iz naglog pada cena nafte, potkopala je Buteflikine napore da održi političku stabilnost u zemlji. Stopa nezaposlenosti je oko 12 odsto, a stopa nezaposlenosti mladih je oko 29 odsto.\nFransis Žil, istraživač u Centru za međunarodne odnose u Barseloni i stručnjak za Severnu Afriku, naglašava da se Alžir suočava sa najmasovnijim demonstracijama od sticanja nezavisnosti. On za francuski kanal „Frans 24“ kaže da je alžirska vlast u panici.\n„Kada pogledate ko demonstrira, kada vidite da udruženje veterana (rata za nezavisnost) napušta Butefliku, zaista stičete utisak da pacovi napuštaju brod“, kaže Žil i dodaje da su protesti do sada bili mirni, a da policija nije reagovala — nepoznanica je jedino da li je to zbog toga što su dobili takva naređenja ili se policajci intimno slažu sa demonstrantima.\n© REUTERS / Ramzi Boudina Studentkinja daje bele ruže policajcima na protestima u Alžiru.\nStudentkinja daje bele ruže policajcima na protestima u Alžiru.\nPrema Gagićevim rečima, trenutna situacija u Alžiru je nejasna.\n„Svakako da postoji doza sreće i doza optimizma zbog Buteflikine najave da se neće više kandidovati, ali situacija ostaje nejasna i čeka se njen dalji razvoj. Izbora neće biti i ne zna se kada će biti, bez obzira što se na Buteflikinu odluku gleda kao na pozitivan korak, ne može se sa sigurnošću reći u kom će se smeru situacija razvijati“, ocenjuje on.\nOno što je izvesno, jeste da i demonstranti i vlast pozivaju na nenasilje i dijalog. Strategija demonstranata od samog početka nemira bili su nenasilje, pozivi na dijalog sa vlašću.\nO izborima sada malo ko govori, dok je pažnja više usmerena na konferenciju o budućnosti zemlje, na kojoj bi glavna tema trebalo da bude rasprava o novom alžirskom ustavu.\nZa predsedavajućeg konferencije određen je prominentni alžirski diplomata Lahdar Brahimi, svetskoj javnosti poznat kao specijalni izaslanik Arapske lige u Siriji i specijalni predstavnik UN za Avganistan. Brahimi je takođe bio specijalni izaslanik UN u Iraku nakon pada Sadama Huseina.\nŠokantna odluka predsednika: Politički preokret u Alžiru\n„Čuo se glas naroda“, rekao je Brahimi alžirskoj nacionalnoj televiziji posle sastanka sa Buteflikom u ponedeljak, „Mladi koji su izašli na ulice, delovali su odgovorno i predstavili pozitivan imidž zemlje. Sada krizu treba pretvoriti u konstruktivan proces.“\nStabilnost na koju poziva Brahimi od izuzetne je važnosti i za evropske zemlje, za koje je Alžir jedan od glavnih snabdevača gasom — trećina gasa u Evropu stiže iz ove zemlje (Španija zadovoljava polovinu svojih potreba za gasom upravo iz Alžira).\nZa sada je gotovo izvesno da Buteflika više neće biti predsednik ove nekada moćne gusarske kraljevine, koja je u svojoj istoriji prošla kroz periode zavisnosti, prvo od Osmanskog carstva, a kasnije od Francuske sa kojom je vodila krvavi rat za nacionalno oslobođenje.\nVlast Nacionalnog oslobodilačkog fronta je očigledno na zalasku, ali neizvesno je ko će naslediti Butefliku. Ono što daje nadu, jeste činjenica da je pokrenut proces dijaloga o budućnosti zemlje, iz kojeg se može izroditi novi kvalitet.\nsituacija u Alžiru


