Pucnjava tokom akcije policije i carine u opštini Zvečan - 23.05.2022, Sputnik Srbija\nKosovska policija i Carina sproveli su danas akciju u selu Rudine u opštini Zvečan u kojoj je u jednom privatnom objektu pronađena laboratorija za proizvodnju... 23.05.2022, Sputnik Srbija\nPortparol Kosovske policije za region Sever Branislav Radović za Kosovo onlajn potvrdio je slučaj.Kako je naveo, u konsultaciji sa tužiocem Policija nastavlja da radi na slučaju.\nKosovska policija i Carina sproveli su danas akciju u selu Rudine u opštini Zvečan u kojoj je u jednom privatnom objektu pronađena laboratorija za proizvodnju narkotika, a tokom akcije čula se pucnjava.\nPortparol Kosovske policije za region Sever Branislav Radović za Kosovo onlajn potvrdio je slučaj.\n"To je bila asistencija Kosovske policije Carini. Prilikom pretresa jednog objekta nisu pronađeni predmeti koje je Carina tražila, ali je zato pronađena laboratorija za narkotike. Došlo je i do pucnjave u kojoj niko nije povređen. Kosovska policija je izvršila uviđaj i pronašla nekoliko čaura. Za sada nemamo više informacija", kazao je Radović.\nKako je naveo, u konsultaciji sa tužiocem Policija nastavlja da radi na slučaju.


LJUBAV CVETA: Milica Pavlović prvi put uhvaćena sa dečkom Nikolasom Saveljićem u Beogradu (VIDEO) : Nadlanu.com\nLJUBAV CVETA: Milica Pavlović prvi put uhvaćena sa dečkom Nikolasom Saveljićem u Beogradu (VIDEO)\nObjavljeno 20. maj 2021. / 09:00:09\nPoznata pevačica Milica Pavlović već deset godina je na sceni, a sve vreme krije emotivni život, u želji da je publika zapazi samo zbog rada, odnosno pesama i nastupa. Međutim, sada je uhvaćena sa dečkom, koji je i te kako poznat javnosti.\nEkipa "Paparaco lova" je, naime, Milicu snimila sa mladim vaterpolistom Nikolasom Saveljićem, sinom čuvenog crnogorskog fudbalera Niše Saveljića (51).\nDvadesetdvogodišnji Nikolas svojevremeno je sa juniorskom reprezentacijom Crne Gore osvojio srebrnu medalju na Svetskom prvenstvu u vaterpolu, a profesionalno usavršavanje nastavio je na UCLA u Americi.\nDvadesetdevetogodišnja Milica već godinama važi za jednu od najpoželjnijih devojaka na našoj javnoj sceni, a sada je konačno neki muškarac uspeo da je osvoji. Ona već mesecima dobija pregršt komentara da izgleda bolje nego ikad, a po svemu sudeći nova ljubav je uticala na njenu liniju, na kojoj joj mnoge žene zavide.\nljubavna vezamilica pavlovićNikolas SaveljićNiša Saveljićpevačica i vaterpolista


Istraživanje o EU u Srbiji: Natpolovična podrška članstvu, manje od polovine bi glasalo "za"\nArhiva, ilustracija: Zastava EU u rukama postalice "Puls Evrope", u Berlinu, 15. maja 2017. (Foto: AFP, Tobias Švarc)\nViše od polovine građana podržava članstvo u EU, manje od polovine bi glasalo za članstvo na referendumu, dok većina smatra da je korist od saradnje velika, prijatelji Srbiji u EU su Grčka i Francuska, a najveći neprijatelji Hrvatska i Velika Britanija, dok su u susedstvu najbolji odnosi sa BiH, pokazalo u petak objavljeno istraživanje Instituta za evropske poslove.\nGrafikon sa rezultatima istraživanja o odnosu građana Srbije prema Evropskoj uniji, Instituta za evropske poslove, objavljenog 7. maja 2021. (Foto: Skrinšot, zvanična stranica Instituta)\nAko bi sutra bio raspisan referendum o članstvu Srbije u EU 48,9 odsto ispitanika navelo je da bi glasalo "za" (ispitanici sa najvišim nivoom obrazovanja kao i stanovnici gradskih naselja), 28,4 odsto bi glasalo "ne", 11,2 odsto ne bi glasalo, dok 11,5 odsto ne zna kako bi glasalo.\nOd ukupnog broja ispitanika, 59 odsto smatra da Srbija ima koristi od saradnje sa EU, a 25 odsto da nema. Ispitanici u istraživanju kao prijatelje Srbiji u EU vide Grčku (17,9 odsto) i Francusku (10,5 odsto), nešto manje Nemačku (8,6 odsto) i Mađarsku (7,6), a kao najveće neprijatelje Nemačku (17,8 odsto), Hrvatsku (16,4 odsto) i Veliku Britaniju (13,5 odsto), dok smatraju da u regionu Srbija ima najbolje odnose sa Bosnom i Hercegovinom (nešto više od četvrtine ispitanika).\nKada su u pitanju informacije o EU, 39 odsto građana smatra da ima i da nema dovoljno informacija o EU, 32 odsto je navelo da informacije o EU očekuje da dobije preko medija, 28,2 od Vlade Srbije, 11,7 odsto od EU, 9,7 odsto od Skupštine Srbije, 9,4 odsto od nevladinih organizacija, 6,4 odsto od obrazovnih ustanova, preneo je FoNet.\nRezultate istraživanja u celosti u PDF formatu možete videti ovde.


Kako proceniti da li je kritika konstruktivna - Vaš psiholog\nU ovom tekstu prikazaćemo načine kako da promenite stav prema kritikovanju tj. kako da ignorišete one primedbe koje nisu zasnovane i prihvatiti one koje su konstruktivne i koje mogu biti pozitivne i unapređujuće za vas i vaše ponašanje.\nAko osetite da vam je upućena kritika, važno je upitati se ko vam je uputio kritiku. Da li je ta osoba kvalifikovana da vas ocenjuje? Da li ona/on ima dovoljno znanja o vama , o vašim sposobnostima ili o predmetu kritike (npr. ako vas kritikuje da ne obavljate dobro svoj posao da li je ta osoba uspešna u istom)? Da li ta osoba ima osnovu da iz nekog razloga ne može da bude objektivna (što je odnos emocionalno jači to je manja mogućnost objektivnog ocenjivanja)? Da li ta osoba govori emocionalno ili racionalno? Obično možete ublažiti „ubod“ kritike kada odogovorite na ova pitanja. Dakle, kritika nije objektivna ako vam je daje neko ko ne zna ništa o vašim sposobnostima, nije dovoljno kompetentan u oblasti koja je predmet kritike, ili su njegova osećanja prema vama pomutila objektivnost prosuđivanja.\nKada procenite izvor kritike, kao i kada pitate za detelja (ako je kritika globalna) sledeći korak je da se zapitate da li ste kritiku dobili delimično i po sopstvenoj zasluzi. Obično kada kritika sadrži u sebi istinu, ona ume da „zaboli“ više nego obično. Kada kritikovanje nema nikakve veze sa realnošću obično je emocionalna reakcija na njega mala ili nikakva; takvu kritiku obično smatrate nereleventnom i apsurdnom.\nNajbolji način da se nosite sa kriticizmom koji u sebi nosi istinu je da na njega gledate kao na važan set informacija koji vam mogu pomoći da naučite nešto o sebi. Takođe, podsetite sebe da je konstruktivna kritika upućena na samo jedan aspekt vašeg ponašanja a ne na vas kao osobu u celini. Evo nekih racionalnih rečenica koje bi trebalo da uspovojite kako biste na kritiku pozitivno reagovali: „ Kritikovanje je dobra šansa da naučim nešto o sebi“, „Konstruktivna kritika se odnosi samo na nekoliko mojih postupaka, ne na mene kao osobu“ i „ Iako se kada me neko kritikuje osećam neprijatno, to ne znači da me ta osoba u potpunosti odbaciju ili osuđuje“.


ALBANCI POZIVAJU NA "MOBILIZACIJU": Neverovatan zahtev za sever Kosova mogao bi zapaliti KOSOVSKO BURE BARUTA | DNEVNE\nU Južnoj Mitrovici pojavili su se leci u kojima grupa “Oshtima” poziva “na mobilizaciju”, kao i na patroliranje delovima severa pokrajine gde žive Albanci, prenosi Kos sev.\nPokret “Oshtima”, koji je potpisao ovaj proglas, navodi kao razlog za to navodne pretnje “po teritoriju i albanski narod , a koje vide u najavama pojedinih političara za “korekciju granica”, prenosi Kos sev.\nOni pozivaju građane koji, kako kažu, “osećaju albansku krv u svojim venama” da se organizuju i patroliraju u oblasti sela Čabra, Vlahija, Seljac, Lipa, Boljetin, Žaž, Košutovo, Ceranjska Bistirica, ali i oko Suvog dola, ibarskog mosta i naselja Tri solitera.\nNAPETO: Vučić u KOPNENOJ ZONI BEZBEDNOSTI u naredna 72 sata\nOva grupa na mobilizaciju poziva zbog “sumnjivih osoba” za koje oni tvrde da su primećene u ovim selima i koje su se navodno lažno predstavljale, a koje, kako se u ovom letku navodi govore srpski.\nTe osobe su, prema mišljenju ove organizacije, obeležavale teritoriju koja će navodno ponovo biti okupirana. Do sada se institucije sa juga o ovome nisu oglašavale, a Kos sev nije uspeo da dobije komentar od Kosovske policije.


CBBH guverner Softić učestvovao na sastanku 16+1 u Budimpešti\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: November 12, 2018\nGuverner Centralne banke Bosne i Hercegovine (CBBiH), Senad Softić, učestvovao je na sastanku guvernera centralnih banaka zemalja 16+1 – Kina i CEEC (Srednja i Istočna Evropa), u mađarskom glavnom gradu, Budimpešti.\nSastanak je bio organizovan u tri okrugla stola na kojima se raspravljalo o makroekonomskom razvoju ekonomija zemalja 16+1, ulozi investicija u renminbiju (kineska valuta – Yuan) u procesu upravljanju deviznim rezervama, te saradnji između centralnih banaka zemalja 16+1.\nDiskusija je pokazala da su ekonomska kretanja u regiji Centralne i Istočne Evrope trenutno pozitivna, te da mnoge zemlje pokazuju znake ekonomskog opravka koji se iskazuje u smanjenju stopa nezaposlenosti koje su u nekim državama smanjene na nivo od prije globalne finansijske krize. Ipak, naglašeno je da se moraju pažljivo pratiti rizici, poput moguće eskalacije globalnih trgovačkih sukoba.\n“Guverner Softić je naglasio da je, upravo zbog takvih rizika, neophodno kontinuirano jačati proces saradnje i razmjene podataka između centralnih banaka, posebno imajući u vidu povezanost ekonomija i bankarskih grupacija koje djeluju u više država, uz dalje aktivnosti na jačanju finansijske stabilnosti, kako bi se prevenirali i ublažili potencijalni finansijski rizici,” kaže se u saopštenju za javnost Centralne banke BiH.\nPored Bosne i Hercegovine, na sastanku su učestvovali predstavnici Kine i 11 zemalja članica EU: Bugarske, Hrvatske, Češke Republike, Estonije, Mađarske, Latvije, Litve, Poljske, Rumunije, Slovačke i Slovenije. Takođe, učestvovale su i četiri europske zemlje izvan EU: Albanija, Makedonija, Crna Gora i Srbija. Domaćini konferencije su centralne banke Mađarske i Narodne Republike Kine./IBNA


