PAVLOPULOS U BEOGRADU Vučić: Hvala Grčkoj što je iskren prijatelj - Beo News | Vesti iz Srbije, Australije i ExYu\nPAVLOPULOS U BEOGRADU Vučić: Hvala Grčkoj što je iskren prijatelj\nVučić je rekao da Srbija Grčku doživljava kao iskrenog prijatelja.\n"Smatramo Grčku i narod i vas lično kao iskrene prijatelje gradjana Srbije i srpske države. Molim Vas da se ova dva dana u Beogradu osećate kao kod svoje kuće", poručio je predsednik Srbije grčkom kolegi Prokopisu Pavlopulosu.\nVučić je rekao i da je Srbija zahvalna Grčkoj na podršci Srbiji na evropskom putu.\nAleksandar Vučić i Prokopios Pavlopulos, Foto: Tanjug/Zoran Žestić\n"Grčka uvek bila s nama u Briselu kad se razgovaralo o napretku Srbije i otvaranju novih poglavlja. Uveren sam da će se ta podrška nastaviti i ubuduće", istakao je Vučić i dodao da je danas sa Pavlopulosom razgovarao o brojnim pitanjima.\nVučić je pomenuo i trgovinsku saradnju dve zemlje i njen rast. On je rekao da je prošle godine ona bila oko 390 miliona evra, a da se očekuje da ove godine bude i oko 450 miliona.\nKako je ocenio, to jeste napredak, ali nismo zadovoljni, jer ima prostora za još veću trgovinsku saradnju, za izvoz naših prouzvoda u Grčku, ali je poručio i da smo mi uvek otvoreni za uvoz.\n"Za nas je od izuzetnog značaja razmena u sektoru usluga. Sve veći broj Grka dolazi u Beograd i Srbiju, ali je drastično veći broj onih koji iz Srbije odlaze u Grčku kao turističku destinaciju", rekao je Vučić i napomenuo da je Grčka apsolutno prva turistička destinacija za koju se u Srbiji opredeljujemo i podvukao da i to govori o srpskoj ljubavi prema Grčkoj i grčkom narodu.\nOn se osvrnuo i na projekte koji se planiraju i na kojima se već radi i ukazao na poboljšanje infrastrukturne i svake druge povezanosti dve zemlje.\nDodao je i da će i danas biti sa prijateljem iz Grčke u parlamentu Srbije, da će zatim organizovati specijalnu večeru, te da će imati još dosta vremena da razmene mišljenja i stavove.\nU tom smislu Vučić je rekao i da je od predsednika Pavlopulosa naučio nešto novo, da ga je pažljivo slušao.\nKako je rekao posle onoga što se juče dešavalo u Španiji i nakon onoga što je čuo od predsednika Pavlopulosa, uvernen je da ćemo naše nacionalne i državne interese još snažnije umeti da odbranimo i čuvamo.\nPavlopulos: Podrška Srbiji\nGrčki predsednik se od srca zahvalio Vučiću na gostoprimstvu.\n"Odgovorio sam istog trenutka na poziv da dođem u Srbiju, kako bih pokazao koliko Grčka pridaje na unapređenju odnosa u ovim teškim trenucima u kojima živimo na Balkanu", rekao je Pavlopulos u svom obraćanju.\nOn je dodao da će sledeće poseta grčkog predsednika Srbiji biti u trenutku kada Srbija pristupi EU.\n"Smatramo da je put ka Evropi otvoren kada je u pitanju Srbija", rekao je Pavlopulos.\nPavlopulos je podsetio na izuzetno prijateljske odnose i saradnju Srbije i Grčke već 150 godina i naveo da je Grčka koja je već decenijama članica EU i svojim velikim iskustvom spremna da pruži svu mogući pomoć Srbiji u konačnom pravcu njenog priključenja Uniji.\nOn je rekao da Grčka, kada je reč o evropskom putu ostalih država Balkanskog poluostrva pozitivno gleda na njihovo priključenje EU ali pod odredjenim uslovima.\n"Želimo da zemlje Balkanskog poluostrva budu u Uniji kako bismo stvorili juglositočni krak EU jednak sa ostalim delom Unije", rekao je grčki predsednik. Govoreći o "viziji Grčke" kada je reč o EU, jeste da EU treba da opstane i da bude ujedinjena.\n"Evropa treba da postane federacija zasnovana na demokratskim principima, koja odgovara modelu reprezentativne demokratije, solidarnosti, te osnovnih ljudskih prava", rekao je predsednik Grčke.\nGovorio je i o odnosu prema Makedoniji, kiparskom pitanju, Albaniji, kao i odnosu Grčke prema Turskoj.\nPodsetimo, grčki predsednik Prokopios Pavlopulos boravi u dvodnevnoj poseti Srbiji, a njega je dočekao predsednik Vučić uz najviše državne počasti.\nPavlopulos bi trebalo danas da se sastane i sa premijerkom Anom Brnabić, a grčkog predsednika primiće i predsednica Narodne skupštine Maja Gojković.\nPovodom posete Pavlopulosa biće održana i posebna sednica parlamenta kojoj će prisustvovati i predsednik Srbije.