Povodom Evropskog dana autizma, 3. oktobra, Udruženje „Autizam Subotica“, organizovalo akciju „Maštom i prijateljstvom dohvatimo dugu“. Istaknuto da Udruženju i deci i dalje nedostaju lični pratioci. Grad najavio dalju podršku tom Udruženju.\n„Kuća iza duge“ postoji petu godinu i okuplja 25 porodica. U Udruženju „Autizam Subotica“ kažu da ne znaju koliki je tačno broj dece sa autizmom u Subotici, ali je procena da ih ima oko pedesetak. I pored svakodnevnih aktivnosti i napora da se olakša boravak i život dece sa autizmom, u Udruženju apeluju na gorući problem roditelja - nedostatak ličnih pratilaca.\n-Nemamo u gradu osobe koje obavljaju usluge ličnih pratilaca, što je nama roditeljima, ali i deci veliki problem u svakodnevnom životu i obavezama. U vezi sa ovim problemom planiramo da održimo Okrugli sto na temu „Problemi u uslugama socijalne zaštite“, gde ćemo prvo staviti akcenat na ličnog pratioca koji je preko potreban roditelju i detetu. Roditelji u praksi nailaze na probleme da ne mogu da rade, a dete moraju da obezbede. Deca nam borave u školama samo četiri do pet sati dnevno, a za to vreme roditelj teško da može da radi i pruži podršku svom detetu. Usluga ličnog pratioca je veoma bitna roditelju za najmanje osam sati dnevno, te bi trebala da postoji i usluga servisa podrške porodicama - objasnila je Suzana Skenderović, predsednica Udruženja „Autizam Subotica“.\nI školama nedostaje stručna pomoć\nGovoreći o problemima sa kojima se stručni radnici suočavaju u školama u radu sa decom sa autizmom, rečeno je da i tu ima problema, a najveći je nedostatak stručne pomoći.\n- Škole se, pa tako i naša, trude maksimalno, ali praksa pokazuje da nedostaje stručna pomoć u i radu sa decom u inkluziji, poput logopeda. U tom smislu smo prošle godine organizovali stručni seminar u našoj školi, gde smo stekli dragocena znanja koja primenjujemo u radu sa decom u inkluziji, ali činjenica je da u školama postoji problem nedostatka stručne pomoći - rekla je Ivana Vukasović, pedagog iz Osnovne škole „Ivan Milutinović“ iz Subotice.\nGrad i dalje pomaže Udruženje\nLokalna samouprava pruža pomoć Udruženju „Autizam Subotica“ jer je „Kuća iza duge“ gradski prostor, a samo Udruženje dobilo je 384 hiljade dinara. Grad učestvuje u sufinansiranju ličnog pratioca sa 8 hiljada dinara, preko Centra za socijalni rad.\n- Grad će i sledeće godine odvojiti dovoljno sredstava za sve organizacije i Udruženja iz ovog delokruga rada. Kao lokalnoj samoupravi, veoma nam je značajno što imamo takva Udruženja koja se bave ovim aktivnostima, i imamo dobru saradnju sa njima - istakao je Ilija Đukanović, član Gradskog veća za socijalnu zaštitu.\nPredstavnici Udruženja „Autizam Subotica“ dodelili su tom prilikom diplome za uspešnu saradnju Iliji Đukanoviću, članu Gradskog veća za socijalnu zaštitu i Nataši Aleksić, članu Gradskog veća za obrazovanje, koji su ih ispred lokalne samouprave tog dana posetili. U „Kući iza duge“ celog dana vladala je pozititivna i srdačna atmosfera između roditelja, dece, stručnih radnika, saradnika i svih koji su želeli da podrže taj značajan datum. U omiljenoj kućici Udruženja okupilo se oko stotinak dece iz tri osnovne škole iz Subotice.\nU toku izrada Nacionalnog registra\nIako broj osoba sa autizmom ni u Srbiji, pa ni u Subotici još uvek nije poznat, procena je da na svako stoto dete, jedno ima autizam. Tačan podatak bi uskoro trebalo da bude poznat, kada se završi Nacionalni registar osoba sa autizmom, čija je izrada u toku.