BILJANA SRBLJANOVIĆ: Franca Ferdinanda su ubili jugoslovenski nacionalisti\nBILJANA SRBLJANOVIĆ: Franca Ferdinanda su ubili jugoslovenski nacionalisti\nSrpska spisateljica Biljana Srbljanović ocenila je u nedelju u Beču da revolucionari koji su ubili austrougarskog prestolonaslednika Franca Ferdinanda 1914.u Sarajevu nisu bili srpski, već jugoslovenski nacionalisti.\nOna je, u okviru diskusije „Koje su posledice 1914.“, održanoj u bečkom „Burgteatru“, istakla da multikulturalna ideja tog doba u osnovi nije bila srpski nacionalizam, već hrvatsko-srpska ideja o novom svetskom poretku, koja je, za nju, kako je rekla „revolucionarna ideja“.\nKada je reč o atentatu, Srbljanović je istakla da ga smatra tragičnim trenutkom ne samo Evrope, već i za jugoslovenske narode.\nOna je objasnila da je, kada je dobila ponudu da napiše jedan komad o Prvom svetskom ratu za bečki „Saušpilhauz“, odmah pomislila na sajarevski atentat i onda ustanovila da malo toga zna o tom događaju.\nIstovremeno je konstatovala da je Princip bio pominjan od starne nacionalista tokom 1990-tih, kada je njena generacija ponovo čula nešto o njemu.\nSrbljanović je rekla da nova generacija, koja je rođena posle sukoba na prostoru bivše Jugoslavije, ne želi ništa da zna o bližoj prošlosti, te da Prvi svetski rat može biti iskorišćen za savladavanje bliske istorije.\nPrvi svetski rat i atentat u Sarajevu, prema njenim rečima, ima mnogo više veze sa komunističkom revolucijom nego sa nacionalizmom tokom 90-tih godina.\nS tim u vezi je navela da se između dva rata Princip nije mnogo pominjao, i da je rehabilitovan tek posle Drugog svetskog rata, kao jugoslovenski heroj.\nTakođe je konstatovala da se u Srbiji i u 21.veku nastavila tradicija političkog nasilja, navodeći kao primer ubistvo premijera Zorana Đinđića.\nKao pouku Prvog svetskog rata, prema njoj, naše društvo bi trebalo da uzme da stvari mogu veoma brzo da eskaliraju ako im se ne posveti dovoljno pažnje, te da postoji mnogo problema u našem okruženju, zbog čega treba ostati obazriv.\nAustrijski istoričar Manfred Rauhenštajner je objasnio da je pred Prvi svetski rat mirovni poredak bio doveden u pitanje i da nije bilo želje da se 1914.dođe do miroljubivog rešenja, putem konferencija, što je do tada bilo uobičajeno.\nOn je ukazao da je bilo puno uzroka za rat, koji vode u mnoge evropske regione, a ne samo na Balkan.\nAustrougarski car Franc Jozef, koji je dugo godina pokušavao mirno da rešava probleme na Balkanu, kako je dodao Rauhenštajner, došao je do zaključka da mira ne može biti i zato je odobrio rat.\nAustrougarska je želela samo rat protiv Srbije, a ne da otvori svetski rat, podvukao je on.\nFranc Jozef je, kako je istakao, i ranije bio spremniji na rat, nego Franc Ferdinand, koji je bio striktni protivnik rata sa Srbijom, pre svega zbog Rusije.\nMeđutim, zbog starosti Franc Jozef je, prema Rauhenštajneru, donosio odluke ne razmišljajući o dalekosežnim posledicama, a ujedno se njegovoj odluci o ratu niko nije suprostavio, kako vlada, tako ni društvo.\nKada je reč o Principu, Rauhenštajner je izrazio čuđenje što su 1984.godine premešteni njegovi posmrtni ostaci iz ulice u kojoj je bio sahranjen i da se sada ne može jasno utvrditi gde mu je grob.\nRauhenštajner je dalje kazao da je Prvi svetski rat zasigurno povezan sa Drugim, jer se nije išlo rešenjm putem integracije, a da pouka mora biti da se malo više mora obratiti pažnja na prošlost.\nOn je upozorio da bi sudbinu Austrougarske monarhije mogla doživeti i EU, jer bi podela evrozone na južnu i zapadnu grupu bila uvod u raspad.\nAmerički istoričar Timoti Snajder je podvukao da je jačanje nacionalizma u Evropi 1914.ugrozilo monarhije, te da srpski nacionalizam nije bio samo regionalni, već problem čitave Austrougarske monarhije.\nPrema njegovim rečima, glavno u preživljavanju Habsburgovaca bilo je da ništa ne čine, a raspad njihove monarhije je prouzrokovan delovanjem.\nPrvi svetski rat, smatra on, omogućio je i uspon Hitlera i Staljina, te je učinio mogućim ono što ranije ne bi bilo nikako moguće.\nŠto se pouka Prvog svetskog rata tiče, Snajder je kazao da bi za Amerikance trebalo da bude da pre nego što započinju rat treba da razmisle o mogućim posledicama, a Evropljanima da nema povratka u eru nacija i nacionalnih država, već da su osuđeni da „idu napred“.\nPotomak Habsburgovaca Eduard Habsburg-Lotringen kazao je da je stekao utisak, analizirajući mnoga dela o prošlosti, da se Franc Jozef oslanjao na ono što je predlagala vlada a da je i pre ubistva Ferdinanda smatrao da je neophodan rat protuv Srbije, za šta je zasigurno imao podršku vlasti i naroda.\n„Mi smo u fazi u kojoj počinjemo da prevazilazimo nacionalizme“, kazao je Habsburgovac, dodajući da još nije postignuto idealno stanje.\n„Moja pouka iz Prvog svetskog rata je da se svaka minuta koja se investira u EU isplati, kao i svaka akcija protiv nacionalizma“, podvukao je on dodajući da Prvi svetski rat može biti primer kako ne treba prići rešavanju konflikata.\nVEROVATODA JOJ JE U BEČU OBEĆANO I DATO DOSTA PRAŠKA, KAKO BI ZA ATENTAT NA FRANCA FERDINANDA 1914 GODINE O SRBIMA IZLAJALA SVAKOJAKE GLUPOSTI I GADOSTI KOJE SU ZDRAVOM RAZUMU NEPRIMERENE.


Izvor: Vesti-online.com, 27.Sep.2018, 01:31\n- Prečesto čišćenje lica je jedna od grešaka koju mnogi ljudi prave. Čestim pranjem i skidanjem mrtvih ćelija skidaju se i zdrave i time narušava zaštitna barijera koju koža ima, rekla je dermatolog Vitni Bove.\nBez te zaštite, koža je sklona nepravilnostima i aknama, rozacei, >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << ekcemu pa čak i preranom starenju. Ovo su najveće greške koje pravimo kada je održavanje higijene kože u pitanju.\nNakon čišćenja odmah na kožu nanesite hidratantnu kiremu - nemojte da čekate. Isto važi i za serume i posebne tretmane za kožu.\n27.Sep.2018: Moda, ženski kutak


Institut Alternativa: Vlada treba da podnosi mjesečne izvještaje - Vijesti.me\nVlada Crne Gore trebala bi da podnosi mjesečne izvještaje o implementaciji Akcionog plana za sprovođenje preporuka iz mišljenja Evropske komisije (EK), ocjenjeno je iz Instituta Alternativa (IA).\nPredsjednik Upravnog odbora IA Stevo Muk smatra da bi se na taj način obezbjedili mehanizmi za praćenje sprovođenja Vladinog plana.\n“Ukoliko bi naš predlog Vlada prihvatila do 1. septembra, kabinet Igora Lukšića trebalo bi da pripremi sedam mjesečnih izvještaja o sprovođenju utvrđenih mjera. Samo na taj način javnost će imati neposredan uvid u stvaran napredak u ostvarivanju zacrtanih ciljeva”, navodi Muk u pismu premijeru Lukšiću.\nMuk je predložio da prva sjednica Vlade svakog mjeseca do 1. septembra bude posvećena realizaciji Akcionog plana, i da se o njegovoj realizaciji raspravlja kroz mjesečne izvještaje. Time bi, smatra on, Vlada utvrdila obaveze svih resora odgovornih za sprovođenje Vladinih mjera.\nOn je podsjetio da je Institut Alternativa učestvovao u javnoj raspravi o Akcionom planu i dostavio komentare nadležnim ministarstvima, Delegaciji Evropske unije u Crnoj Gori i koordinatoru cjelokupnog procesa - Ministarstvu za vanjske poslove i evropske integracije.\nMuk smatra da je značajno da Vlada i praktično pokaže spremnost da omogući civilnom društvu aktivnu ulogu u procesu približavanja države EU.\n“Zato predlažemo da Vlada pripremi izvještaj sa javne rasprave, u kome će dati pregled svih predloga, sugestija i preporuka koji su dostavljeni tokom javne rasprave. Izvještaj bi trebalo da sadrži i odgovore zašto pojedini predlozi jesu, a drugi nisu prihvaćeni i uključeni u konačni akcioni plan.\nNa taj način bi se obezbijedila povratna informacija učesnicima javne rasprave”, smatra on.\nNakon poboljšanja i uključivanja civilnog društva i od predstavnika EU, smatra Muk, akcioni plan trebao bi da bude dobra polazna osnova za sprovođenje preporuka iz mišljenja EK. Muk smatra da, i pored toga, aktivnosti i vremenski okvir za njihovo realizovanje ne predstavljaju dovoljan osnov za ispunjavanje preporuka.\n“Otuda je, u prilog ostvarivanju sedam ključnih prioriteta za otpočinjanje pregovora za članstvo u EU, neophodno obezbijediti transparentnost procesa, uključiti sve zainteresovane aktere u proces definisanja javnih politika, ojačati mehanizme za efikasan monitoring”, smatra Muk.\nNarod bira prave Politicare.Narod ima povjerenje u Vladi vi kao Alternativa dobivate izvjestaje iz Beograda i zluzitese Prljavim poslom..