Brzi zajam Varaždinske Toplice - isti dan do novca, najpovoljniji brzi zajmovi - Brzikrediti24\nUkoliko tražite najbolji brzi zajam Varaždinske Toplice, na pravom ste mjestu. Na našem sajtu ćete dobiti najbolje ponude za brzi zajam u ovom gradu i sve informacije koje su vam potrebne. Prema istraživanjima agencije za bankarstvo od (6.364) stanovnika koji žive u gradu Varaždinske Toplice njih 15% je imalo iskustva sa online zajmovima.\nBrzi zajam Varaždinske Toplice – Da li je siguran?\nApliciranje za brze zajmove Varaždinske Toplice je jako jednostavno, dovoljno je da kliknete na apliciraj dugme na sajtu banke koja nudi brzi zajmove, i da popunite potrebne informacije, kao što su lični podatci koje će svaka banka da traži od vas (broj telefona, email, ime i preizime, broj osobne iskaznice ili putovnice). Nakon što popunite aplikaciju, organizacija koja pruža brze zajmove će provjeriti vaše podatke i u roku od 15 minuta će vam se javiti sa odlukom da li je vaš zahtjev odobren ili ne.


Sudija Mapi Veldt-Folia predsednik veća za suđenje Mustafi\nTanjug 13. maja 2021. 13:04\nHAG – Nekadašnjem komadantu u OVK Saljihu Mustafi, optuženom za zločine Kosovu i Metohiji 1999. godine, uskoro će početi suđenje pred tročlanim sudkim većem Specijalizovanih veća Kosova sa sedištem u Hagu.\nZa predsednika sudskog veća izabrana je sudija Mapi Veldt-Folia, objavljeno je danas na sajtu suda.\nPored nje u sastavu veća su sudije Roland Dekers i Gilbert Biti, dok je za rezervnog sudiju imenovan Vladimir Mikula.\nSuđenje Mustafi će biti prvo suđenje nekom optuženom iz OVK pred ovim sudom, dok su za tri predmeta protiv Hašima Tačija i drugih, Hisnika Gucatija i Nasima Haradijana i Pjetra Šalje pripreme za suđenje još u toku.\nPredsednica suda Ekatarina Trendafilova je prošle sedmice imenovala pomenuto tročlano sudsko veće, takozvani Panel I, za suđenje Mustafi.\nOvo sudsko veće najpre će zakazati statusnu konferenciju za pripremu suđenja i dati rokove za podnošenje svih neophodnih podnesaka odbrane i tužilaštva sudu, saopšteno je iz Haga.


Panel diskusija ”Internet bezbednost 3 u 1” - AgitPROP\nautor\tLazar Bošković\t/ 30. 10. 2014.\t/ Objavljeno u Preuzeta vest\nSrbija je ove godine po drugi put deo „Evropskog meseca sajber bezbednosti“, koji tokom oktobra sprovodi Agencija Evropske unije za bezbednost mreža i podataka (ENISA). Tim povodom, Registar nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS) organizovao je 30. oktobra 2014. u Muzeju nauke i tehnike u Beogradu panel diskusiju pod nazivom „Internet bezbednost 3 u 1“, a koju je vodio Slobodan Marković, savetnik za IKT politike i odnose sa internet zajednicom u RNIDS-u.\nU okviru prvog bloka, Jasmina Mešić, koordinatorka slovenačkog nacionalnog programa edukacije „Sigurni na Internetu“ pri ARNES SI-CERT-u predstavila je prisutnima njihovu Nacionalnu strategiju za sajber bezbednost, kao i primere i izazove sa kojima se susreću u svakodnevnom radu. Pogledajte prezentaciju Jasmine Mešić.\nŽarko Kecić, rukovodilac Sektora za IKT usluge RNIDS-a, je u svojoj prezentaciji objasnio zašto danas sajber napad na kritičnu infrastrukturu neke države može da ima i snažniji efekat od oružanog napada. Branislav Veselinović, glavni inspektor u Odeljenju za visokotehnološki kriminal MUP-a, predstavio je stanje sajber bezbednosti u Srbiji i koje su glavne bezbednosne pretnje sa kojima se danas suočavamo.\nZanimljivu analizu bezbednosti nacionalnih domena .RS i .СРБ predstavili su Luka Gerzić i Miloš Marčeta iz kompanije “ Gerzić & Associates“. Prema najnovijim istraživanjima, u Srbiji trenutno ima 2,85 miliona korisnika Interneta, od čega 1,16 miliona kupuje/prodaje preko ove globalne mreže. Zanimljiv je podatak da svega 1/3 internet korisnika iz Srbije svoj online sadržaj čuva na serverima koji su u našoj zemlji. Pogledajte analizu bezbednosti nacionalnih internet domena.\nDrugi blok panel diskusije obeležila je tema o bezbednosti pojedinačnih korisnika na Internetu i izazovima koje pred nas postavljaju društvene mreže. „Novi mediji nisu nebezbedni sami po sebi. Nebezbedno je naše ponašanje na njima, najčešće uslovljeno manjkom znanja o pravilnom i bezbednom ponašanju (posebno dece i mladih), zato je edukacija i prevencija ključna stvar kada su mladi i Internet u pitanju“, objasnila je Nikolina Ljepava, psiholog i predavač na Fakultetu za medije i komunikacije. Lazar Bošković, direktor agencije „AgitPROP“, govorio je o spamovanju kao obliku sajber kriminala i brojnim prevarama koje šalju e-mail spameri.\nOsim odeljenja za visoko-tehnološki kriminal u MUP, koje se bavi istragama sajber krivičnih dela, u Srbiji još uvek nema institucije koja bi sistemski radila na poboljšanju informatičke bezbednosti. Osnovni okvir za funkcionisanje takve institucije trebalo bi da obezbedi novi Zakon o informatičkoj bezbednosti, na kome radi Ministarstvo turizma, trgovine i telekomunikacija. Takođe, kao organizacija od ključnog značaja za stabilnost i razvoj DNS sistema u Srbiji, RNIDS je kroz celokupnu svoju delatnost posvećen očuvanju bezbednosti na domaćem internet prostoru. RNIDS naročito vodi računa o www.domen.rs, na kom se bavi i ovom tematikom.