Muzej u komšiluku\nNaslovna » Izlasci » Izložbe » Muzej u komšiluku\nNeko drugi 4. juli 2015. Izložbe Postavite komentar\nNarodni muzej u Beogradu organizuje druženje sa prijateljima i komšijama pod nazivom „Muzej u komšiluku“ u nedelju, 5. jula od 10.00, u Muzeju Vuka i Dositeja.\nIz ove ustanove kulture pozivaju sve zainteresovane komšije i prijatelje da budu deo prvog druženja u bašti Muzeja Vuka i Dositeja. Uz jutarnju kafu ili čaj oni će obići stalnu postavku muzeja uz mogućnost da prenesu ideje i predloge o programima i aktivnostima u kojima bi u ambijentu Muzeja Vuka i Dositeja voleli da uživaju i učestvuju.\n„Muzej u komšiluku“ deo je programa „Muzej u srcu grada“, koji će trajati od kraja juna do kraja septembra i koji je namenjen svim zainteresovanim sugrađanima i posetiocima Beograda tokom leta.\n„Muzej u srcu grada“ je prvi ovakav program koji realizuje Narodni muzej i sastoji se od niza aktivnosti osmišljenih i za decu i za odrasle, a koje nisu uvek karakteristične za muzejske prostore. (Beoinfo)\nTagovileto leto u beogradu muzej u komšiluku muzej vuka i dositeja muzeji narodni muzej\nPrethodni Preventivne mere u Beogradu zbog vrućine\nSledeći Machine Head u Beogradu, 21. septembra\nIzložbe u Beogradu – jun 2022.


Maler: Manafort nas lagao, Bela kuća:Apsolutno ništa o Trampu\nVAŠINGTON – Bivši šef predizborne kampanje predsednika SAD Donalda Trampa Pol Manafort lagao je pred federalnim istražiteljima u vezi s isplatom i kontaktima koje je imao sa zvaničnicima Trampove administracije, objavio je specijalni savetnik Robert Maler koji istražuje da li je Trampova kampanja iz 2016. bila u dosluhu sa Rusijom, prenosi Rojters.\nIz Malerovog kabineta ovaj dokument je dostavljen sudiji Okružnog suda u Vašingtonu koji je zatražio više detalja u vezi sa Malerovim prošlomesečnim optužbama da je Manafort laganjem prekršio sporazum sporazum o priznanju krivice.\n„U intervjuima sa Kancelarijom specijalnog savetnika i Federalnim istražnim biroom (FBI), Manafort je u nekoliko situacija očigledno lagao – to nisu bili slučajevi da je imao obične propuste u sećanju“, navodi se u dokumentu iz Malerove kancelarije, prenosi „Glas Amerike“.\nNavodi se da je, prema onome što se nalazi u podnesku, Manafort lagao o svojim interakcijama sa rusko-ukrajinskim političkim konsultantom Konstantinom Kilimnikom, njegovim nastojanjima da utiče na svedoke, okolnostima pod kojima je firma koja je radila za Manaforta dobila isplatu u vrednosti od 125.000 dolara i Manafortovim kontaktima sa zvaničnicima Trampove administracije.\nPortparolka Bele kuće Sara Hakabi Sanders saopštila je sinoć u kojem se navodi da se “u vladinom dokumentu o slučaju gospodina Manaforta ne navodi apsolutno ništa o predsedniku“.\n„Još manje se pominje dosluh i taj dokument je gotovo u potpunosti posvećen pitanjima u vezi sa lobiranjem. Još jednom, mediji pokušavaju da naprave priču tamo gde je nema”, navela je u pisanom saopštenju Sandersova.\nJanša: Slovenija je spremna za drugi talas epidemije


Krik: Posle četiri godine zakazano suđenje Terziću - Kako Narod Kaže\nautor Direktno 02.04.2021, 10:51 1.5k Pregleda\nSuđenje Zvezdanu Terziću, generalnom direktoru fudbalskog kluba Crvena zvezda, zbog sumnje da je nezakonito prisvajao novac od transfera fudbalera koje već četiri godine stoji u mestu zakazano je za sredinu aprila. Ni sud ni tužilaštvo nisu želeli da novinarima KRIK-a kažu zbog čega se suđenje nije održavalo, piše Krik.