PKS za veću razmenu sa Rusijom\nMoskva -- Trgovinska i ekonomska saradnja Srbije i Moskve niža je od potencijala, ocenjeno je na sastanku zajedničke ekspertske radne grupe.\nU državno-privrednoj delegaciji Srbije su ministar poljoprivrede Slobodan Milosavljević, ministar trgovine i usluga Predrag Bubalo, predsednik Privredne komore Srbije Miloš Bugarin i privrednici iz Srbije.\nKopredsednik radne grupe s ruske strane Mihail Višegorodcev je ocenio da je poboljšanje trgovinsko-ekonomske saradnja između Srbije i grada Moskve, od poslednjeg sastanka, veoma daleko od idealnog, i da su rezultati skromni, posebno u oblasti farmaceutske industrije i trgovine, gde postoje velike mogućnosti.\nOn je naveo da su količine lekova i prehrambenih proizvoda isporučene iz Srbije, prema podacima Vlade Moskve, veoma male, i da ih je potrebno povećati na desetine puta.\nVišegorodcev je ukazao da Moskva dnevno troši 31.000 tona hrane, i da su zato mogućnosti za plasman srpskih proizvoda veoma velike.\n"Ako možete da isporučite, mi ćemo kupovati, čekamo predloge srpske strane kako bi isporuke bile povećane", naveo je on.\nBubalo je ukazao da bi uspešnija saradnja Srbije i Moskve omogućila da se smanji deficit u trgovinskoj razmeni između Rusije i Srbije, jer je Srbija u 2007. izvezla u Rusiju robe u vrednosti od 460 miliona dolara, a uvezla za dve milijarde i 600 miliona.\nNaveo je da je neophodno zvanično proširiti spisak robe oslobođene carine, uskladiti sertifikate dve države u oblasti veterinarske i fito-sanitarne kontrole, povećati broj dozvola za ulazak kamiona u Rusiju, pomoći da se srpska roba nađe u velikim trgovinskim lancima.\nMinistar Bubalo će danas razgovarati sa kopredsednikom međudržavne komisije Srbije i Rusije za bilateralnu saradnju Sergejem Ssojguom, a sutra će se članovi delegacije Srbije sastati sa gradonačelnikom Moskve Jurijem Lužkovim.\nNa sastanku je dogovoreno da se strane međusobno obaveštavaju o budućim tenderima i da se razmotri mogućnost potpisivanja međudržavnog, paritetnog sporazuma, kojim bi se dodelili placevi u Moskvi za otvaranje "Srpske kuće" i u Beogradu za otvaranje "Ruske kuće", za promociju i prodaju srpske, odnosno ruske robe.\nIst point: Ponuda za Sombormlin\nBeograd -- Kiparski Ist point (East) holding objavio je nameru za preuzimanje preostalih 26,56 odsto akcija Sombormlina [SOML].\nIst point holding poseduje 81.206 akcija, odnosno 73,44 odsto kapitala Sombormlina, navodi u oglasu objavljenom u listu "Politika". Prema podacima Centralnog regista za hartije od vrednosti, preostalih 29.369 akcija, odnosno 26,56 odsto su u vlasništvu malih akcionara koji pojedinačno imaju oko 0,2 odsto akcija.\nTrenutna vrednost akcija Sombormlina na Beogradskoj berzi je 247 dinara po komadu, a cena akcija je udvostručena u poslednjih 13 dana. Akcijama Sombormlina nije trgovano od jula 2004. godine do 14. februara, a cena je bila 120 dinara.\nDobit Sombormlina u 2006. godini iznosila je oko 17 miliona dinara, na osnovu 252 miliona dinara prihoda, vrednost aktive preduzeća prema podacima Agencije za privredene registe iznosila je 226 miliona dinara, a kapital je procenjen na 62,9 miliona dinara.\nŽeleznica Srbije će kreditom EBRD-a kupiti 772 teretna vagona, umesto predviđenih 1.100.\nGeneralni direktor Železnica Srbije Milanko Šarančić novinarima je rekao da je broj umanjen zbog povećanja cena teretnih vagona od momenta kada je Železnica dobila kredit.\nŽeleznica Srbije je ugovor o kreditu od 60 miliona evra potpisala sa EBRD polovinom jula 2006. godine. Tim kreditom je obuhvaćeno i 1,5 miliona evra za nabavku potpodnog struga za obradu točkova vagona i lokomotiva.\nŠarančić je naveo da će umesto 750 vagona, koliko je ugovoreno na osnovu tenderske ponude rumunske kompanije IRS, Železnica Srbije dobiti i dodatnih 22 vagona, bez povećanja cene.\nPostojala je mogućnost za saradnju i sa Gošom iz Smederevske Palanke, ali EBRD to nije odobrila, kazao je on.\nŽeleznica Srbije je 21. februara potpisala ugovor o kupovini 750 teretnih vagova za 56 miliona evra od multinacionalne kompanije IRS (International Railway Services).\nPrema podacima internet enciklopedije Vikipedija, IRS je kompanija registrovana u Luksembrugu, a kontroliše je biznismen Kristijan Burči (Cristijan Burci).\nIRS je najveći evropski proizvođač teretnih vagona kojih godišnje proizvede oko 7.000, a u sastavu te grupacije posluje i smederevski Želvoz, koji se bavi remontom i proizvodnjom vagona, navodi Vikipedija (Wikipedia).\nInflacija u januaru 0,9 odsto\nInflacija u januaru u Srbiji, merena indeksom potrošačkih cena po metodologiji Evropske unije, iznosila je 0,9 odsto.\nPotrošačke cene su u januaru ove godine bile za 11,5 odsto veće nego u istom mesecu 2007. godine, navodi se u saopštenju Republičkog zavoda za statistiku.\nU januaru je najviše poskupeo transport, za dva odsto, zbog poskupljenja goriva, hrana i bezalkoholna pića poskupela su za 1,4 odsto, a troškovi proizvoda i usluga vezanih za stanovanje porasli su 0,4 odsto.\nPrema metodologiji EU, inflacija se meri na osnovu prosečne promene maloprodajnih cena roba i usluga za ličnu potrošnju, a uključuje i cenu iznajmljivanja stana (renta), finansijske usluge, usluge obrazovanja i ugostiteljske usluge.\nInflacija u januaru u Srbiji, merena po uobičajenoj metodologiji Zavoda, iznosila je takođe 0,9 odsto.\nProdaje se imovina rudnika "Lece"\nAgencija za privatizaciju ponudiće na prodaju 31. marta imovina rudnika olova, cinka i zlata "Lece" u stečaju.\nPočetna cena za rudnik "Lece" iznosi 771,09 miliona dinara, a na prodaju se nude upravna zgrada sa radničkim kupatilom i garderobom, kuhinja, zgrade radničkog smeštaja i flotacijsko postrojenje - mlin, postrojenje za filtriranje, hala drobilica, hala flotacijskih mašina, mašinska radionica i labaratorija.\nTakođe, biće ponuđeni i zgrada Direkcije u Medveđi, mašine i sva pripadajuća oprema, objavila je Agencija za privatizaciju.\nRudnik "Lece" u stečaju prema prepisu posedovnog lista i listovima nepokrentosti na više različitih parcela koristi površinu 675.682 kvadrata zemljišta. Od ove površine u državnom zemljištu se nalazi 2.858 kvadratnih metara dok se u društvenom vlasništvu nalazi 672.824 kvadrata.\nU oglasu je navedeno i da kupci, da bi učestvovali u nadmetanju, moraju da uplate depozit u visini od 308,4 miliona dinara.\nU najboljim godinama, u rudniku "Lece", koji se nalazi na deset kilometara od Medveđe, radilo je 1.000 ljudi ali je sva proizvodnja stala 2001. godine.\nOvde je kopana ruda olova i cinka koja je imala i visok sadržaj najfinijeg zlata i srebra u Evropi. Međutim, sada je situacija sasvim drugačija i najveći broj rudara upućen je na Zavod za zapošljavanje.\nRudnik je zatvoren 2005. godine zbog nedostataka novca za održavanje proizvodnje i isplatu zarada dok je stečaj uveden u maju 2006.\nZastava: Saradnja sa GM prema planu\nTehnička saradnja kragujevačke Grupe "Zastava vozila" i američkog "Dženeral motorsa", odvija se bez problema.\nDirektor preduzeća "Zastava AGeM", zaduženog za realizaciju ugovora potpisanih u julu prošle godine, Zoran Stošić, kaže da se saradnja o prodaji "Opelovih" automobila u Srbiji i o montaži "astre klasik" planirane za poslednje tromesečje ove godine, odvija nesmetano.\n"Prodaja 'Opelovih' modela je dobra, čak mogu reći i odlična, a s druge strane po utvrđenom planu i dogovoru teku pripreme za montažu 'astre klasik", rekao je Stošić u izjavi lokalnom radiju i naglasio da "ovih dana ima tešnju komunikaciju s predstavnicima 'Dženeral motorsa' zbog političkih događaja u Srbiji".\nOcenjujući "da su kontakti profesionalni i korektni", Stošić je rekao i da tehnički timovi "Opela" često dolaze u Fabriku automobila, i da će naredna poseta uslediti najverovatnije za dve sedmice kada će se konkretizovati zadaci u pripremama za montažu "astre klasik" u kragujevačkim pogonima.\n"Poseta tehničke ekipe rezultat je aneksa ugovora Grupe 'Zastava vozila' i 'Dženeral motorsa' kojim je precizirana pomoć 'Zastavi' u cilju prenosa 'Opelove' tehnologije u Kragujevac za montažu 'astre'", rekao je Stošić i ocenio da će to omogućiti odgovarajuću realizaciju zajedničkog projekta i početak nabavke opreme, vredne nekoliko miliona evra, a za šta će biti raspisan tender.\nPovodom izjave ministra ekonomije Mlađana Dinkića da su stručnjaci "Dženeral motorsa" odložili posetu, Stošić je rekao da tu izjavu nije čuo i dodao "da se najverovatnije odnosila na sastanak koji je u utorak trebalo da se održi u Ministarstvu ekonomije".\n"Predstavnici 'Dženeral motorsa' uputili su zvanično pismo u kojem se izvinjavaju što trenutno nisu u mogućnosti da prisustvuju sastanku, kao i da će novi termin biti vrlo brzo utvrđen", naveo je Stošić.\n„David Pajić“ meta velikih biznismena\nDa li je tačno da je prvi biznismen Srbije Miroslav Mišković prvi kandidat za kupovinu beogradskog preduzeća „David Pajić“, nekada najvećeg proizvođača liftova na Balkanu, pokazaće se na aukciji zakazanoj za sutra. Prodavac „Davida Pajića“ je Agencija za privatizaciju, a glavna atraktivnost tog preduzeća nisu naravno liftovi, već nekretnine: objekti površine oko 15.000 kvadrata na građevinsko zemljište od oko 23 hiljade kvadrata na Dorćolu, neposredno iznad „Luke Beograd“.\nPočetna cena za „David Pajić“ je 221,5 miliona dinara (2,66 miliona evra) i odgovara petini knjigovodstvene vrednosti ovog preduzeća. Mereno nekretninama „Davida Pajića“ to je 179 evra po kvadratu. Da li će na tom nivou biti i prodajna cena zavisiće od toga da li će kupac biti ujedno i jedini prijavljeni kandidat ili će imati konkurenciju. Rok za prijavljivanje kandidata istekao je 21. februara, a ko se sve prijavio Agencija za privatizaciju je dužna da drži u tajnosti sve do samog početka aukcije.\nU upućenim beogradskim krugovima kažu da je lokacija „Davida Pajića“ toliko atraktivna da je malo verovatno da tu priliku propuste i ostali veliki biznismeni u sektoru upravljanja nekretnina poput Filipa Ceptera i „MPC-a“ Petra Matića potpomognutog američkim „Meril Linčom“.\nKo god da kupi „Davida Pajića“ dužan je da delatnost liftova održi najmanje dve godine. Posle može da menja namenu, bez ikakvih obaveza te vrste i prema zaposlenima i prema Agenciji za privatizaciju. Ako urbanistički plan predviđa, a predviđa, može na tom placu da napravi, na primer, poslovno-stambeni kompleks, ili recidencijalni centar.\nŠto se tiče izvorne delatnosti „Davida Pajića“ od najvećeg proizvođača liftova na Balkanu, sada su se uglavnom sveli na servisiranje onih koje su proizveli (40.000 lifotova) u prethodnih 60 godina. Nekada, kada su bili taj balkanski vrh zapošljavali su preko 1.000 radnika, sada suženjem rada tek oko 120. Toliko mali broj zaposlenih atraktivnost preduzeća u prodaji čini još i većom.\nUkoliko se nastavi rast cena sirove nafte u svetu, već narednog meseca se može očekivati da litar benzin u Srbiji prremaši 100 dinara, kažu poznavaoci tržišta. Država bi smanjenjem akciza mogla da smanji udar na džep potrošača, ali u Ministarstvu finansija trenutno ne razmišljaju o tome.\nCena nafte je juče postavila nov rekord od blizu 102 dolara za barel, a ukoliko se nastavi takav trend, vozači bi već u martu mogli da plaćaju više od 100 dinara za litar benzina.\n- Trenutna cena benzina veoma je blizu tom iznosu, tako da je realno očekivati da uskoro košta preko 100 dinara - kaže Nebojša Atanacković iz AD „Nafta“, a slično razmišlja i Boža Stanišić iz kompanije „AVIA Petrobart“. Prema njegovim rečima, ako se nastavi sadašnji trend rasta cene sirove nafte u svetu, već pri sledećem poskupljenju u Srbiji, benzin bi mogao da košta više od 100 dinara.\n- Cena derivata će pratiti cenu sirove nafte. Ipak, ne verujem da će se ona mnogo povećavati u odnosu na sadašnji nivo. Prognoze su bile da će vrednost nafte u 2008. godini padati - kaže on.\nDržava ipak ima mehanizam da donekle smanji cene goriva u Srbiji, i to putem akciza. Međutim, Ministarstvo finansija ih je nedavno povećalo i za sada se ne razmišlja o njihovom smanjenju, potvrđeno je juče „Blicu“ u tom ministarstvu.\nKako nam je objasnila Mirjana Radojević, PR ministarstva, trenutno se posmatra kako će se kretati cene sirove nafte na svetskom tržištu i kako će uticati na rast cena goriva u Srbiji.\n- Na osnovu Zakona o akcizama, postoji mogućnost da se smanje ovi nameti ako se proceni da je došlo do naglog skoka cena. Još uvek nismo počeli da radimo na tome, a čeka se još jedna promena cena derivata u zemlji da vidimo da li će biti povećanja i koliko. Za sada pratimo situaciju i moguća je reakcija ako se kod nas budu drastično povećavale cene - kaže ona.\nNBS zaustavila pad dinara\nNarodna banka Srbije juče je sa oko 10 miliona evra ponovo intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu da bi sprečila preveliko kolebanje kursa dinara prema evru. Dinar je juče oslabio prema evru, posle višednevnog jačanja. Srednji kurs evra, prema zvaničnoj listi NBS, iznosio je 83,0977, što znači da je opao za 55 para u odnosu na prekjučerašnji dan. U centralnoj banci dodaju da je promet na deviznom tržištu bio veći nego proteklih dana.\nReferentna kamatna stopa 11,5 odsto\nNarodna banka Srbije povećala je danas referentnu kamatnu stopu za 0,75 procentnih poena, na 11,5 odsto.\nReferentna kamatna stopa povećana je na redovnoj sednici Monetarnog odbora NBS i znači pojačanje restriktivnosti monetarne politike, kako bi se smanjili inflatorni pritisci i pritisci koji utiču na slabljenje dinara, izjavio je danas ekonomista Goran Nikolić.\nPrema njegovim rečima, odluka NBS da poveća referentnu kamatnu stopu doneta je u trenutku kada bazna inflacija na međugodišnjem nivou iznosi oko sedam odsto i izvan je projektovanog okvira, dok je kurs dinara na najnižem nivou od početka godine.\nNBS kao referentnu kamatu koristi kamatnu stopu na dvonedeljne repo operacije, a prethodna promena bila je 6. februara kada je kamata povećana takođe za 0,75 procentnih poena.


Srpska je država, a BiH koliko-toliko | Glas Srpske\nSrpska je država, a BiH koliko-toliko\nRepublika Srpska je država koja postoji od 9. januara 1992. godine.\nSvojom državnošću, koja se u skladu sa međunarodnim pravom sastoji od teritorije, efektivne vlasti i naroda, učestvovala je u mirovnim pregovorima tokom građanskog rata u BiH od 1992. do 1995. godine. Svoju državnu samostalnost Republika Srpska je unijela u završne mirovne pregovore u Dejtonu od 1. do 21. novembra 1995. godine.\nU svojoj knjizi „Završiti rat“ Ričard Holbruk, američki diplomata zadužen za mirovne pregovore između zaraćenih strana na prostoru predratne BiH, navodi kako je ubjeđivao Aliju Izetbegovića prije dejtonskih pregovora da prihvati ime Republika Srpska: „Ne vjerujemo da ime Republika Srpska znači mnogo, sve dok dobijate sve drugo - međunarodno priznanje, definisane granice, prihvatanje vašeg legalnog statusa. Ništa od ovoga ranije niste imali.“ Ovo je u više navrata potvrdio i Miro Lazović, učesnik pregovora u Dejtonu i član Predsjedništva „Republike BiH“ navodeći: „Ja i gospodin Ivo Komšić, koji smo bili članovi Predsjedništva BiH, nikada ni u Predsjedništvu ni u Parlamentu BiH, koji sam ja vodio, nismo prihvatali niti smo razmatrali opciju postojanja entiteta sa imenom Republika Srpska. Taj nesporazum riješio je Ričard Holbruk govoreći da je to završena stvar, da postoje dva entiteta i da samo možemo praviti koncept Ustava BiH izvlačeći iz dva entiteta, onaj sadržaj koji će omogućiti da se sačuva država, da KOLIKO-TOLIKO bude funkcionalna i stabilna“. A entiteti su prenijeli na nivo BiH samo ograničeni dio svojih nadležnosti. Lažno i bezobrazno bošnjačke političke i druge strukture u Sarajevu pokušavaju predstaviti da je „država BiH“ nešto prenijela odnosno dala entitetima.\nUstav BiH određuje da će od Dejtona službeno ime biti „Bosna i Hercegovina“. Da bi nešto bilo država, u njenom ustavnom nazivu mora biti određenje državnog uređenja - savezna republika (Njemačka), republika (Srbija), (Ruska) federacija, (Švajcarska) konfederacija, kraljevina (Norveška), kneževina (Monako), sjedinjene države (Američke). Ovako ispada da je „Bosna i Hercegovina“ tek geografski prostor sa međunarodno priznatim granicama. Umjesto „Bosna i Hercegovina“ moglo se upisati „KOLIKO-TOLIKO“, kako kaže Miro Lazović.\nNadležnosti BiH i entiteta\nNe postoji nikakav unutrašnji pravni kontinuitet između „Republike BiH“ i dejtonske BiH. Po međunarodnom dejtonskom sporazumu, preddejtonska BiH „nastavlja svoje pravno postojanje prema međunarodnom pravu kao država, u okviru međunarodno priznatih granica, ostaje članica Ujedinjenih nacija“, ali sve to sa „unutrašnjom strukturom izmijenjenom kako je predviđeno Ustavom BiH“. A unutrašnja struktura su dva entiteta, tri konstitutivna naroda i onaj nivo zajedničkih poslova koje su „Bosni i Hercegovini“ prenijeli entiteti donoseći Ustav BiH. Dejtonskoj „Bosni i Hercegovini“ Ustav BiH ne dodjeljuje nikakvu teritoriju, jer teritorija pripada entitetima - Republici Srpskoj 49 odsto i FBiH 51 odsto. „Bosna i Hercegovina“ nije izborna jedinica za bilo šta, jer su izborne jedinice izvorno pravo dva entiteta. „Bosna i Hercegovina“ nije subjekt promjena aneksa Dejtonskog sporazuma, već to pravo pripada isključivo entitetima. Entiteti su države u većem kapacitetu nego „Bosna i Hercegovina“. To potvrđuje i stav Venecijanske komisije Savjeta Evrope, koji određuje da se na buduće sporazume entiteta o promjeni Ustava BiH i drugih aneksa Dejtonskog sporazuma, primjenjuje Bečka konvencija o pravu međunarodnih ugovora. U članu 1. te konvencije jasno piše: „Ova se Konvencija primjenjuje na ugovore između država.“ Nakon Dejtona „Bosna i Hercegovina“ nije više nikakav subjekt sporazumijevanja, niti može mijenjati status entiteta. Republika Srpska ima pravo na uspostavljane specijalnih veza sa susjednim državama - Srbijom, Hrvatskom, Crnom Gorom. Republika Srpska Savjetu bezbjednosti Ujedinjenih nacija redovno dostavlja svoje izvještaje o stanju i odnosima u „Bosni i Hercegovini“ - do sada ih je bilo 18.\n„Bosna i Hercegovina“ ima samo tri organa koje prema Ustavu BiH u svom nazivu imaju odrednicu BiH: Predsjedništvo, Ustavni sud, Centralna banka. U svom nazivu Parlamentarna skupština i Savjet ministara, kao ni njegova dva ustavna ministarstva - spoljnih poslova i spoljne trgovine, po Ustavu BiH nemaju odrednicu „BiH“. Po Dejtonskom sporazumu i nepromijenjenom i važećem Ustavu BiH, Republika Srpska ima predsjednika, Narodnu skupštinu, Vladu, Ustavni sud, Vrhovni sud i druge sudove, Tužilaštvo, vojsku, policiju, carinu, sve poreze kao svoje izvorne prihode, obavještajnu i bezbjednosnu službu i sve druge državne funkcije koje nije prenijela na „Bosnu i Hercegovinu“. Republika Srpska ima teritoriju u skladu sa preddejtonskim „Ženevskim principima“, što je potvrđeno Aneksom 2. Dejtonskog sporazuma koji utvrđuje liniju razgraničenja sa FBiH. Pri tome Republika Srpska kao državotvorni entitet zajedno sa FBiH tvori „Bosnu i Hercegovinu“.\nŠta je zapravo „Bosna i Hercegovina“ nastala međunarodnim ugovorom u Dejtonu 21. novembra 1995. godine. Mogla bi biti zajednica država - Republike Srpske i FBiH. Sve drugo su nepravna prazna naklapanja, makar bila i svakodnevna, koja ne mogu promijeniti pravne činjenice. A pravne činjenice su sljedeće:\n- U dejtonske pregovore ušle su: Savezna Republika Jugoslavija koju je Sporazumom od 29. avgusta 1995. godine Republika Srpska ovlastila da u njeno ime potpiše dijelove mirovnog plana koji se odnose na Republiku Srpsku, sa obavezom Republike Srpske da strogo i dosljedno ispuni postignuti sporazum. (Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini, Preambula, stav 5.)\n- Pregovorima u Dejtonu prethodilo je potpisivanje „Dogovorenih osnovnih principa“ u Ženevi 8. septembra 1995. godine, a potom i „Nastavak dogovorenih osnovnih principa“ potpisan u Njujorku 26. septembra 1995. godine. Potpisnici su bili Republika Srpska i „Republika BiH“.\n- Ivo Komšić, ratni član Predsjedništva „Republike BiH“, u intervjuu „Dnevnom avazu“ od 21. januara 2011. godine kaže „da mu je neobično drago što je bivši ministar vanjskih poslova BiH Muhamed Šaćirbegović reagirao na njegovu izjavu da Republika Srpska nije legalizirana u Dejtonu, već u Ženevi 8. septembra 1995. godine i to upravo Šaćirbegovićevim parafom. Šaćirbegović je svojom reakcijom potvrdio da je tada bio u Ženevi i da je Ričard Holbruk tamo imao sastanak s njim i da su tu još bili izaslanici iz Republike Srpske, Beograda i Zagreba. Potvrdio je da je postojao dokument koji je poslužio kao osnova za Dejtonski sporazum. To što on tvrdi da ništa nije parafirano, nije tačno. Uostalom, mi smo u Dejtonu dobili taj papir koji je on parafirao. Radilo se o legalizaciji Republike Srpske. Tamo se prvi put pominje Republika Srpska, bez navodnika. Država BiH se ne spominje. Ono što je on potvrdio, a što do sada nisam znao, jeste da je dobio nalog od Alije Izetbegovića da to uradi.“\nPrema važećem i nepromijenjenom Ustavu BiH, entitetima pripadaju sve državne nadležnosti koje Ustavom nisu izričito dodijeljene „Bosni i Hercegovini“. Za svaku novu nadležnost koju ne predviđa dejtonski Ustav BiH, trebalo je da entiteti u skladu sa Bečkom konvencijom zaključe sporazum o promjeni i dopuni Ustava BiH i potom u skladu sa ustavnom procedurom usvoje amandmane u Parlamentarnoj skupštini. Stvaranjem ustavnog osnova bilo bi moguće donijeti zakone o odbrani, pravosuđu, PDV-u, kao i ustanoviti nove institucije na nivou „Bosne i Hercegovine“. Pošto to nije urađeno, prema Dejtonskom sporazumu ustavne nadležnosti Republike Srpske su i dalje: odbrana sa vojskom Republike Srpske, pravosuđe, carina, granična služba, policija, finansije, porezi i sve druge nadležnosti koje inače pripadaju suverenim državama.\nUstavom BiH entiteti su prenijeli u nadležnost Predsjedništvu BiH spoljnu politiku, spoljnotrgovinsku politiku, carinsku politiku, monetarnu politiku, finansiranje ustanova i međunarodnih obaveza BiH. Međutim, sve odluke Predsjedništva BiH po navedenim nadležnostima podliježu krajnjoj potvrdi u entitetima. Po Ustavu BiH te odluke Predsjedništva BiH nisu definitivne ako im se usprotivi član Predsjedništva koji je preglasan od strane druga dva člana Predsjedništva BiH. Konkretno to znači da preglasani član Predsjedništva BiH može proglasiti takvu odluku destruktivnom po životni interes entiteta u kome je izabran i u slučaju da je to srpski član Predsjedništva BiH uputiti je Narodnoj skupštini Republike Srpske. To je već bilo u praksi kada je Nebojša Radmanović kao član Predsjedništva BiH iz SNSD-a u tri navrata osporio odluke koje su donijeli bošnjački i hrvatski član Predsjedništva BiH. U sva tri slučaja Narodna skupština Republike Srpske potvrdila je takav stav Radmanovića i odluka Predsjedništva BiH nije stupila na snagu, kao da je nije ni bilo. Dakle, posljednja riječ pripada Republici Srpskoj i njena državnost, kao i državnost FBiH, jači su i važniji od „Bosne i Hercegovine“.\n„Bosni i Hercegovini“ kao nadležnosti pripadaju i politika i propisi za useljavanje, izbjeglice i azil, sprovođenje krivičnih zakona na međunarodnom planu i između entiteta, uključujući tu odnose sa Interpolom. Primjetno je da se ne daje nadležnost „Bosni i Hercegovini“ da donosi propise, osim u tri slučaja. To pokazuje zašto Parlamentarna skupština nema odrednicu „BiH“, pa se i ne može smatrati državnim parlamentom, kao što se ni Savjet ministara kao pomoćno tijelo Predsjedništva BiH ne može smatrati vladom.\nDejtonski sporazum sa svojih 12 aneksa donio je trajni mir svima u BiH, ali i ustanovio njeno ustavno uređenje pažljivo balansirajući odnose između tri konstitutivna naroda i dva državotvorna entiteta. Opstanak BiH je moguć samo na toj osnovi, uz rješavanje hrvatskog pitanja.\nSvim građanima Republike Srpske i FBiH čestitam praznik - Dan uspostavljanja Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH. Dan Dejtona - 21. novembar.