Mihajlovićеva i Šеstak: Skratiti zadržavanjе vozova na graničnim prеlazima | Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nPočetak > Aktuelnosti > Saopštenja > Mihajlovićеva i Šеstak: Skratiti zadržavanjе vozova na graničnim prеlazima\nMihajlovićеva i Šеstak: Skratiti zadržavanjе vozova na graničnim prеlazima\nPotprеdsеdnica Vladе Srbijе i ministarka građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе, prof. dr Zorana Mihajlović, razgovarala jе danas sa ministrom za nacionalni razvoj Mađarskе Miklošom Šеstakom o saradnji dvе zеmljе u oblasti transporta.\nNa sastanku održanom u okviru zajеdničkе sеdnicе vlada Srbijе i Mađarskе, Mihajlovićеva i Šеstak dogovorili su da jеdan od prioritеta budе zaključivanjе novog sporazuma o pograničnom žеlеzničkom saobraćaju, koji ćе omogućiti da sе zadržavanjе tеrеtnih vozova skrati sa postojеćih 5-6 sati na oko tri sata, kao i kraću procеduru graničnе kontrolе putničkih vozova.\nPotprеdsеdnica Mihajlović jе na sastanku istakla i značaj novog sporazuma dvе zеmljе o plovidbi Tisom.\n"Za nas jе sporazum sa Mađarskom o plovidbi Tisom koji danas potpisujеmo od posеbnog značaja, jеr ćе poslе 60 godina Tisa biti otvorеna za svе brodovе", rеkla jе Mihajlovićеva.\nŠеstak jе dodao i da jе Mađarska zaintеrеsovana za finansiranjе gradnjе Fruškogorskog koridora, tе jе dogovorеno da srpska strana dostavi status projеkta, kao i dinamiku budućih aktivnosti.\nTakođе jе prеdložio da u narеdnom pеriodu Srbija i Mađarska pokrеnu razgovorе o saradnji na biciklističkom turizmu, uključujući i izgradnju staza izmеđu graničnih prеlaza.\nMihajlovićеva i Šеstak razgovarali su i o projеktu brzе prugе Bеograd-Budimpеšta, žеlеzničkim projеktima Subotica-Baja i Subotica-Sеgеdin, kao i rеšavanju problеma na kojе su ukazali srpski prеvoznici, u vеzi sa sistеmom vinjеta u Mađarskoj.