\nKako prenosi Krik, suđenje Zvezdanu Terziću po optužbama da je kao direktor fudbalskog kluba OFK Beograd i predsednik Fudbalskog saveza Srbije prilikom transfera fudbalera nezakonito prisvajao novac poslednji put je održano u aprilu 2017. godine. Iz Višeg suda u Beogradu nisu hteli da odgovore na pitanja novinarke KRIK-a zašto nisu zakazivana suđenja, a ni tužilaštvo nije želelo da odgovori da li je urgiralo da se postupak nastavi.\nSudija Zoran Đorđević koji vodi ovaj postupak zakazao je suđenje za 15. april.\nTerzić je bio na čelu Fudbalskog saveza Srbije do marta 2008. godine kada je podneo ostavku na funkciju, nakon što je Insajder objavio da je bio umešan u malverzacije u vezi sa transferima igrača. Dok je Terzić bio na čelu FSS-a veliki broj igrača OFK Beograda, čiji je on ranije bio direktor, igrao je u reprezentaciji Srbije, što im je podizalo cenu prilikom budućih transfera, otkrio je tada Insajder.\nOd januara te godine Terzić je bio van zemlje, a policija je u međuvremenu pokrenula istragu. Za njim je bila raspisana i Interpolova poternica, međutim, uhapšen je tek kada se sam predao u Beogradu 2010. godine. U pritvoru je bio osam meseci, a na slobodu je izašao pošto je sudija Danko Laušević koji je tada vodio postupak prihvatio jemstvo od milion evra.\nTerzić je iste godine i optužen, a tužilaštvo smatra spornim tri posla oko prodaje fudbalera OFK Beograda u periodu od 1998. do 2006. godine. Tužilaštvo tvrdi da je Terzić prilikom transfera fudbalera Vanje Grubača, Srđana Stanića i Branislava Ivanovića za sebe nezakonito zadržao 1,1 milion nemačkih maraka, kao i da je firmama „Integrated investment services ltd“ i „Gardian worldwide llc“ iz Vašingtona mimo zakona omogućio da prisvoje 3,3 miliona evra. Tokom istrage tužilaštvo nije utvrdilo ko su stvarni vlasnici ovih firmi. Detaljnije o optužbama pročitajte ovde.\nSuđenje je počelo u januaru 2011. godine. Nekoliko puta je počinjalo ispočetka jer su se menjale sudije, ročišta su bila zakazivana retko i često su odlagana, kako je pisao\nDok suđenje uveliko traje Terzić se vratio u sport i postao direktor fudbalskog kluba Crvena zvezda. Učinio je to, kako je sam ispričao medijima, na insistiranje Aleksandra Vučića, tada prvog potpredsednika Vlade.\n„‘Terza, ne pitam te da li hoćeš ili nećeš, znam da imaš neke dileme. Prosto, Zvezda te zove, znaš’. Ja sam mu rekao: ‘Znaš kako kažu stari ljudi – kad komandant zove, samo kažeš: Gospodaru, zapovedaj. Nema šta’“, prepričao je Terzić jedan od razgovora sa Vučićem.\nPrethodni članak Korona virus: Možete li da se zarazite napolju i kad su šanse najveće\nSledeći članak Nove mere: Detaljan spisak šta sve i kako radi od ponedeljka\nCrvena Zvezda ponudila najveću platu u istoriji fudbala u regionu.\nKorona virus: Možete li da se zarazite napolju i kad su šanse najveće


Gaza: Dvojica Palestinaca ubijena, 445 povređeno tokom protesta - Sputnjik Srbija\n15:44 20 Januar 2021\n19:00 20.04.2018 (osveženo 19:01 20.04.2018) Preuzmite kraći link\nMinistarstvo zdravlja Gaze saopštilo je danas da je 445 Palestinaca povređeno u protestima na granici pojasa Gaze i Izraela, među kojima je i 96 ranjenih u pucnjavi izraelske vojske.\nNekoliko hiljada Palestinaca učesvtovalo je danas na protestima, što su četvrte masovne demonstracije od kraja marta.\nZdravstveni zvaničnici u Gazi saopštili su prethodno danas da su dvojica Palestinca ubijena vatrom koju je otvorila izraelska vojska, u trenutku kada se hiljade demonstranata okupilo u blizini granice tog pojasa sa Izraelom.\nLokalno Ministarstvo zdravlja je saopštilo da je 24-godišnji Palestinac ubijen danas u pograničnoj oblasti na severu Gaze, dok je jutros u istoj oblasti 25-godišnji Palestinac upucan i ubijen, prenosi AP.\nKada je reč o povređenima, neki od njih su pretrpeli posledice suzavca, a neki su ranjeni gumenim mecima ili ih je pogodio šrapnel.\nPrema rečima zvaničnika, 174 povređenih je prebačeno u bolnice, dok je 271 pružena pomoć u klinikama na terenu.\nInače, izraelske snage su do danas ubile 28 palestinskih demonstranta, a ranile stotine njih tokom protesta koji su počeli krajem marta, navodi američka agencija.\nprotesti, Gaza, Palestina, Izrael