Vučić razgovarao sa administratorkom USAID Samantom Pauer - Blitz RS - Vesti\nVučić razgovarao sa administratorkom USAID Samantom Pauer\nAleksandar Vučić i Samanta Pauer razmenili su mišljenja o aktuelnim projektima koji za cilj imaju međusobno povezivanje i jačanje saradnje u regionu, kao i o modalitetima nastavka plodne saradnje sa ovom organizacijom, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika Republike.\nPredsednik Vučić je zahvalio USAID-u na velikoj pomoći u vidu brojnih projekata i izuzetnog angažmana eksperata u raznim oblastima, koji su, kako se dodaje, umnogome doprineli rastu naše zemlje na mnogim poljima.\nPredsednik je izrazio posebnu zahvalnost na nesebičnoj pomoći tokom krize izazvane pandemijom KOVID-19 i dodao da je i ovaj globalni izazov jasno pokazao značaj solidarnosti i saradnje, pogotovo kroz program „Zajedno protiv KOVID-a“.\nPredsednik Vučić je posebno istakao da Srbija, kao inicijator brojnih projekata koji za cilj imaju povezivanje zemalja regiona, ozbiljno i odgovorno pristupa svim pitanjima od značaja za jačanje međusobne saradnje, ekonomskog napretka i izgradnje poverenja.\nU tom smislu, Srbija je, navodi se, bila pokretač ne samo inicijative „Otvoreni Balkan“ koja omogućava slobodno kretanje ljudi, roba, usluga i kapitala, već i velikih infrastrukturnih projekata koji će podići kvalitet života svih građana regiona.\nAdministratorka Pauer je istakla dosadašnje izuzetno partnerstvo USAID-a sa našom zemljom, naglasivši posvećenost kontinuiranoj podršci reformama i razvojnim prioritetima Srbije.\nPredsednik Vučić je sa administratorkom Pauer razgovarao i o situaciji u Bosni i Hercegovini, gde je ponovio posvećenost Srbije očuvanju Dejtonskog sporazuma i, u skladu sa njime, punom poštovanju teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine.\nPredsednik Vučić i administratorka Pauer su ponovili posvećenost daljoj saradnji u cilju sveobuhvatnog razvoja regiona koji teži članstvu u EU, istakavši da Srbija, kao pokretač regionalnog povezivanja, treba dodatno da pojača svoju ulogu i zalaganje u tom smeru.\nPredsednik Vučić je od administratorke Pauer zamolio za pomoć USAID-a u programima razvoja preduzetništva i borbe protiv korupcije.


Orban iznio plan u 12 tačaka, a 2024. je ključna godina (VIDEO)\nKonzervativci u Evropi i Sjedinjenim Američkim Državama moraju se zajedno boriti da „oslobode” i preuzmu institucije u Vašingtonu i Briselu od liberala koji prijete zapadnoj civilizaciji uoči američkih izbora 2024. godine, izjavio je danas mađarski premijer Viktor Orban.\n„Progresivni liberali, neomarksisti ošamućeni snom na javi, ljudi koje finansira Džordž Soroš i promoteri otvorenih društava silno žele da unište zapadni način života koji i vi i mi toliko volimo“, izjavio je Orban na Konferenciji konzervativne političke akcije (CPAC), najistaknutijem skupu američkih konzervativaca, koji se održava u Budimpešti.\nViktor Orban je dodao da će sledeći predsednički izbori u SAD-u na kojima bi Donald Tramp mogao da se kandiduje za drugi mandat u Bijeloj kući i glasanje za Evropski parlament 2024. godinu učinilo ključnom.\n„Moramo da koordiniramo naše akcije, dok se suočavamo sa velikim testom, 2024. će biti odlučujuća godina“, izjavio je Orban.\nOn je iznio 12 tačaka za koje je rekao da su ključne za obezbjeđivanje dominacije konzervativizma, uključujući “igranje po sopstvenim pravilima, zalaganje za nacionalne interese u spoljnoj politici i sticanje kontrole nad medijima”.\n„Moramo ponovo osvojiti institucije u Vašingtonu i Briselu“, naveo je on.\nNEWER POSTRadović: Trivićeva ima našu punu podršku\nOLDER POSTSDS – kada nema ništa drugo, onda je vijest i da se stranka prijavila na izbore


Vozač u Hrvatskoj mora platiti kaznu od 3.750 evra Vozač u Hrvatskoj mora platiti kaznu od 3.750 evra\nObjavljeno: 12. 8. 2019 u 13:02h\nZbog višestrukih prekršaja u saobraćaju 33-godišnji vozač iz Koprivnice kažnjen je s rekordnih 27.700 kuna (oko 3.750 evra).\nRiječ je o pooštrenim odredbama zakona o bezbjednosti saobraćaja, piše “Večernji list”.\nVozača su policajci ”ulovili” u nedelju oko 2.10 h ujutro u Ulici kralja Zvonimira u koprivničkom prigradskom naselju Reka. Nakon što je prespavao u policijskom pritvoru, priveden je na dežurni prekršajni sud u Đurđevac.\nNa sudu je tako ustanovljeno da je mladić “upravljao neregistrovanim i neosiguranim automobilom prije sticanja prava na upravljanje motornim vozilima te je bio pod uticajem alkohola od 1,61 promila”. Dobio je najvišu kaznu u istoriji koprivničkog Prekršajnog suda.


Votford se pojačao Čileancem - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Votford se pojačao Čileancem\nVotford se pojačao Čileancem\nOd početka letnjeg prelaznog roka engleski Votford je predstavio tri pojačanja, a na spisak novopridošlica ove srede je dodato još jedno ime.\nReč je o čileanskom centralnom beku Fransisku Sieralti (Francisco Sierralta) koji je stigao iz italijanskog Udinezea za sada nepoznatu sumu, iako su ostrvski mediji pisali o mogućoj pozajmici. Između dve strane zaključena je saradnja na tri sezone.\nMladi defanzivac je na samom početku svoje karijere nastupao za čileansku Universidad Katoliku i Palestino, da bi po dolasku u Evropu nosio dresove Udinezea, te Parme i Empolija (na pozajmici). Za nacionalni tim Čilea je debitovao u junu 2018. godine, a do sada je odigrao 2 meča.\nPrethodni tekstPredstavljanje timova za novu sezonu – Karolina Pantersi\nSledeći tekstPorto misli i na budućnost\n“Stršljeni” imenovali novog trenera!\n”Stršljenovi” otpustili Španca\nNemac nagrađen novim ugovorom!


PISONERO O TAMARI NIKČEVIĆ: Obezbijediti novinarima da rade bez straha – Portal Luca\nPISONERO O TAMARI NIKČEVIĆ: Obezbijediti novinarima da rade bez straha\nPortparolka Evropske komisije Ana Pisonero Hernandez povodom slučaja novinarke Tamare Nikčević kazala je da EU ne komentariše privatne razgovore. Poručuje da je novinarima potrebno povoljno okruženje koje im omogućava da rade bezbjedno i bez straha od uznemiravanja, političkog pritiska, cenzure ili progona.\n„Ne komentarišemo privatne razgovore / komentare. Svako moguće kršenje zakona treba da rješavaju nadležne domaće vlasti, u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom i relevantnim međunarodnim i evropskim standardima“,navodi Pisonero.\nIstiče da je novinarima potrebno povoljno okruženje koje im omogućava da rade bezbjedno i bez straha od uznemiravanja, političkog pritiska, cenzure ili progona.\n„Kao opšti princip, takođe očekujemo da se svi mediji i novinari u Crnoj Gori ponašaju u skladu sa najvišim profesionalnim i etičkim standardima. To je od posebne važnosti za nacionalni javni servis RTCG“, zaključuje Pisonero.


Antivakseri prete školama - JUGPRESS\nŠkolski saveti u Velikoj Britaniji trebalo bi da mogu da spreče antivaksere da protestuju ispred škola, izjavio je lider opozicionih laburista Kir Starmer.\nStarmer je rekao da je “bolesno” što antivakseri šire “opasne dezinformacije” deci, i pozvao vladu da “hitno” ažurira zakon kako bi se nalog za zabranu mogao primenjivati što pre u blizini ulaza u škole, prenosi BBC.\nLider najveće opozicione partije u britanskom parlamentu je kazao da bi lokalne vlasti trebalo da imaju ovlašćenja da zaštite javne prostore, ako se oko toga slože škola, predsednik školskog saveta i šef lokalne policije.\nKako prenosi RAdio Slbodnda Evropa (RSE), i neki ministri u britanskoj vladi izrazili su zabrinutost zbog ovakvih događaja.\nMinistarka unutrašnjih poslova Priti Patel rekla je da je sloboda protesta temeljni deo demokratije, ali je izjavila za “Dejli telegraf” da je potpuno neprihvatljivo da se deca, nastavnici ili roditelji zastrašuju i maltretiraju izvan škole od strane antivaksera, da se šire dezinformacije i opasne laži o programu vakcina koje spasavaju život.\nGotovo osam od 10 škola reklo je da su bile na meti antivaksera u nedavnom istraživanju sindikata Asocijacije školskih i fakultetskih vođa (ASCL).\nVećina toga bila je putem e-pošte u kojoj se pretilo pravnim postupkom, ali ASCL je rekao da je u nekim slučajevima osoblju pretilo fizički, a u drugim prilikama antivakseri su dobili pristup školskim stranicama.