U Nevesinju nekoliko stotina novih radnih mjesta - Akta.ba\nU Nevesinju nekoliko stotina novih radnih mjesta\n18.03.2014. 08:28 / Izvor: SRNA\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da će opština Nevesinje, stavljanjem u funkciju Bolnice i fabrike "Swisslion Takovo", u ovoj godini dobiti nekoliko stotina novih radnih mjesta, te da je jedna od rijetkih opština u regionu koja se može pohvaliti ovakvim projektima.\nDodik je posebno zahvalio vlasniku "Swisslion Takova" Rodoljubu Draškoviću na uloženom trudu da početkom aprila bude stavljena u funkciju ova fabrika u Nevesinju, te što je prepoznao potrebu da se baš u ovoj opštini otvori ovakav objekat i na taj način donekle riješi problem nezaposlenosti u maloj i nerazvijenoj opštini.\n"Naš razgovor o tome da se pomogne Nevesinju proizveo je njegovu odluku da investira, prvenstveno da kupi potpuno devastiran objekat koji je bio van svake funkcije i u fazi raspada, koji je, uprkos teškim vremenima, doveo do savršenstva i stavljanja u funkciju", istakao je Dodik nakon obilaska pogona "Swisslion Takovo".\nPredsjednik Srpske je rekao da je Draškoviću i njegovim saradnicima zahvalan što nisu odustali od ove investicije, iako su ponekad bili osporavani pa čak i neopravdano kritikovani, izražavajući uvjerenje da ovaj projekat ne bi bio stvarnost da nije bilo Draškovića.\n"Završetkom fabrike Nevesinje dobija održiv, konkurentan tržišni objekat u kome će se zaposliti 200 ljudi, što je dar za ovaj grad imajući u vidu da je nezaposlenost ključni problem i ove opštine i Republike", rekao je Dodik.\nOn je istakao da su i ovi projekti, te angažovanje na njihovoj što bržoj realizaciji, potvrda prisutnosti vlasti Republike Srpske na prostoru Hercegovine i brige za njene stanovnike.\nDirektor za investicije u "Swisslion Takovu" Radenko Drašković podsjetio je da je planirana proizvodnja šest proizvodnih programa - alkohola, marmelade, majoneza, sokova, kečapa i ratluka, te da će pogon biti pušten u rad od 5. do 10. aprila.\nOn je istakao da su radnici išli na obuku u Gornji Milanovac, te izrazio nadu da će se linije dokazati u svojim proizvodnim kapacitetima.\nDrašković je rekao da su dosadašnja ulaganja 10 miliona KM, ali da investicija nije u potpunosti završena, navodeći da će ovih dana stići nedostajuća oprema.


MIZ Doboj: Činjenice o Centru za islamsko obrazovanje u Matuzićima | Preporod.info Islamska zajednica u BiH\n- Osnovni cilj izgradnje ovog centra je stvaranje uslova za bolje obrazovanje mladih u islamskom duhu (Škola Kur'ana, obdanište, učionice, biblioteka i drugi prateći sadržaji) što će u konačnici doprinijeti promociji univerzalnih vjerskih, moralnih i društvenih vrijednosti Zajednice - kaže se u saopćenju.\n- I drugi dio centra gradi se iz donatorskih sredstava i najveći pojedinačni donator je prijatelj iz Malezije Ahmed Zakari, na kojeg se aludira u video prilogu kao na ‘misterioznog biznismena’ iz Malezije koji je navodno donirao pola miliona KM, a ustvari je do sada donirao ukupno 280.000 KM. Osim uz podršku ovog iskrenog prijatelja iz Malezije, projekat se realizuje i uz pomoć sredstava naših vakifa širom BiH i dijaspore te je po ovom osnovu do sada u akciji ‘Postani vakif/500 vakifa po 1000 KM’ prikupljeno 380.000 KM. Imajući u vidu navedeno, jasno je da je do sada ukupno prikupljeno 660.000 KM. Ukupna vrijednost projekta kada bude završen trebala bi iznositi oko 1.500.000 KM - navodi se u saopćenju MIZ Doboj.\n- Napominjemo da je ovo drugi put u roku od mjesec dana da Fatmir Alispahić neistinama, lažnim konstrukcijama i insinuacijama atakuje na rad MIZ Doboj, čime se nanosi šteta ugledu Medžlisa i džemata Matuzići, zbog čega smo već putem advokata pokrenuli tužbu za klevetu protiv gore navedenog ‘novinara’. MIZ Doboj je ponosan na svoj rad i uspjeh kojeg postiže realizacijom ovakvih i sličnih projekata, uz poštivanje normativnih akata IZ i državnih organa, posebno imajući u vidu činjenicu da Medžlis svojim najvećim dijelom djeluje i radi na području entiteta RS - zaključuje se u saopćenju MIZ Doboj.