PRIVATNI POGREBNICI OVE NEDELJE PREDAJU INICIJATIVU ZA IZMENU ODLUKE O SAHRANJIVANJU\nPrivatni pogrebnici prikupili su više od 15.000 potpisa potrebnih za građansku inicijativu Skupštini grada, sa zahtevom da se izmeni nedavno usvojena Odluka o sahranjivanju. Inicijativa će biti predata ove nedelje, nakon čega Skupština ima 60 dana da se izjasni o predlogu.\nNakon što je Skupština grada usvojila pomenutu odluku, po kojoj privatni pogrebnici više ne mogu da se bave sahranjivanjem, tri privatna pogrebna preduzeća Funero, Corpus i Urna formulisali su Građansku incijativu Skupštini da donese novu Odluku o sahranjivanju i grobljima, “koja će se zasnivati na zakonima, ali omogućiti i konkurenciju u pogrebnoj delatnosti u Subotici u svim oblastima koja nisu zakonski ograničena, tj. sem pokopavanja u svim pogrebnim radnjama“.\n“Cilj je bio prikupiti 13.300 potpisa, i za nepunih 2 meseci, do kraja maja peticiju je potpisalo 15.100 građana – birača. Time je ispunjen i daleko premašen uslov iz Statuta Grada Subotice” – navode organizatori u saopštenju.\nNakon završetka akcije, organizatori su zatražili od novoizabranog predsednika Skupštine grada Tivadara Bunforda prijem na kojem će mu predati potpise i inicijativu i nadaju da će im to biti omogućeno 8. ili 9. juna, nakon čega će početi da teče rok od 60 dana koliko će Skupština imati rok da se izjasni o predlogu građana.\n“U nedostatku mogućnosti direktne predaje gospodinu predsedniku ili sekretaru, 9. juna Građansku Inicijativu predajemo na Pisarnici. Nadamo se da do toga neće doći, jer bi to bilo veliko omalovažavanje ovako masovnog iskazivanja volje građana” – navode organizatori.\nPodsećaju da se u novijoj istoriji Subotice još nije desilo da se sakupi dovoljan broj potpisa za inicijativu i nadaju se “da će ovo biti dobar primer i da će građani u buduće češće iskazati svoje nezadovoljstvo sa odlukama lokalne vlasti – ako ih bude”.\n“Ovde se uglavnom ne radi o tržišnom pozicioniranju JKP Pogrebno i privatnih pogrebnika! U Subotici godišnje umire oko 2 000 ljudi. O njihovim porodicama se radi: da li će imati mogućnost izbora za svoje pare za poslednji ispraćaj – ili neće imati” – ističu privatni pogrebnici.


Nalazeći se na oko 85 kilometara severoistočno od Tirane, novi radar omogućava Albaniji da nadgleda vazdušni prostor daleko izvan svojih granica.\nKako objašnjava glavni urednik tog portala Petar Vojinović, domet ovog radara praktično znači da će Albanija moći da nadgleda ne samo svoju teritoriju, već i vazdušni prostor centralne Srbije i Kosova.\n„Nabavka novog 3D primarnog radara od strane Albanije svakako spada u očekivanu modernizaciju jedne od osnovnih sposobnosti za svaku zemlju — sposobnosti samostalnog nadzora vazdušnog prostora. Albanske oružane snage, kao deo NATO, obavezne su da radarsku sliku koju dobijaju ovim sredstvom integrišu u NATO sistem nadziranja i ranog javljanja koji im onda zauzvrat daje svakodnevnu zaštitu u formi dežurnih lovaca iz Italije. Domet ovog sredstva nije neobičan, postoje radari koji pokrivaju i veća prostranstva, ali budući da su zemlje Balkana manje po površini svaka je u mogućnosti da ‘vidi’ i dobar deo susedne zemlje“, rekao je Vojinović za „Kosovo onlajn“.