POBJEDA BAJDENA Novi početak saradnje Brisela i Vašingtona - Srpskainfo\nPobjeda kandidata Demokratske stranke Džozefa Bajdena na predsjedničkim izborima u SAD donijeće novi početak u odnosima EU sa Vašingtonom, izjavio je potpredsjednik Evropske komisije za ekonomiju i trgovinu Valdis Dombroviskis.\nOn je u intervjuu za “Euroaktiv” rekao da neće biti izvodljivi pregovori o temeljnom i sveobuhvatnom trgovinskom sporazumu.\nDambroviskis je istakao da je Bajden izjavio da podržava međunarodne saveze i multilateralizam i da želi da poboljša odnose sa EU.\n– To su vrlo ohrabrujuće poruke i nadamo se da ćemo moći da započnemo odnose ispočetka i da riješimo neke od bilateralnih sporova, te da će dođi do intenzivnijeg i značajnijeg multilateralnog angažovanja strana – naglasio je Dombroviskis.\nZvaničnik Evropske komisije podsjetio je da u pregovorima o Sporazumu o transatlantskom trgovinskom i investicionom partnerstvu nije ostvaren napredak, te da su ti razgovori zamrznuti, javio je “Sputnjik”.\nKada se radi o manjim sporazumima, Dombroviskis kaže da EU želi da se preduzmu koraci radi olakšavanja trgovine robom.\n– Definitivno smo spremni da istražimo dalje olakšice u trgovini, ukoliko postoji volja američke strane – dodao je Dombroviskis.\nSvijet BriselDžozef BajdenVašington\nZBOG NAMJEŠTANJA IZBORA Vašington uveo sankcije zvaničnicima


Ministarstvo: Uskoro priznavanje sertifikata o vakcinaciji s Turskom – Naši u svetu\nObjavljeno 10/05/21 u 15:00\nSrbija i Turska bi u narednih nekoliko dana trebalo da razmene diplomatske note o međusobnom priznavanju elektronskih validacija potvrde o izvršenoj vakcinaciji protiv kovida-19 za putovanja, saopštilo je danas Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije.\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić i ambasador Turske Hami Aksoj potvrdili su na današnjem sastanku da će doći do razmene diplomatskih nota o međusobnom priznavanju digitalnih sertifikata o obavljenoj vakcinaciji.\nOva razmena trebalo bi da se dogodi u narednih nekoliko dana, nakon čega se mogu očekivati odluke vlada Turske i Srbije kojima će dozvoliti ulazak građanima druge zemlje uz posedovanje digitalnog sertifikata o vakcinaciji.\n“Olakšan dolazak turskih turista unaprediće situaciju u sektoru turizma Srbije, a ovo je ujedno dobra vesti i za naše građane kojima će biti omogućeno lakše putovanje u Tursku, imajući u vidu da je Turska jedna od omiljenih destinacija srpskih turista”, kaže ministarka Matić.\nNa ovaj način, navela je Matić, i Srbija i Turska mogu očekivati znatno bolju letnju turističku sezonu od prethodne.\nDevojka u Italiji vakcinisana sa šest doza cepiva, preventivno smeštena u bolnicu, pa puštena kući


Dino park: Dinosaurusi na agregatima, profit gubitaškoj privatnoj firmi | Autonomija\nVOICE: Zašto su ugovori tajna?\nDino park u Novom Sadu otvoren je krajem aprila uz nedostatak dozvola i dokumentacije za gotovo sve njegove delove i sadržaje. Javno komunalno preduzeće Gradsko zelenilo, koje zajedno sa firmom Lagrota upravlja ovim parkom, nije obezbedilo potrebnu dokumentaciju za uvođenje struje na koju treba da se priključe putem Spensa čije zemljište iznajmljuju, tako da dinosaurusi rade uz pomoć agregata.\nTakođe, ne postoje ni dozvole za držanje životinja, a sem ugovora koji ide na ruku privatnoj firmi Lagrota, ukoliko grad ne izađe u susret Zelenilu i ne oslobodi ih određenog dela zakupa, ovom preduzeću neće ostati ništa u kasi od zarade Dino parka.\nDa se ovaj park iz nekih razloga morao što pre otvoriti govori i činjenica da je to urađeno bez projekta uvođenja struje, odnosno obezbeđenja dozvole za gradnju električne mreže. Već na otvaranju, zbog problema sa jednim od dinosaurusa koji je bio loše sklopljen te je postojala mogućnost strujnog udara, park je zatvoren pre predviđenog vremena.\n„Spens ne može da dopusti nijedan priljučak za struju koji ne zadovoljava sve urbanističko tehničke uslove kao i bilo koje priključenje bez tehničke dokumentacije, odnosno projekta električne instalacije. Zakonski nismo u mogućnosti da pustimo struju dok se to ne ispoštuje“, izjavio je direktor Spensa Aleksandar Šukić i dodao da će svaki zahtev koji stigne od Zelenila biti procesuiran u najkraćem roku.\nIpak, njegov njegov kolega i direktor Zelenila Aleksandar Bogdanović kaže kako su sve dozvole za struju pribavljene, te da je problem koji odlaže priključenje već nekoliko nedelja samo birokratska zabuna, odnosno pogrešno napisan naziv rešenja. On dodaje kako je „pitanje dana“ kada će struja stići u park.\nKao kada luna park dođe u grad…\nAleksandar Bogdanović: Birokratska zabuna ili strujni udar?\nNovosadski Dino park prostire se na 1,7 hektara površine i uključuje 24 replike dinosaurusa, mini jezero, 12D bioskop, rođendaonicu i igraonicu, prostor sa ponijima, restoran, suvenirnicu, teatar, adrenalin parki i mini zoo vrt. Međutim, u ugovoru između Zelenila i Spensa koji im je iznajmio svoje zemljište na godinu dana, navodi se da je zakupljeno samo 360 metara kvadratnih gde se nalaze replike dinosaurusa. Zakup 360 metara kvadratnih Zelenilo tromesečno košta 700.000 dinara. Iz Zelenila tvrde da ukoliko bi zakupili svih 1,7 hektara, posao se ne bi nikome isplatio. No, ostalo zemljište gde se nalaze svi drugi pobrojani objekti uopšte nije zakupljeno nego se Lagroti i Zelenilu naplaćuje kao zauzeće zelene površine. S druge strane, niti jedan od ovih objekata nema dozvolu da se nalazi na tom mestu, a direktor Bogdanović to pravda činjenicom da su to montažno-demontažni objekti koji lako mogu da se premeste. Kako pojednostavljuje, „kao kada luna-park dođe u grad“. Međutim, po Zakonu o planiranju i izgradnji i za ovakve montažne objekte potrebna je dozvola, rešenje za gradnju, te ugovor sa korisnikom prostora na koji način će sve vratiti u prethodno stanje. Bogdanović kaže da je zauzeće zelene površine gde su ostali objekti interni dogovor između Zelenila i Grada u koji očigledno Spens nije uključen iako je zemljište njegovo.\n„Podneo sam zahtev Gradskoj upravi za komunalne poslove da nas oslobodi plaćanja zauzeća zelene površine za javni toalet, igraonicu i binu, odnosno za sve što ne donosi prihode, a sve ostalo da bude po redovnim taksama, što nas košta oko 430.000 dinara plus PDV. Ako uračunamo i objekte koji nam ne donose prihode morali bismo platiti još dodatnih 400, 500 hiljada dinara, što znači da bi sve što zaradimo, otišlo gradu“, izjavio je Bogdanović.\nŠtetan ugovor sa gubitašem sa jednim zaposlenim\nUgovor između Lagrote i Zelenila garantuje privatnom partneru godišnju zaradu od 11 miliona dinara, dok troškovi zakupa zemljišta, uređenja i održavanja parka padaju na račun javnog preduzeća. Obaveza firme Lagrota prema ovom dokumentu je da isporuči replike praistorijskih životinja i ako zatreba popravi kvarove na maketama tokom narednog petogodišnjeg perioda. Privatni partner, po slovu ugovora, nema doslovno ni jednu jedinu obavezu u pogledu plaćanja bilo kakvih troškova uređenja parka. Prihode od prodaje ulaznica Zelenilo i Lagrota će deliti po pola, a garantuje se zarada od 22 miliona godišnje, dok je cena karte 250 dinara za decu i 350 za odrasle.\n„Svaki mesec će se od cene prodatih ulaznica odbiti troškovi za struju, komunalije i druge potrebe, a ostatak prihoda će se ravnomerno deliti između Zelenila i Lagrote“, naveo je Bogdanović i dodao da očekuje da će Dino park godišnje imati oko 200.000 posetilaca.\nDino park: Zloupotreba životinja u centru grada?\nSa druge strane, firma Lagrota International, koja je pobedila na tenderu za izgradnju Dino parka u Novom Sadu kao jedina koja je podnela dokumentaciju, tokom 2014. godine poslovala je u minusu, u 2015. joj je račun bio u blokadi tri puta, a prema podacima Agencije za privredne registre posluje sa samo jednim zaposlenim.\nUprkos tome, samo tri meseca nakon što je Lagroti poslednji put blokirano poslovanje, i to od 26. do 30. marta 2015. godine, JKP Gradsko Zelenilo je prihvatilo njihovu ponudu na tenderu za izgradnju Dino parka, iako je za taj projekat firma morala da izdvoji od 200 do 400 hiljada evra.\nNaime, prema podacima iz finansijskog izveštaja za 2014. godinu sa sajta Narodne banke Srbije, firma Lagrota International poslovala je tada sa neto gubitkom od 2,3 miliona dinara. Firmi je račun bio blokiran tri puta , a poslednji put od 26. do 30. marta 2015. godine. Manje od tri meseca nakon toga JKP Gradsko Zelenilo je prihvatilo jedinu ponudu na tenderu za izgradnju Dino parka u Novom Sadu, koju je poslala samo ta beogradska firma.\nLagrota International posluje od 2008. godine, a do sada je otvorila tri ogranka. Ogranak čija je delatnost „Odmarališta i slični objekti“, otvoren je 22. aprila 2015. godine, samo dva meseca pre nego što je JKP Gradsko zelenilo otvorilo javni konkurs za izgradnju Dino parka.\nTakođe, firma je 8. aprila otvorila ogranak „Dino park Novi Sad“ u Novom Sadu, koji vodi Mladen Tanjga, osoba koja je ranije pominjana kao „kontakt osoba“ u ponudi za zaključenje ugovora između Gradskog zelenila i Lagrote International.\nFirma Lagrota International ima samo jednog zaposlenog, a zbog izgradnje Dino parka morali su da unajme nekoliko firmi koje će biti podizvođači radova. Direktor kompanije Mladen Tanjga izjavio je za VOICE da je replike dinosaurusa postavljala kineska firma od koje su i kupili dinosauruse. Naziv firme ne zna i kako kaže do sada nije uspeo da dobije naziv.\n„Što se tiče građevinskih poslova, unajmili smo nekoliko firmi koje su obavljale posao za nas, ali sada ne znam da vam pobrojim sve“, objašnjava Tanjga.\nIpak, jedno ime firme je poznato. Prema rečima Mladena Tanjge, novosadska firma Infralogistika je angažovana kao vođa projekta i bavi se logističkim delom celokupnog Dino parka. Po podacima iz Agencije za privredne registre, ovu firmu vodi Željko Berber koji je takođe upravitelj Exit fondacije. Firma Infralogistika učestvuje u organizovanju gotovo svih većih događaja u gradu, a po podacima sa njihovog zvaničnog sajta, partneri su im Grad Novi Sad, Exit fondacija, Cinema City i mnogi drugi.\nNakon više od mesec dana VOICE i dalje nije dobio ugovore koje je Lagrota sklopila sa podizvođačima, kao ni imena firmi koje su učestvovale u izgradnji parka koji je za samo dve nedelje uspeo da ostvari čistu dobit od čak dva miliona dinara.\nNelegalno držanje životinja i kornjače sa Galapagosa\nNataša Vukmirović: Prijave protiv odgovornih\nPosetioci Dino parka već sada imaju priliku da jašu ponije, a Bogdanović je najavio i dolazak kornjača sa Galapagosa koje će im pokloniti Beo Zoo vrt. Na pitanje da li su upoznati sa zakonom koji zabranjuje držanje životinja na javnoj površini, direktor je odgovorio da se po njegovom saznanju taj zakon ne odnosi na kornjače sa Galapagosa. Ipak, njegov partner, Mladen Tanjga iz Lagrote ne zna da im stižu kornjače, ali ne zna i da li imaju dozvole za ponije te smatra da je to trebalo da obezbedi konjičko društvo „Petrans“ koje ih je dovelo.\nIz nevladine organizacije Link plus koja se bavi zaštitom životinja, kažu da Odluka o držanju domaćih životinja na teritoriji Novog Sada članom 12. zabranjuje držanje kopitara na području mesne zajednice Stari grad. Zabrana držanja proističe iz dva principa – jedan je zaštita ljudi od buke, neprijatnih mirisa i drugih neprijatnosti u urbanoj sredini, a drugi je obezbeđivanje dobrobiti životinjama kojima u centru grada ne mogu da se pruže odgovarajući uslovi života propisani zakonom.\n“Korišćenje ponija za zabavljanje posetilaca Dino parka, kao i korišćenje ponija za rad (jahanje) posebno je problematično jer u takvim uslovima ne postoji način da se zaštiti životinja. Ona se nalazi u parku gde je gužva, velika buka, replike dinosaurusa urliču, što pojačava već nehumane uslove za držanje životinja u najurbanijem delu grada. Kada su u pitanju kornjače, njima svakako nije mesto u parku koji služi za jeftinu zabavu. U industriji zabave životinje se eksploatišu na način da se u potpunosti zapostavljaju njihove potrebe i dobrobit, često su iscrpljene i nemaju adekvatnu negu”, objasnila je predsednica Upravnog odbora Link plusa Nataša Vukmirović te dodala da ako se pokaže da postoji osnov za prijavu podneće ih svim nadležnim državnim organima.\nLea Kotlica/Aleksandar Latas (VOICE)