Kada je izbrojala čak 28 crtica u roku od sat vremena, Brendi je stavila prst na čelo\nVaše dete & vi 11.07.2016. - 19:19h Autor: Stil\nFoto: Youtube Printscreen / Virealno\nMajka po imenu Brendi Džonson iz Kalifornije odlučila je da sprovede neobičan eksperiment kako bi uvidela koliki uticaj nova tehnologija ima na život čitave porodice.\nOdlučila je da eksperiment sprovede na svojim četvorogodišnjim blizancima.\nNaime, ona je pažljivo posmatrala svoje sinove dok su se igrali, a svaki put kada su je pogledali, ona je ubeležila novu crtu na papiru. Tako je sabirala koliko su puta želeli da joj pokažu šta znaju da urade, da otkriju da li će biti izgrđeni i da li će obradovati majku.\nKada je izbrojala 28 crtica u roku od sat vremena, Brendi se zapitala - šta bi njena deca mislila i da li bi ona išta videla da je sve to vreme držala mobilni telefon u ruci, kao mnogi roditelji danas?\n"Svih 28 puta, oni su želeli da moja pažnja bude samo njihova", kaže Brendi i dodaje:\n"28 puta bi se njih dvojica zapitala da li je internet važniji od njih. 28 puta ne bi dobili moju pažnju. 28 puta bi moja ljubav prema njima bila pod znakom pitanja i osećali bi se zanemareno. 28 puta bi stekli utisak da se pravi život dešava na internetu", zaključila je ova majka.


Sajmovi u BiH: Budućnost ili prošlost? – Magazin Plus\nHome/Privreda/BiH/Sajmovi u BiH: Budućnost ili prošlost?\nOdržavanje sajmova u našoj zemlji ali i svijetu sve se više susreće sa krizom. Međutim, ono što je jasno i očigledno jeste da ni jedan drugi oblik komunikacije ne može zamijeniti onu “licem u lice” kakvu pružaju sajmovi.\nO budućnosti održavanja sajmova u našoj zemlji za Poslovni portal Akta.ba govorio je Vladimir Blagojević, stručni saradnik za odnose s javnošću Privredne komore RS-a.\n“Najveći pokazatelj da su sajmovi važni govori porast broja sajmova, kontinuirani porast sajamskih prostora, porast broja organizatora te uključivanje novih gradova koji ranije nisu imali interesa za sudjelovanjem na sajmovima. BiH po tom pitanju prati svjetske trendove gdje je očigledno da budućnost sajmova i nije baš optimistična”, govori Blagojević.\nIstakao je kako se nedavno održan Jesenji sajam u Banja Luci pokazao kao jedan primjer pozitivne prakse u kojem se udružilo više malih sajmova u jedan veliki, što je sigurno donijelo bolje rezultate i po posjećenosti ali i po razmjeni privrednih informacija između izlagača, a sigurno i smanjilo troškove same organizacije.\n“Grupisanje malih sajmova u jedan veliki pokazalo se kao jedan od pravaca u kojem smjeru se zapravo sajmovi u budućnosti trebaju održavati. Naravno tu je neizostavna i veća podrška nadležnih institucija kada je organizacija sajmova u pitanju kako bi on bili što uspješniji i kako bi što više izlagača imalo interesa da dođe. Sajmovi su jako važni sa aspekta upoznavanja naših kompanija sa onim što nude njihovi konkurenti iz uvoza, a sa druge strane na neki način da se dodatno povežu i da sajmove iskoriste za direktne kontakte sa drugim kompanijama i njihovim predstavnicima”, govori Blagojević.\nJasno je da i sajmovi u svijetu sve više gube na značaju, ističe Blagojević, ali s obzirom da smo mi sa takvog područja gdje nam je, bez obzira na sve dostupne tehnologije, još uvijek značajan kontakt oči u oči sajmovi sigurno trebaju da budu prisutni u još većem obimu. Sve više privrednika se svakodnevno okreće modernim tehnologijama kako bi došli do svojih klijenata ali i dalje postoji potreba za tim direktnim kontaktom i razmjenom informacija.\nTržište BiH u poređenju sa nekim svjetskim tržištima jako je malo i ono što ne bi trebalo da se događa, a događa se, jeste da se pojedini sajmovi koji obrađuju i okupljaju iste sektore često održavaju u istim terminima i poklapaju se, čime gube na značaju ali i na posjećenosti.\n“Dešava nam se da se isti sajmovi po svojoj tematici održavaju na različitim mjestima, ponekad i u isto vrijeme, to je nešto što bi trebalo da se usaglasi kroz kalendare sajmova na državnom nivou, kako bi se dobilo na kvalitetu a ne na kvantitetu koji je prisutan”, rekao je Blagojević.\nKao pozitivan primjer uspješne saradnje domaćih i susjednih komora istakao je saradnju privredne komore Banja Luka sa Privrednom komorom iz Srbije gdje su kroz svoje kontakte i poznanstva uspjeli da predstave svoje proizvode i rad na drugim tržištima ali sve kroz zajedničko djelovanje i rad obje komore, a ujedno i ostvare druge kontakte neophodne za njihovo poslovanje.\nOno što je još jedan ključni faktor da bi sajmovi u budućnosti uopće imali nekog značaja jeste veće ulaganje u marketing.\n“Marketing je segment na kojem bi organizatori sajmova zajedno u suradnji sa nadležnim institucijam trebali da posvete posebnu pažnu. Danas se pruža toliko mogućnosti za promocijama i zašto ih ne iskoristiti. Ponekad ni novac nije potreban da bi se neka informacija plasirala na više adresa”, istakao je Blagojević.\nNastupi privrednika na domaćim, regionalnim, a posebno na sajmovima međunarodnog karaktera odlična su prilika za poslovno povezivanje s potencijalnim partnerima, finansijskim institucijama, ali i promocija svojih proizvoda iusluga.\nOrganizatori sajmova i izlagači ispred sebe imaju težak zadatak, privući svoje kupce, što u današnje vrijeme predstavlja poseban izazov pošto su u međuvremenu razvijeni razni kanali koji su preuzeli komunikaciju prema kupcima ili potencijalnim potrošačima kao što su internet, komunikacija putem pametnih telefona. Interes potrošača za sajmovima neupitno postoji pošto mnogi sajmovi rastu i po broju posjetitelja i po ostvarenim prihodima, dok s druge strane imamo sajmove koji iz godine u godinu propadaju i ne mogu privući posjetitelje.