"Čojstvom protiv nasilja" ovogodišnji je slogan petog Montenegro Pridea - LGBTI.ba\n“Čojstvom protiv nasilja” ovogodišnji je slogan petog Montenegro Pridea koji će biti održan 23. septembra u Podgorici. Organizatori, kako su saopštili, očekuju dodatno unapređenje maršrute kojom će se Povorka kretati, a koja će biti utvđena iduće sedmice.\nIz LGBTIQ asocijacije Queer Montenegro, koja je organizator događaja, saopštili su da ove godine neće upućivati posebne pozive za učešće političkim partijama i predstavnicima institucija, navodeći da žele da vide kolika je iskrena podrška donosioca odluka.\n“Osjećamo se dužnim da dignemo glas i zajedno se glasno suprostavimo nasilju koje je, nažalost, postalo podrazumijevani dio naših života”, rekao je Ulićević.\n“Za svaku lezbejku, gej, biseksualnu, trans, inter i kvir osobu koja je završila razbijene glave samo zato što je htjela da živi slobodno. Za svaku osobu koja na prajdu neće smjeti da bude sa nama a koja svakodnevno u porodici, školi, poslu, na ulici, sluša glasno izgovorene poruke da nas treba prebijati, maltretirati, ili se sa nama posprdavati“, istakao je Ulićević.\n“Šetaćemo za svaku mladu osobu koja svakodnevno trpi vršnjačko nasilje zbog toga što je na neki način drugačija od ostalih“, istakao je Ulićević.\n“Time ćemo pokazati da čojstvo, kojim se kao narod znamo ponositi i ponosno ga isticati kao dio naše tradicije, ipak ima ko da odbrani i održi”, naveo je Ulićević.\n“Samim dešavanjem prajda, svi građani i građanke naše zemlje, pa samim tim i političari iz svih političkih partija i zaposleni u institucijama, koji žele da daju doprinos ljudskim pravima i borbi protiv nasilja su pozvani da to učine“, poručio je Kalezić.\n“Mi zahtijevamo od svih da razmisle o svom odnosu prema svima koji su slabiji i kojima treba podrška. Zahtijevamo od svih da se zauzmu za ljude koji ih okružuju i da ustanu protiv nasilja”, rekao je Kalezić.\n“Posebno pozivamo Tužilaštvo da prestane da bježi od kvalifikovanja slučajeva napada, prebijanja, ucjenjivanja i ostalih krivičnih djela počinjenih nad nama, kao djela počinjenih iz mržnje prema nama”, istakao je Kalezić.\nOn smatra da je vrijeme da Tužilaštvo shvati da ih ljudi tuku iz mržnje i da slučaj nasilja nad njima, kako je naveo, ne smije biti kvalifikovan jednako “kao slučaj kafanske tuče koja se dogodila zbog previše popijenog alkohola. To nije i ne može biti isto”.\n“Očekujemo dodatno unapređenje maršrute kojom će se Povorka kretati i osvajanje slobode za sve LGBTIQ osobe novim ulicama Glavnog grada”, istakao je Kalezić.\n“Tradicionalno, Neđelja Ponosa sadrži veliki broj kulturnih, edukativnih i zabavnih događaja, koji ove godine imaju za cilj da skrenu pažnju na problem nasilja u našem društvu, ali i da omoguće što bolje povezivanje LGBT zajednice i opšte populacije“, naveo je Kalezić.\ncrna gora danijel kalezić jovan ulićević montenegro pride podgorica povorka ponosa queer montenegro