Objavljen program 46. Fest-a – Filmske radosti\nFilmske radosti > Vesti > Objavljen program 46. Fest-a\nNa 46. Festu biće prikazano 116 premijernih filmova i deset klasika u više programskih celina, od kojih su tri takmičarske. Na otvaranju 23. februara u Sava centru biće uručena nagrada „Beogradski pobednik” za izuzetan doprinos filmskoj umetnosti slavnom mađarskom reditelju Ištvanu Sabou, uoči projekcije višestruko nagrađivanog filma „Tri bilborda ispred Ebinga u Misuriju“ Martina Makdone.\nIsto priznanje – „Beogradski pobednik” za izuzetan doprinos filmskoj umetnosti dobiće i srpska glumica Neda Arnerić, dok će tokom festivala nagrade Beogradski pobednik za dosadašnju karijeru primiti ruski reditelj Karen Šahnazarov i britanski reditelj Roland Džofi.\nNa svečanom zatvaranju 4. marta, takođe u Sava centru, biće prikazan film čuvene poljske rediteljke Malgožate Šumovske „Lice“, koji će premijeru imati na predstojećem Berlinalu.\nPored Sava centra, projekcije će se održavati u više beogradskih dvorana, među kojima i u Jugoslovenskoj kinoteci – u Uzun Mirkovoj i u Kosovskoj ulici.\nProdaja ulaznica za 46. Fest, koji se održava pod sloganom „Priđi bliže“, počinje 3. februara.\nUmetnički direktor Festa Jugoslav Pantelić izjavio je da u revijalnom progamu očekuje veliko interesovanje publike kako za „Tri bilborda“, tako i za poznate i već nagrađivane filmove „Oblik vode“ Giljerma del Tora, „Zovi me svojim imenom“ Luke Gvadanjina, „Fantomska nit“ Pola Tomasa Andersona, „Niotkuda“ Fatiha Akina, „Prema istinitoj priči“ Romana Polanskog „Zaista, nikada nisi bio ovde“ Lin Remzi, „Jupiterov mesec“ Kornela Mundruca, „Skver“ Rubena Estlunda, „Oproštaj“ Rolana Džofija.\nMeđu filmovima koje beogradska publika tek treba da otkrije Pantelić je preporučio „Vernost“ Mihaela Roskama, „Ja, Tonja“ Krega Gilespija, „Lady Bird“ Grete Gervik… Skrenuo je pažnju i na filmove „Legenda o konkubini“ Čena Kajgea, „Doviđenja tamo gore“ Albera Dupontela, „Siloviti“ Mišela Azanavicijusa, „Eva“ Benoa Žakoa…\nGlavni takmičarski program nudi, kako je istakao umetnički direktor, 16 brižljivo odabranih filmova iz celog sveta – iz Mađarske, Danske, Irana, Kine, Argentine, Libana, Grčke, Hrvatske, SAD, Rusije, Italije i Švajcarske.\n„Među njima su oni koji tretiraju goruće društvene i socijalne teme, ali i oni koji na izuzetan način približavaju ličnosti koje su svojim stvaralaštvom inspirisale generacije. Geneze sukoba podeljenih svetova, socijalizacija migranata ili samo naizged sizifovsko suprotstavljanje znatno moćnijima – neke su od teme koje obeležavaju ovu selekciju“, rekao je Pantelić.\nPosebno je pomenuo filmove „Niko, 1988“ Suzane Nikijareli, „Uvreda“ Zijada Duerija, „Anđeli nose belo“ Vivijan Kju, „Marvin“ An Fontejn, „Comic Sans“ Nevia Marasovića…\n„Od ovih 16 filmova za sada je samo jedan otkupljen“, rekao je Pantelić i izrazio nadu da će novinari nakon gledanja pozvati distributere da obrate pažnju na naslove koji to zaslužuju.\nBeogradskog pobednika za najbolji film, kao i još šest nagrada (za režiju, scenario, glavnu mušku i žensku ulogu, najbolji debi i nagradu žirija) dodeliće žiri čiji su članovi Milčo Mančevski, Jovan Jovanović, Elma Tataragić, Mila Turajlić i Gordan Kičić.\nNacionalna takmičarska selekcija Srpski film ovoga puta imaće samo premijerna ostvarenja, najavio je Pantelić i dodao da je to od početka bila zamisao, ali da su zbog malog broja novih filmova u prethodne tri godine uključivani i oni koji su već bili u bioskopima.\n„Ove godine podvukli smo crtu i rekli: svako ko je ušao u bioskope neće moći da se takmiči u programu „Srpski film”. Zbog toga ove godine imamo samo pet ostvarenja, ali mislimo da dok se ne počne od nečega, neće biti ni rezultata“, obrazložio je Pantelić.\nU konkurenciji su „Banditi u potrazi za mamom“ Koste Ristića, „Ederlezi Rising“ Lazara Bodrože, „Horizonti“ Svetislava Dragomirovića, „Izgrednici“ Dejana Zečevića i „O bubicama i herojima“ Petra Pašića.\nPantelić je dodao da ima saznanja da su još neki domaći filmovi završeni, ali da njihovi producenti i autori nameravaju da konkurišu na neki od velikih svetskih festivala.\nNagrade za „Srpski film” u istim kategorijama kao za Glavni takmičarski program dodeliće žiri u sastavu Alen Sinkauz, Miloš Timotijević, Lordan Zafranović, Katarina Radivojević i Damjan Kozole.\nTreći takmičarski program „Granice” odabrao je Mladen Đorđević, koji je među ukupno osam filmova uvrstio i dva dokumentrca.\n„Ovo je program subverzivnih, kontroverznih, arthaus filmova koji pomeraju granice u tematskom i estetskom smislu“, rekao je Đorđević i posebno preporučio film „Hitler’s Hollywood“ koji se bavi nemačkom kinematografijom za vreme vladavine nacista.\nMladen Đorđević je odabrao i program „Thrills & Kills”, koji obuhvata žanrovske filmove, kako je rekao, akcije, trilere, saspens, kao i za „Microwave”, u kojem će biti prikazan niskobudžetni film Jelene Marković „12 gnevnih žena“.\nProgramske celine Festa su, uz pomenute, Glavni van konkurencije, „Fest 46”, „Fest 46 Gala”, „Fokus Evropa”, Fest predstavlja, „Festić”, „Dokufest”, „Play UK”, Specijalne projekcije i Fest klasik.\nFest klasik prikazaće filmove dobitnika Beogradskog pobednika „Pukovnik Redl“ i „Susret sa Venerom“ Ištvana Saboa, zatim film u kojem je pre tačno 50 godina igrala Neda Arnerić „Višnja na Tašmajdanu“ Stoleta Jankovića i druge.\n„Play UK” je novi program u saradnji sa Britanskim savetom, a prikazuje britanska ostvarenja, kao i ona u VR formatu (virtuelna realnost).\nGradski sekretar za kulturu i predsednica Odbora Festa Ivona Jevtić istakla je da je Fest jedna od najznačajnijih kulturnih manifestacija Grada Beograda i da privlači veliku pažnju javnosti, umetnika, ali i turista, od čega i Grad ima koristi.\n„U skladu sa tim izdvojili smo za 46. Fest čak 30 miliona dinara. Očekujemo da će Ministarstvo kulture Srbije biti darežljivo, bar kao prošle godine“, rekla je Ivona Jevtić.\nKako je izjavila, ideja je da se kultura približi lokalnim samoupravama, te će se projekcije Festa održavati i na Paliluli i u Rakovici kako bi i stanovnici van centralnih zona mogli da uživaju u festivalskim filomvima.\nd. direktora Centra beogradskih festivala Nataša Ilić izrazila je zadovoljstvo što je Cebefu četvri put zaredom poverena organizacija Festa. Ona je rekla da je po ocenama mnogih prošlogodišnji Fest bio u rangu onih izdanja iz zlatnog perioda.\nGeneralni pokrovitelj Festa, desetu godinu zaredom, biće Telekom Srbija.\nTagged in : fest filmski festival\nPrevious Previous post: Kalendar konkursnih aktivnosti FCS\nNext Next post: Akcioni triler „Putnik“ od 1. februara u bioskopima


Vesti online / Vesti / Svet / "Mi ne obećavamo da ćemo odustati od upotrebe sile"\n"Mi ne obećavamo da ćemo odustati od upotrebe sile"\nKineski predsednik Si Đinping dao je do sada najjasniji znak da tokom aktuelnog mandata želi da reši 70-godišnji spor kontintalne Kine i Tajvana.\nOn je naveo da dve strane ulaze u "duboke demokratske konsultacije" i rade na ujedinjenju, ali je istovremeno upozorio i da Peking "zadržava opciju" primene sile, što su američki mediji protumačili kao direktnu poruku Vašingtonu, koji Tajvan snabeva vojnom opremom.\n- Kina mora da bude ujedinjena, što je neizbežni uslov istorijske obnove kineske nacije u novom dobu... Mi ne obećavamo da ćemo odustati od upotrebe sile i zadržavamo opciju preduzimanja svih neophodnih mera - rekao je Si u govoru povodom 40. godišnjice odluke vlasti u Pekingu koja je dovela do otopljavanja odnosa s Tajvanom, tokom kojeg je dobio vatreni aplauz.\n- Različiti sistemi (kontinetalne Kine i Tajvana) nisu prepreka ujedinjenju, a još manje su opravdanje za separatizam. Privatno vlasništvo, verska uverenja i legitimna prava i interesi tajvanskih sunarodnika biće u potpunosti garantovani - rekao je Si, prenosi "Njujork tajms".\n- Pravna je činjenica da obe strane (Tajvanskog) moreuza pripadaju jednoj Kini i to ne može da promeni niko i nikakva sila - naveo je Si i dodao da "Kinez neće tući Kineza", iako se Peking neće odreći primene sile.\n"Mi smo spremni da otvorimo široki prostor mirnom ujedinjenju, ali nikada nećemo ostaviti nimalo prostora za bilo kakve separatističke aktivnosti usmerene ka nezavisnosti Tajvana", rekao je Si.\nRojters prenosi da je Si izjavio da niko ne može da promeni činjenicu da je Tajvan deo Kine i da bi ljudi s obe strane Tajvanskog moreuza trebalo da teže "ponovnom ujedinjenju".\nAmerička televizija CNBC objašnjava da je Sijev govor održan u sećanje na "Poruku sunarodnicima na Tajvanu" koju su vlasti u Pekingu uputile 1. januara 1979, objavljujući kraj redovnih artiljerijskih napada na ostrva pod kontrolom Tajvana koja se nalaze blizu kineske obale, što je bila prekretnica nakon decenija neprijateljstava između dve strane.\n- Pitanje Tajvana je deo unutrašnje politike Kine. To je pitanje od ključnog interesa za Kinu... i strano mešanje je neprihvatljivo - poručio je Si, preneli su kineski državni mediji.


„Preletanje“ poslanika je stvar morala - Sputnjik Srbija\n09:54 28 Februar 2020\n„Preletanje“ poslanika je stvar morala\n17:45 11.04.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPredsednik Transparentnosti Srbije Vladimir Goati izjavio je danas da, prema zakonskim normama, odbornici i poslanici ne smeju da dovode u zabludu birače tako što „preleću“ iz jedne političke partije u drugu, ali je ocenio da je to pre svega moralna norma.\n„Pravna norma je ukoliko se može dokazati da je to ’preletanje‘ rezultat korupcije, zastrašivanja, potplaćivanja“, rekao je Goati agenciji Beta, povodom navoda potpredsednika Demokratske stranke i bivšeg gradonačelnika Inđije Gorana Ješića da Srpska napredna stranka, uz pretnje i ucene, pokušava da preuzme vlast u Inđiji.\nNek poslanici građanima kuvaju, al’ prvo da probaju\nOn je ocenio da se čitav politički život u Srbiji odvija manje-više kao nastojanje političara, odbornika i poslanika da rade po svome, bez obzira na to kako su izabrani, dok građani žele da njihov izbor bude poštovan u narednom mandatnom periodu.\nKoje sve privilegije imaju narodni poslanici\nPrema njegovim rečima, u Srbiji nema čvrste partijske identifikacije, pa ljudi „skakuću“ iz jedne partije u drugu, kako bi im život bio lakši.\n„Na primer, predsednica Skupštine Srbije (Maja Gojković) promenila je čak šest političkih partija“, podsetio je Goati.\npreletači, poslanici, Skupština Srbije, Vladimir Goati\n09:38 Haradinaj: Prevarant Kurti predao se Srbiji\n09:25 Japan podigao svoje avione kako bi ispratio ruski Su-34 /foto/\n09:04 Reka migranata krenula ka Evropi\n08:56 Posle posete Kini: Predsednik Mongolije u karantinu\n08:53 Napuklo staklo: Putnički „boing“ se vraća na moskovski aerodrom Šeremetjevo\nTurska vojska uzvraća udarac: Napad na Idlib kao odgovor za smrt svojih vojnika