Gimnazija planira uvođenje kineskog kao drugog stranog jezika - BOBAR Radio\n/ Gimnazija planira uvođenje kineskog kao drugog stranog jezika\nKineski jezik u školama RS izučava 355 osnovaca u tri osnovne škole i 60 gimnazijalaca banjalučke Gimnazije, podaci su Ministarstva prosvjete i kulture RS, te na osnovu dobijenih podatka od škola, očigledno je da je zainteresovanost velika za ovaj jezik, koji je dosta različit od našeg.”Kineski jezik se u školama izučava kao fakultativna nastava, prema nastavnom programu za izučavanje kineskog jezika, koje je donijelo Ministarstvo na prijedlog Republičkog pedagoškog zavoda RS”, kažu u Ministarstvu prosvjete i kulutre RS.U ovom ministarstvu kažu da se nastava izvodi u jednoj srednjoj školi u RS od školske 2018/2019. godine, a to je banjalučka Gimnazija, u kojoj ovaj jezik izučava 60 učenika, dok je predavača obezbijedio Konfucijev institut.\nVita Malešević, direktor banjalučke Gimnazije, kaže da je velika zainteresovanost učenika u ovoj školi, ali da se kineski jezik trenutno izučava samo fakultativno.”Bio je plan da od naredne školske godine uvedemo predmet kineskog jezika kao drugi strani jezik, i to bi bila prva srednja škola u RS koja bi uvela ovaj predmet. Međutim, po svoj prilici nećemo ga moći uvesti, nego tek od 2020/2021. školske godine, jer mnogo tu stvari treba da se posloži i mislim da smo malo zakasnili da ga uvedemo ove godine”, kaže Maleševićeva za “Nezavisne”.Maleševićeva ističe da je potreba za kineskim jezikom velika u RS, jer Kinezi ulaze na sva vrata u RS po pitanju ekonomije, a posebno po pitanju turizma.Kineski jezik se u RS izučava u još tri osnovne škole u RS.\n“Izučavanje kineskog jezika u OŠ ‘Sveti Sava’ u Istočnom Novom Sarajevu počelo je od februara prošle godine, a nastavu su izvodili studenti Katedre za sinologiju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu. Od 6. maja ove godine nastavu izvodi predavač iz Kine, a u ovoj školi kineski jezik izučava 95 učenika od prvog do devetog razreda”, rekli su u Ministarstvu.Oni kažu da je nastava kineskog jezika od 4. marta ove godine uvedena i u OŠ “Sveti Sava” u Doboju, a izvodi je predavač iz Kine.”U ovoj školi kineski jezik izučava 185 učenika od drugog do devetog razreda. Takođe u OŠ ‘Srbija’ Crkvina, Šamac, nastava kineskog jezika je počela 18. marta ove godine, a nastavu za 75 učenika od trećeg do devetog razreda takođe izvodi predavač iz Kine”, kažu u resornom ministarstvu.Radmila Dakić, direktor OŠ “Sveti Sava” u Doboju, u kojoj najviše učenika izučava ovaj jezik, kaže da su na početku bili iznenađeni brojem zainteresovanih učenika.\n“Broj od oko 185 učenika je konstantan i dalje su zainteresovani da izučavaju ovaj jezik, oni ne kriju svoje zadovoljstvo, kao ni njihovi roditelji”, rekla je Dakićeva.Ona ističe da je posebno interesantno i zanimljivo to što učenici preko engleskog jezika uče kineski jezik i tako uporedo vježbaju dva nova jezika.”Predavač je iz Kine, on ne zna srpski jezik, tako da se kineski uči preko engleskog. Kineska ambasada nam je našla predavača, kao i svim drugim školama u kojima se izučava ovaj jezik, te su predavači Kinezi”, kaže Dakićeva.\nFOND PIO: Obavještenje o podizanju penzija za korisnike starije od 65 godina\nOd danas su zatvorena izletišta u Banjaluci\n<img class="alignnone size-medium wp-image-12428" [...]