Tri zahteva Zdrave Srbije i Dveri – Zlatibor.News\nReading: Tri zahteva Zdrave Srbije i Dveri\nZlatibor.News > Blog > Politika > Tri zahteva Zdrave Srbije i Dveri\nTri zahteva Zdrave Srbije i Dveri\nUpdated 2017/09/18 at 1:18 AM\nProtest “Ovako više ne može” završen je u subotu, 16.septembra ispred zgrade Radio-televizije Srbije gde su predstavnici pokreta Dveri i Zdrave Srbije došli da zatraže gostovanje u drugom Dnevniku. Obezbeđenje je u hol RTS-a pustilo Boška Obradovića i Milana Stamatovića, ali njihov zahtev za gostovanje nije uslišen tako da se na kraju prisutnima obratio Boško Obradović koji je ponovio zahteve protestanata: da u informativnom programu javnog medijskog servisa opozicija bude mnogo više zastupljena, da teme iz unutrašnjosti Srbije budu zastupljenije, kao i da svako veče radnim danima posle Dnevnika 2 budu prikazivane informativne emisije u kojima bi mišljenja i stavove sučeljavali predstavnici opozicije i vlasti.\nIspred RTS su se protestantima obratili i poslanik u Skupštini Srbije Slaviša Ristić, član pokreta “Otadžbina” sa Kosova, koji je rekao da je došao da pozdravi okupljene od većinskog dela Srba koji žive na Kosovu i koji neće da prihvate, kako je rekao, “zločinca za premijera”, kao i Milan Stamatović koji je istakao da su okupljeni na protest u Beograd došli da traže pravdu.\n“Pustite nas da govorimo o problemima srpskog radnika, seljaka, privrednika, poljoprivrednika, srpskog naroda, a ne da o nama govore drugi”, rekao je Stamatović pred zgradom RTSa. Organizatori su poručili da će protestovati sve dok ne sruše aktuelnu vlast Aleksandra Vučića.\nProtest je počeou 14 časova ispred televizije Pink, gde su Dveri i Zdrava Srbija ponovile zahteve da se oduzme nacionalna frekvencija toj televiziji i zabrane rijaliti programi. Zatim su se protestanti okupili ispred zgrade Vlade Srbije gde su ponovili svoje zahteve a na improvizovanoj bini su govorili i predstavnici bivših i oštećenih radnika IKLa, C marketa, sindikata, poljoprivrednika i vojnih penzionera koji su izneli niz primera zloupotreba koje su išle na štetu običnih ljudi, radnika, zemljoradnika i penzionera. Potom je formirana kolona koja je prošetala glavnim ulicama Beograda.\nTAGGED: beograd, dveri, ovako vise ne moze, protest, srbija, zdrava srbija\nPrevious Article Položaj i prava dece sa smetnjama u razvoju u kontekstu evropskih integracija\nNext Article Dan pešačenja u Čajetini


Inženjeri razmatraju naredni korak u obuzdavanju curenja nafte u Luizijani\nInženjeri razmatraju mogućnost još jednog pokušaja natkrivanja oštećene bušotine iz koje se izliva nafta u Meksički zaliv, posle neuspešnog prvog pokušaja pokrivanja pukotine velikom metalnom konstrukcijom.\nOperativni direktor naftnog giganta „Britiš petroleuma“, Dag Satls, saopštio je da kompanija još nije izgubila nadu da će uspeti da zatvori pukotinu na oko 1500 metara dubine. Kristalasta materija nalik na čestice leda, zapušila je ventile na konstrukciji prilikom jučerašnjeg spuštanja na morsko dno.\nAdmiral američke Obalske straže Tad Alen, izjavio je da nadležni iz „Britiš petroleuma“ bez prekida rade na zatvaranju bušotine i sprečavanju ogromne prirodne katastrofe. „Britiš petroleum“ takođe pokušava da zaustavi izlivanje stotina hiljada sirove nafte dnevno, praveći dodatni bunar u koji bi se prelile rezerve nafte iz oštećene bušotine.\nMeđutim, kompanija kaže da će za to biti potrebno oko tri meseca. Nafta je počela da ističe posle eksplozije na naftnoj platformi 20. aprila, u kojoj je poginulo 11 radnika.\nZa to vreme, na plažama na ostrvu Dofin u blizini južne obale Alabame, primećene su kuglice katrana, koje se sada analiziraju da bi se utvrdilo da li potiču od izlivene nafte. Nafta je stigla i do prirodnog rezervata na ostrvima Šandeler u blizini obale Lujzijane.