Top 8 najvećih aerodroma na svetu - GRENEF\nPotreba za avionskim prevozom je sve veća, a mnogi aerodromi u svetu se šire i otvaraju nove terminale, ali samo pojedini nose titulu najprometnijih i najvećih. Činjenica je da su baš oni prvi utisak o nekoj zemlji u koju smo doputovali, pa u skladu sa tim jesu i pravi reprezent bogatstva jedne zemlje.\nUglavnom su najviše posećeni aerodromi, ujedno i najveći aerodromi na svetu, s obzirom na to da kroz njih prolaze milioni putnika. Već 20 godina tu titulu nosi aerodrom Hartsfild – Džekson u Atalanti, ali ove godine se ipak više pričalo o aerodromu u Istambulu koji će, po najavama, uzeti ovu titulu američkom – i o ruskom koji je ove godine, po prvi put, dobio “pet zvezdica” i tako postao jedan od važnijih na mapi sveta.\nAli krenimo redom jer u nastavku upravo prezentujemo TOP 8 ovih arhitektonskih giganata.\nU Istanbulu je otvoren najveći aerodrom na svetu, koji će po završetku radova 2023. godine, imati šest odvojenih pista, kapacitet od 500 aviona, parking za 70.000 vozila sa godi- šnjim planom od oko 200 miliona putnika, vest je koja je preplavila novinske članke krajem prošle godine. O njegovoj popularnosti govori i činjenica da je njegovo otvaranje upriličeno u prisustvu više od 50 svetskih zvaničnika. Zgrada aerodromskog terminala prostiraće se na 1,3 miliona kvadratnih metara, a biće među najvećim u svetu. Spoljni i unutrašnji izgled inspirisani su motivima iz turske istorije. Aerodrom je izgrađen na 76,5 miliona kvadratnih metara. Na gradnji aerodroma angažovano je oko 10.000 ljudi. U prvoj fazi gradnje koja je završena krajem prošle godine, utrošeno je šest milijardi evra. Očekuje se da će na aerodromu dnevno uzletati i sletati 2.000 aviona, prema više od 350 destinacija, a svoje usluge nudiće 250 avio-kompanija. Novi aerodrom u Istanbulu biće povezan i železnicom do centra grada.\nRUSI NA LISTI NAJBOLJIH\nAERODROM PLATOV U RUSIJI\nNajviša ocena na rang listi britanske kompanije Skytra konačno je dodeljena i jednom Ruskom aerodromu. Naime, međunarodni aerodrom Platov u gradu Rostov dobio je pet zvezdica i na taj način postao prvi ruski aerodrom u ovom rangu. Inače, dobijanje pet zvezdica od Skytraxa smatra se najprestižnijom međunarodnom nagradom za aerodrome i avio-kompanije. Pored aerodroma Platov nakon nedavne revizije terminala organizacija je ovaj aerodrom dodala na listu samo devet drugih aerodroma iz različitih zemalja. Aerodrom Platov u Rostovskoj oblasti, namenski je, kao i mnogi velelepni objekti u ovoj zemlji, izgrađen pred Svetsko prvenstvo u fudbalu. Na Platov su prebačeni letovi svih avio-kompanija čija je krajnja destinacija ranije bio međunarodni aerodrom Rostov na Donu, a imao je tri miliona putnika samo tokom prošle godine.\nAERODROM “BEJING CAPITAL INTERNATIONAL”\nAerodrom “Bejing Capital International” se nalazi u kineskoj prestonici i predstavlja najveći i najprometniji aerodrom u Aziji, a drugi je najveći aerodrom na svetu. Kroz pekinški aerodrom je 2017. prošlo oko 95 miliona putnika, i on predstavlja hab za nekoliko velikih aviokompanija, kao što Air China, China Southern Airlines i Hainan Airlines. S obzirom na veliki ekonomski razvoj Kine i Pekinga, koji postaje jedan od najvažnijih poslovnih centara na svetu, ne čudi podatak da se i prestonički aerodrom u prethodnih deset godina znatno proširio i povećao promet putnika. Sigurno je da će se ovaj aerodrom i u narednom periodu dodatno modernizovati i parirati aerodromima sa drugih kontinenata.\nPoslednjih godina, veoma se razvio aerodrom u Dubaiju, pa je tako prestigao aerodrom u Tokiju, koji je dugo godina važio za treći najveći aerodrom na svetu. Međunarodni aerodrom u Dubaiju ima 90 partnerskih aviokompanija, koje nude letove kao više od 240 destinacija na šest kontinenata. Kada su pitanju međunarodni letovi i putnici, ovaj aerodrom važi za najbolji, a takođe je odličan i za prevoz tereta u svet. Takođe, aerodrom u Dubaiju nosi titulu aerodroma koji najbrže napreduje u svetu, jer na svake četiri godine udvostručuje priliv putnika. Naime, predviđa se da će 2020. godine čak 104 miliona putnika godišnje proći kroz ovaj aerodrom, tako da postoje velike šanse da pretekne aerodrom Hartsfil-Džekson i postane najprometniji aero- drom na svetu.\nMeđunarodni aerodrom u Tokiju poznat je i kao aerodrom Haneda je ujedno i četvrti je najveći aerodrom na svetu. Aerodrom ima tendenciju da se širi, a posetilo ga je nešto manje od 85 miliona putnika 2017. godine. Aerodrom u Tokiju je do nedavno obavljao aviosaobraćaj na nivou države, međutim skoro je otvoren terminal za međunarodne letove, zahvaljujući kom se posećenost aerodroma značajno povećala. Aerodrom Haneda trenutno može da primi više od 90 miliona putnika godišnje, a čini se da će se broj putnika značajno povećati u narednom periodu, jer je planirano da aerodrom sklopi saradnju sa međunarodnim aviokompanijama.\nOvaj aerodrom je drugi po veličini u Sjedinjenim Američkim Državama i jedini primer aerodroma na svetu u kom sve nacionalne aviokompanije u državi (American, Delta i United Airlines) imaju hab. Osim za nacionalne, aerodrom u Los Anđelesu je hab i za kompanije Alaska Airlins, Virgin Airlines i kargo kompaniju Atlas Air. Takođe, ovaj aerodrom je specifičan i po tome što se na njemu nalazi prvi privatni terminal u Americi. Terminal je otvoren 2017. godine, a on najviše odgovara brojnim poznatim ličnostima koje žive u Los Anđelesu i žele da izbegnu fotoreportere.\nAERODROM HARTSFILD – DŽEKSON U ATLANTI\nMeđunarodni aerodrom Hartsfild-Džekson se nalazi u Atlanti i predstavlja najprometniji aerodrom na svetu. To je jedini aerodrom koji opslužuje više od 100 miliona putnika godišnje i to čak tri godine. Ovaj aerodrom poslednje dve decenije važi za najposećeniji i najbolji i predstavlja uzor za mnoge druge aerodrome u svetu. Ovaj aerodrom je hab za avioprevoznike: Delta Airlines, AirTran Airways, kao i za nekoliko manjih kompanija. Delta Airlines ima najviše udela u poslovanju na aerodromu Hartsfild-Džekson, pa tako čak 60% putnika koji prolaze kroz aerodrom su putnici ove aviokompanije.\nAERODROM “LONDON HEATHROW”\nAerodrom u Londonu je najprometniji evropski aerodrom sa oko 78 miliona putnika koji su ga posetili 2017. godine. Ovaj aerodrom se može pohvaliti saradnjom sa 81 aviokompanijom i letovima ka 204 destinacije u 85 zemalja. Osim toga, na ovom aerodromu se nalazi hab kompanije British Airways, koja spada u najveće i najuticajnije aviokompanije na svetu. “London Heathrow” poseduje savremene tehnologije koje se koriste na aerodromima, pa tako putnici od nedavno mogu da samostalno prođu granični prelaz, koristeći biometrijske identifikatore. Osim toga, u narednom periodu je plan da se izgradi treća pista za avione na severnom delu aerodroma, što bi moglo značajno da poveća promet na ovom aerodromu. Takođe, postoji ideja i o izgradnji železnice između aerodroma Heathrow i Gatwick, što bi značajno uticalo na povećanje posećenosti. Ipak, ako se ovi projekti realizuju, biće funkcionalni tek 2025. godine.


Film Besa srpski kandidat za Oskara – Nadlanu.com\nFilm Besa srpski kandidat za Oskara\nBEOGRAD, 24. septembra 2010. (Beta) – Film “Besa” reditelja Srđana Karanovića ovogodišnji je srpski kandidat za nagradu Oskar za film van engleskog govornog područja, saopštila je u petak Akademija filmske umetnosti i nauke Srbije.\nČlan predsedništva Akademije filmske umetnosti i nauke Petar Volk rekao je na konferenciji za novinare u Beogradu da je film “Besa” na drugom glasanju za kandidata za nagradu Oskar, dobio šest glasova, dok je film Srđana Koljevića “Žena sa slomljenim nosem” dobio pet glasova žirija.\nPrema njegovim rečima, na prvom glasanju, oba filma su dobila po pet glasa, dok je jedan glas otišao za film “Flešbek” Aleksandra Jankovića.\nPetar Volk je rekao da se ove godine kandidovalo šest filmova, od kojih su četiri ispunila uslove da uđu u izbor za srpskog kandidata za nagradu Oskar.\n“Ove godine je snimljeno 11 filmova od državnih sredstava, a samo četiri su ispunila uslov da uđu u izbor za kandidaturu za Oskara, što nameće pitanje šta će biti sa srpskom kinematografijom, jer očigledno producenti nemaju logistiku da izguraju projekat do kraja”, rekao je on.


Kameron na putu da vodi Britaniju još pet godina - Televizija K3\nKonzervativna stranka je, kako se za sada procjenjuje, osvojila 316 poslaničkih mjesta od ukupno 650 u donjem domu parlamenta, dok su laburisti osvojili 239 mjesta, prenosi Rojters.\nUkoliko se pokaže da su ovi rezultati tačni, bio bi to jedan od najslabijih izbornih rezultata Laburističke stranke ikada, prenosi Rojters.\nNavedeni rezultat znači da će u naredne dvije godine u Britaniji vjerovatno biti održan referendum o njenom opstanku ili izlasku iz EU, kao što je u predizbornoj kampanji obećao premijer Kameron.\nPobjeda konzervativaca, takođe, nagovještava da će vladini troškovi biti smanjeni za milijarde funti, kako bi se smanjio budžetski deficit u petoj najjačoj ekonomiji svijeta. Između ostalog, izdaci za socijalna davanja bi mogli da budu smanjeni za 12 milijardi funti.\nPo objavljivanju preliminarnih izbornih rezultata funta je u odnosu na dolar ojačala za dva centa – na 1,5430 dolara u ranom australoazijskom poslovanju, što je njena najveća vrijednost od 30. aprila. Predstavnici više strankama učesnica izbora ipak upozoravaju da postoji mogućnost netačnosti procjena.\nNavedeni preliminarni rezultati ukazuju da bi Kameron mogao da ima više opcija za formiranje vlade – možda sa sadašnjim koalicionim partnerima liberalnim demokratama, ili sa sjevernoirskim unionistima, ili i sa jednima i sa drugima. Prema nekim procjenama, Kameron bi mogao da pokuša da oformi i čisto konzervativnu vladu.\nPreliminarni izborni rezultati ukazuju da je Škotska nacionalna partija (SNP) Nikole Sterdžen osvojila 58 od 59 škotskih poslaničkih mjesta, čime je istisnula laburiste iz njihovog dojučerašnjeg uporišta. Ima strahovanja da bi SNP mogla ovako moćnu pobjedu da iskoristi da ponovo aktuelizuje referendum o nezavisnosti Škotske, iako koliko prošle godine ta opcija nije dobila podršku škotskih glasača.\nCentristički liberalni demokrati, koji su u proteklih pet godina učestvovali u vladajućoj koaliciji sa konzervativcima, su prema preliminarnim rezultatima osvojili samo deset poslaničkih mjesta, što bi, ukoliko se pokaže tačnim, predstavljalo katastrofu za njihovog lidera i zamjenika premijera Nika Klega.\nNavedeni rezultati izbora predstavljaju težak poraz i za vođu laburista Eda Milibanda, koji se prema široko prihvaćenom mišljenju tokom predizborne kampanje pokazao znatno bolje nego što je očekivano. Vrlo je moguće da će laburisti od Milibanda, koga pretežno konzervativna ostrvska štampa već odavno kritikuje za “opasno skretanje ulevo”, tražiti da napusti mjesto šefa stranke, dodaje Rojters.\nPjongjang zaprijetio napadima na mornaricu SeulaFestival horova u Bijeljini


Onlajn likovni konkurs u okviru akcije Sat za našu planetu - Ekologija e-magazin : Ekologija e-magazin\nBeograd, 20. mart 2015 – U okviru inicijative Sat za našu planetu 2015, WWF-Svetski fond za prirodu poziva učenike osnovnih škola da i ove godine učestvuju u likovnom konkursu „Promeni klimatske promene, sačuvaj planetu“. Ove godine, onlajn likovni konkurs i izložba će se odvijati putem fejsbuk stranice WWF- Svetskog fonda za prirodu u Srbiji.\nKao i prethodnih godina, cilj konkursa je da učenici kroz likovni način izražavanja odgovore na pitanje šta je to što bi oni uradili da sačuvaju planetu od klimatksih promena i naslikaju radove na tu temu. Radovi se mogu slati u digitalnom (jpg) formatu na adresu svetskifondzaprirodu@gmail.com do 5. aprila 2015. Radovi koji uđu uži krug će 6. aprila biti postavljeni u galeriju na fejsbuk stranici www.facebook.com/wwfserbia gde će za njih moći da se glasa. Glasanje za najbolji rad će se odvijati u periodu od 6. do 15.aprila, a tri rada sa najviše lajkova će biti i nagrađeni. Prilikom slanja rada, obavezno u mailu navesti ime i prezime, mesto, razred, ime škole, kao i broj telefona.\nTags: klimatska promenalikovni konkurswwf\nNext post Biomasa najveći potencijal koji Srbija ima u oblasti OIE\nPrevious post Brod sa opasnim otpadom isplovio iz Srbije


Kineski proizvođači će do kraja decenije proizvoditi pola novih modela električnih automobila – BiGportal.ba\nKineski proizvođači će do kraja decenije proizvoditi pola novih modela električnih automobila\nKineski proizvođači automobila mogli bi do 2020. godine proizvoditi 49 od 103 nova modela električnih automobila na globalnom nivou, zahvaljujući nastojanjima Pekinga da ubrza prelaz s fosilnih goriva na baterije, pokazuje prognoza objavljena u sredu.\nU američkoj konsultantskoj kompaniji AlixPartners ističu i da bi kineski kapaciteti za proizvodnju litijum-jonskih baterija do 2021. trebalo da dostignu gotovo dve trećine globalnih kapaciteta, kao i da Peking već sada podupire prodaju domaćih modela električnih vozila na najvećem automobilskom tržištu na svetu.\nKineski proizvođači već drže 96 posto učešća u domaćem tržištu električnih automobila, stoji u analizi AlixPartnersa. Prošle godine je na kineskom tržištu prodato oko 350 hiljada električnih vozila, što je i dalje manje od dva posto ukupno prodaje.\nDo 2025. godine troškovi proizvodnje baterija za električna vozila bi trebalo da sepribliže ili čak izjednače s onima za proizvodnju goriva za motore s unutrašnjim sagorevanjem, procenjuju u AlixPartnersu, a niži troškovi baterija mogli bi po njima da podstaknu interes kupaca za električne automobile.\nKljučnu ulogu u nastojanjima proizvođača da pridobiju neodlučne kupce odigraće drugi faktori, poput značajno kraćeg vremena punjenja baterija, tvrdi u razgovoru s novinarima na skupu u Detroitu globalni potpredsednik AlixPartnersa John Hoffecker.\nIz AlixPartnersa pritom upozoravaju da će mnogi od nekih pedesetak kandidata za razvoj autonomnih automobila na kraju ispasti iz trke. “Nemoguće je očekivati da ćemo imati 50 uspešnih proizvođača autonomnih vozila”, kaže Hoffecker.\nU konsultantskoj kući ističu i da će u SAD-u proizvođači automobila morati da se bore za finansiranje ulaganja u nove tehnologije s bogatim igračima u tehnološkoj industriji, poput Applea i Alphabeta, i to u trenutku kada je prodaja automobila i manjih kamioneta na najnižoj tački ciklusa.\nPredviđaju da će prodaja automobila i lakih kamiona u SAD-u u 2019. godini pasti na 15,2 miliona, što bi bilo 13 posto manje u odnosu na prošlogodišnji vrhunac. Ostali analitičari u SAD-u takođe predviđaju usporavanje prodaje vozila u sledeće dve do tri godine.