pink.rs | Brnabić sa Čen: Čestitka Srbiji, pomoć za Kinu\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je danas da je Vlada Srbije, kao izraz solidarnosti i saosećanja sa kineskim narodom zbog korona virusa, donela odluku o upućivanju pomoći Kini u vidu medicinskih i tehničkih sredstava vrednosti 15 miliona dinara.\nBrnabić je razgovarala sa ambasadorkom Narodne Republike Kine Čen Bo, koja joj je prenela čestitke kineskog premijera Li Kećijanga povodom Dana državnosti Srbije.Premijerka Brnabić je zahvalila na čestitkama potvrđujući strateško opredeljenje Srbije da nastavi da unapređuje odnose sa Kinom, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nPredsednica vlade je ujedno izrazila divljenje na načinu na koji se kinesko rukovodstvo i kineski narod bore protiv epidemije korona virusa i dodala da je uverena da će se Kina uspešno izboriti sa teškom situacijom u kojoj se našla. Premijerka je, u ime Vlade Srbije i svoje lično ime, izrazila saučešće porodicama premunilih od posledica korona virusa.\nAmbasadorka Čen je rekla da je odluka o upućivanju pomoći najbolji dokaz čeličnog prijateljstva dve države i dodala da veoma ceni potez Srbije, uz ocenu da je solidarnost u teškim situacijama najvažnija.


Restitucija u zakonu - do leta - Istinomer\n„Zakon o restituciji trebalo bi da bude usvojen u prvoj polovini ove (2011.) godine.“\nZakon o restituciji ne samo što je zakon čije se donošenje najduže odlaže, već je u međuvremenu postao i jedan od važnijih zadataka koje Srbija treba da obavi kako bi dobila status kandidata za ulazak u EU. Potpredsednik Vlade Đelić garantovao je početkom februara da će sporni zakon konačno biti usvojen tokom prve polovine 2011. baš zato što se nalazi u Akcionom planu za brže sticanje statusa kandidata.\nKrajem maja, Đelić je rekao da će Zakon biti u skupštinskoj proceduri „pre leta“.\n„Zakoni o restituciji i javnoj svojini biće dostavljeni Skupštini na usvajanje pre leta.“\nBlic, 28. 5. 2011. godine\nPolovinom juna, potpredsednik Vlade najavljuje da će Nacrt zakona ići na javnu raspravu od šest do osam nedelja.\n„Nacrt zakona o restituciji biće završen do letnje pauze Skupštine Srbije, nakon čega će uslediti široka javna rasprava od šest do osam nedelja, izjavio je juče potpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić. On je novinarima u Skupštini Srbije kazao da će nakon toga Vlada Srbije biti u stanju da ‘napokon’ usvoji jedan kvalitetan zakon o denacionalizaciji.“\nPregled, 16. 6. 2011. godine\nNišta od tih najava nije se obistinilo, pa izjavu potpredsednika Đelića ocenjujemo kao neispunjeno obećanje. Na žalost, nisu se realizovala ni ostala obećanja o restituciji koja su davali drugi članovi Vlade.\nEvropska unija EU zakon restitucija


Republička radiodifuzna agencija obaveštava sve radiodifuzne organizacije za informisanje javnosti na teritoriji Republike Srbije, da u skladu sa odlukom Vlade Republike Srbije o proglašenju 15. aprila 2010. godine za Dan žalosti, zbog pogibije predsednika Republike Poljske Leha Kačinjskog i visokih državnih zvaničnika i državljana Poljske u avionskoj nesreći kod Smolenska, svoj program prilagode navedenim okolnostima u skladu sa Zakonom o obeležavanju dana žalosti na teritoriji Republike Srbije.\nU skladu sa članom 6. stav 1. Zakona o obeležavanju dana žalosti na teritoriji Republike Srbije radiodifuzne organizacije za informisanje javnosti, dužne su da u svojim programima, uključujući i emisije namenjene inostranstvu, na dan proglašenja dana žalosti:\nU skladu sa odredbama koje se odnose na način obeležavanja dana žalosti preporučuje se emitovanje umetničke i instrumentalne muzike molske provinijencije. Emitovanje blokova oglasnih poruka i poruka televizijske prodaje je dozvoljeno.\nDana 14. aprila 2010. godine\nemituju odluku o proglašenju žalosti i o programu njegovog obeležavanja koju donosi nadležni organ Republike Srbije ili telo koje on odredi;\nU skladu sa odredbama koje se odnose na način obeležavanja dana žalosti zabranjeno je emitovanje narodne i zabavne muzike.\ndana 16. novembra 2009. godine