Poruka građanima od strane Gradske uprave Grada Novog Pazara "Iskoristiti povoljnosti legalizacije" - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Sandžak Novi Pazar Poruka građanima od strane Gradske uprave Grada Novog Pazara “Iskoristiti povoljnosti legalizacije”\nPoruka građanima od strane Gradske uprave Grada Novog Pazara “Iskoristiti povoljnosti legalizacije”\nNovi Zakon o ozakonjenju objekata predstavlja javni interes i pruža mogućnost građanima da na znatno jednostavniji način nego ranije, vrate sagrađeni objekat čiji su vlasnici, u legalne tokove. Nadležni iz Gradske uprave pozivaju građane, posebno Novopazarce iz dijaspore, da iskoriste najpovoljnije uslove ikada i reše status svojih objekata.\nPostupak ozakonjenja, osim što je jednostavniji i znatno jeftiniji nego ranije, povećava i tržišnu vrednost objekta u procesu prodaje. S druge strane, legalizovani objekat ima i hipotekarnu vrednost – naglašavaju iz Gradske uprave.\nDokumenta se dostavljaju Odeljenju za urbanizam i izgradnju preko uslužnog centra Gradske uprave, a nakon što nadležni utvrde da li objekat ispunjava uslove za ozakonjenje, pristupa se izradi izveštaja o stanju objekta. Osnovna prednost aktuelnog, u odnosu na predhodne zakone, ogleda se u njegovoj jednostavnosti i praktičnoj primeni.\nVažno je napomenuti da za legalizaciju pomoćnih objekata nije potebna tehnička dokumentacija, a taksa u postupku ozakonjenja, u najvećem broju slučajeva iznosi 5000 dinara.\nPrethodni tekstNaučite historiju koju nismo učili u školi, historiju našeg naroda i raznih toponima u Sandžaku, kolumnista prof. ESAD Rahić\nSledeći tekstNovi Sad: Pronađeno telo nestale devojke


Uređuje se kupalište Štrand kod Bogojeva - www.025.rs\nwww.025.rs / ODŽACI / DRUŠTVO / Uređuje se kupalište Štrand kod Bogojeva\nPomoćnik predsednice opštine Odžaci Milorad Stanišić kaže da je lokalna samouprava opredelila oko pola miliona dinara za uređenje Štranda, a sredstva su obezbeđena iz budžetskog fonda za zaštitu životne sredine.\n– Postavljeno je 20 novih suncobrana od trske, reparirali smo devet suncobrana, takođe trščanih, na prostoru gde su predviđene klupe, uradili smo dve nadstrešnice za tuševe i postavljene su dve kabine za presvlačenje. Ostalo je da se izbetoniraju postolja za kabine i tuševe, nakon čega će ljudi sa vodovoda montirati tuševe – kaže Stanišić.\nKupalište Štrand dobija nove sadržaje, što će obradovati sve one koji na ovom jezeru traže osveženje u periodu visokih temperatura. Planirano je i postavljanje mobilijara za decu, ako ne ove onda naredne godine.\n– Radili smo korekciju drvoreda, uklonjena su trula i suva stabla, JKP “Usluga” iz Odžaka zadužena je za održavanje zelenih površina oko jezera i posla ima dosta, jer se radi o velikom prostoru. Trudićemo se da iduće godine izdvojimo još više sredstava za uređenje “Štranda”, pre svega iz budžetskog fonda koji je namenjen za zaštitu životne sredine – istakao je Stanišić.\nRestoran na Štrandu izdat je u zakup, zakupac je iz Ruskog Krstura, tako da posetioci mogu ovog leta da koriste usluge tog ugostiteljskog objekta.\nTags: bogojevo, Štrand, Uređenje kupališta\nRatkovčani učestvovali na festivalu folklora u Sokobanji


Narodna skupština RS podržala izjavu Predsjedništva BiH\nSjednica Narodne skupštine RS u Banjaluci, 11. februar 2015.\nPoslanici Narodne skupštine Republike Srpske, na posebnoj sjednici razmotrili su i prihvatili sadržaj usaglašene izjava Predsjedništva Bosne i Hercegovine o evropskom putu BiH.\nGlasovima svih prisutnih poslanika usvojen je prijedlog Izjave Predsjedništva BiH o principima pristupa BiH Evropskoj uniji.\nUsvojen je i usaglašeni zaključak šefova svih klubova u entitetskom parlamentu u kojem se navodi da se Narodna skupština upoznala s tekstom prijedloga izjave i podržala predloženi tekst.\nGlasovima poslanika stranaka sa sjedištem u RS-u usvojen je i zaključak prema kojem Narodna skupština traži od Vlade RS i predstavnika RS u parlamentu BiH i Vijeću ministara da „strogo vode računa o nadležnostima entiteta i da sve pokušaje prenosa nadležnosti odbiju“.\nU istom zaključku navodi se da Narodna skupština ostaje kod ranije utvrđenih principa o načinu provođenja presude Eevropskog suda za ljudska prava u predmetu "Sejdić-Finci" i mehanizma koordinacije. Protiv ovog zaključka glasali su samo poslanici Koalicije Domovina.\nAli, ovaj dokument još uvijek nije stigao u Parlament jer nedostaju potpisi nekoliko lidera političkih partija, piše u analizi Gordana Sandić - Hasanović a cijeli tekst možete pročitati OVDJE.\nPredsjednik RS Milorad Dodik, na čiju inicijativu je i sazvana posebna sjednica, u uvodnom obraćanju rekao je da je sadržaj izjave Predsjedništva BiH o evropskom putu BiH prihvatljiv i za Republiku Srpsku:\n“Republika Srpska nije protiv evropskih integracija i podržavam da BiH uputi aplikaciju za članstvo u EU i pozdravljam napore EU da BiH i RS omogući brže kretanje u procesu pridruživanja”, kazao je Dodik\nDodik je rekao da bi novi pristup EU trebao da omogući brže aktiviranje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, naglasivši da će on ipak usložiti uslove za kandidatski status BiH za članstvo u EU.\nPredsjedavajući predsjedništva BiH Mladen Ivanić u svom obraćanju pozvao je poslanike da podrži izjavu o evropskim putu BiH, istakavši da ona ne zadire u ustavne nadležnosti i ne ugrožava poziciju entiteta.\n"Ova izjava je izuzetno dobar materijal za Republiku Srpsku, i čuva njenu ustavnu poziciju i sprečava bilo kakvu priču o institucionalnim promjenama u BiH. Izjava Predsjedništva BiH je politička i ona je dobra . Ona još uvijek ne proizvodi pravna dejstva koje će se desiti tek kada dođe do programa reformi, ali je skinula pritisak sa institucija Republike Srpske, sačuvala Dejtonski sporazum, i otvorila prostor da se približimo EU”, istakao je Ivanić\nPredsjedništvo BiH potpisalo je 29.januara izjavu o evropskoj opredijeljenosti i neophodnim reformama BiH na putu ka EU, na inicijativu Velike Britanije i NJemačke , a do 14 februara treba da je potpišu lideri svih političkih stranaka u BiH.\nPrvu verziju izjave o opredijeljenosti političkih lidera u BiH za preduzimanje neophodnih reformi u okviru procesa pristupanja BiH EU Predsjedništvo BiH utvrdilo je 31. decembra 2014. godine.\nProtiv ove izjave bili su lideri Saveza nezavisnih socijaldemokrata, Demokratskog narodnog saveza i Socijalističke partije. Na njihovo insistiranje, u izjavu su ugrađeni dijelovi da se mora poštovati ustavni poredak BiH i njeno entitetsko ustrojstvo.


Sajt predsednika Srbije Tomislava Nikolića u ponedeljak su napali hakeri, pa je do večernjih sati bio otežan pristup stranici, a reč je o jednom od sada najvećih napada na tu web prezentaciju, saopšteno je danas iz Nikolićevog kabineta.\nSajt predsednika Srbije bio je napadnut "velikim intezitetom"\nKako je precizirano, reč je o napadu "velikog intenziteta".\n"Nаpаd je počeo u 16:11 čаsovа i trаjаo je do 20:35 čаsovа te je usled togа u pomenutom periodu bilo otežаno pristupiti sаmoj internet prezentаciji predsednikа Srbije", navedeno je u saopštenju.\nDodaje se da je nаpаd je izvršen "metodom DDOS tipа SYN flood, а zаbeležen je ogromаn intenzitet sаobrаćаjа kа sаjtu predsednikа Republike www.predsednik.rs".\nIz kabineta predsednika Srbije saopšteno je da je zа hosting i bezbednost sаjtа zаduženo je Ministаrstvo odbrаne i Vojske Srbije koje je u sаrаdnji sа provаjderom Telekom Srbijа, blokirаlo i sprečilo dаlje nаpаde i moguću štetu nа rаčunаrskoj opremi i servisimа.\nIzveštаj i podаci o nаpаdu biće prosleđeni Odeljenju zа borbu protiv visokotehnološkog kriminаlа, Službe zа borbu protiv orgаnizovаnog kriminаlа MUP-а Republike Srbije.\nNavedeno je i da je sаjt predsednikа Srbije svаkodnevno metа nаpаdа rаznih hаkerskih grupа koje svаkogа dаnа pokušаvаju dа obore sаjt nаjviše držаvne institucije u zemlji, а ovo je do sаdа bio jedаn od nаjvećih.


Da sigurne kuće budu još sigurnije - Marketing Mreža\nDa sigurne kuće budu još sigurnije\nKompanija Avon uručila je svoju prvu donaciju u Srbiji u okviru akcije „Reci NE nasilju u porodici“ koja je pokrenuta prošle godine i fokusirana je na programe edukacije, prevencije i pružanja podrške žrtvama. U želji da na poseban način obeleži Dan žena, Avon je u okviru akcije Fonda B92 donirao sredstva za nabavku sigurnosnog sistema za dve sigurne kuće u Pančevu i Somboru. Zahvaljujući ovoj donaciji, dva objekta će dobiti savremene sigurnosne sisteme koji su neophodni, jer u njima utočište nalaze žrtve porodičnog nasilja kojima i dalje preti opasnost od upornih nasilnika.\nSaradnja Fonda B92 i kompanije Avon u borbi protiv nasilja u porodici usledila je nakon nekoliko godina uspešne saradnje u drugim akcijama iz domena društvene odgovornosti, a pre svega na prevenciji raka dojke.\nKako se Avon akcija protiv nasilja u porodici sprovodi i na globalnom nivou, povodom Dana žena, u Vašingtonu je organizovana i upravo je završena Druga svetska konferencija posvećena sigurnim kućama, na kojoj je Avon bio glavni partner. Na konferenciji se okupilo preko 1500 aktivista i lidera iz preko 90 zemalja sveta, kako bi zajedno doprineli borbi protiv nasilja nad ženama i u porodici. Predsednica kompanije Avon Andrea Džang je, zajedno sa glumicom Riz Viterspun, počasnom predsednicom Avon fonacije za žene i globalnom ambasadorkom kompanije Avon, predstavila četiri nevladine organizacije koje su postigle najviše rezultata u kampanjama za borbu protiv porodičnog i seksualnog nasilja nad ženama.


Za dva dana iz saobraćaja isključeno 77 vozača koji su upravljali vozilom pod dejstvom alkohola\nU cilju poboljšanja stanja bezbjednosti saobraćaja, policijski službenici Policijske uprave Doboj su 01/02. i 02/03.02.2019. godine, na području koje operativno pokriva Policijska uprava Doboj, realizovali akciju pojačane kontrole učesnika u saobraćaju sa akcentom na kontrolu vozača koji upravljaju vozilom pod dejstvom alkohola.\nTokom akcije kontrolisano je ukupno 418 učesnika u saobraćaju od kojih je 414 alkotestirano. Zbog upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola iz saobraćaja je isključeno i sankcionisano 77 vozača, pet vozača je lišeno slobode od kojih je jedan odbio da se podvrgne alkotestiranju.\nPolicijska uprava Doboj će i u narednom periodu provoditi slične aktivnosti u cilju poboljšanja ukupnog stanja bezbjednosti saobraćaja na putevima koji su u njenoj operativnoj nadležnosti, saopšteno je iz Policijske uprave Doboj.


Skupština Crne Gore organizuje projekat „Demokratske radionice”, sa ciljem da podstakne interesovanje kod mladih za politiku i demokratske procese, a zamišljen je kao program građanskog obrazovanja za učenike osnovnih škola, kojim se stiču znanja o parlamentarnoj demokratiji, funkcionisanju parlamenta, donošenju i primjeni zakona, kao i ulozi medija u pluralističkom društvu.\nKroz različite interaktivne sadržaje i na način prilagođen njihovom uzrastu, a uz pomoć izabranih i obučenih predavača/trenera, đeca i mladi uzrasta od osam do petnaest godina uče kroz igru kako funkcioniše demokratija. Stečena saznanja i iskustvo ugrađuju u filmski ili radio prilog, koji se kasnije objavljuje na đečjem parlamentarnom sajtu (www.demokratskeradionice.me). Pored učenja osnovnih principa demokratije i usvajanja znanja o parlamentarnim procesima, cilj programa je da objasni i druga dva preduslova za političko učešće, medijski djelokrug i volju da se izrazi mišljenje.\nDemokratske radionice se u Skupštini Crne Gore organizuju u okviru programa „Otvoreni parlament” sa ciljem njegovog daljeg proširivanja i obogaćivanja, i fokusom na jačanju veza između parlamenta i mladih, posebno osnovnoškolske populacije.\nProjekat „Demokratske radionice” sprovodi se u Parlamentu Republike Austrije od 2007. godine, i na ovim radionicama u austrijskom Parlamentu godišnje učestvuje preko 10.000 đece. Obrađuju se teme iz oblasti kao što su politika, mediji, radionice sa poslanicima, „putovanje kroz vrijeme” i „Evropa”.\nProjekat demokratskih radionica u Crnoj Gori finansijski podržava ERSTE fondacija, uz tehničku i stručnu realizaciju NVO Forum MNE (Forum mladi i neformalna edukacija).