KAĆA GRUJIĆ PROSLAVILA 30. ROĐENDAN! Sve pršti od luksuza, ove poznate ličnosti su pravile ludu žurku sa njom - Informer Ad\nPevačica Katarina Grujić, proslavila je 30. rođendan, napravila je ludu žurku ove poznate ličnosti su se provodile sa njom\nKatarina Grujić sa prijateljima i najbližima je proslavila 30. rođendan, pa je objavila nekoliko snimaka na društvene mreže.\nŽurka u jednom prestoničkom restoranu trajala je do kasno u noć, a nakon dobrog provoda čestitke stižu sa svih strana.Katarina je uživala obučena cela u belo, a tu je bila i Cecina naslednica pevačica Anastasija Ražnatović koja joj je dobra prijateljica. Tu je bila i pevačica Tamara Milutinović i Uroš Živković.\nZanimljivo je i to da je Katarina imala tortu na kojoj je horoskopski znak Bika.Podsetimo, nedavno je Katarina Grujić dobila ćerku Katju sa fudbalerom Markom Gobeljićem, a svi komentarišu kako fantastično izgleda.\npevačica Rođendan VIP Kaća Grujić džet set


Radovi u toku « FCS\n27. јан 2020\n16. јан 2020\nRadovi u toku: „Bela nedelja“ Bojana Vuletića\nKrajem decembra, Filmski centar Srbije podržao je novi filmski projekat Bojana Vuletića. „Bela nedelja“ je film o sazrevanju jedanaestogodišnjeg dečaka koji tragičnu smrt brata počinje da koristi za obračun sa ocem i okolinom.\n15. јан 2020\nRadovi u toku: U pripremi dugometražna verzija animiranog filma „Bio dvaput jedan kralj“\nFilmski centar Srbije je krajem 2019. godine podržao projekat „Bio dvaput jedan kralj“ u konkursnoj kategoriji Sufinansiranje proizvodnje domaćih dugometražnih animiranih filmova. Ovaj animirani film u nastajanju predstavljaju nam redtelj/scenarista Vojin Vasović i scenaristkinja Dunja Petrović.\nRadovi u toku: Milica Stefanović o filmovima „Senoviti Mediteran“ i „Budimo u kontaktu“\nGlumica Milica Stefanović je nedavno snimila dva kratka filma: „Budimo u kontaktu“ Aleksandra Radivojevića i „Poslednji dan na Zemlji“ Rajka Radovića, a priprema se za ulogu u dugometražnjem ostvarenju „Senoviti Mediteran“ Ivana Jovića. Evo šta nam je ispričala o svom učešću u ovim projektima…\nRadovi u toku: Srđan Dragojević snima „Nebesa“\nNovi Dragojevićev film podržan je na Konkursu Filmskog centra Srbije za sufansiranje proizvodnje domaćeg igranog dugometražnog filma, kao i od strane evropskog fonda Eurimages.\n18. сеп 2019\nRadovi u toku: Završeno snimanje kratkog filma „Smena“\nU Beogradu je nedavno okončano snimanje „Smene“ (engleski naslov: „Real News“), kratkog švajcarsko-srpskog filma, podržanog od strane Filmskog centra Srbije u kategoriji manjinskih koprodukcija.


„Svi američki ciljevi za Kosovo ostaju isti“ - 15.09.2021, Sputnik Srbija\nAmbasador SAD u Prištini Filip Kosnet izjavio je da je administracija predsednika Džozefa Bajdena zvanično prihvatila obaveze iz Vašingtonskog sporazuma. 15.09.2021, Sputnik Srbija\nOn je rekao da nova administracija ima približno isti pristup Kosovu i Metohiji kao i administracija bivšeg predsednika Donalda Trampa.Američki ambasador je istakao da, iako su metode Trampove i Bajdenove administracije različite, opšti pristup Kosovu nije mnogo drugačiji. "Sveukupni pristup SAD prema Kosovu, nije se mnogo promenio već godinama, bez obzira ko je u Ovalnom kabinetu", dodao je Kosnet.\n"Svi američki ciljevi za Kosovo ostaju isti: mir, pravda, prosperitet. Mnogi su bili iznenađeni kada je Bajdenova administracija, koja je promenila mnoge spoljnopolitičke inicijative prethodne administracije, formalno prihvatila obaveze Vašingtonskog sporazuma, jer smatramo da su napori za jačanje ekonomskih veza Kosova sa susedima, uključujući Srbiju veoma važni za ekonomsku budućnost Kosova", rekao je Kosnet u intervjuu za sajt Kalkso, prenosi Ekonomija onlajn.\nAmerički ambasador je istakao da, iako su metode Trampove i Bajdenove administracije različite, opšti pristup Kosovu nije mnogo drugačiji.\n"Sveukupni pristup SAD prema Kosovu, nije se mnogo promenio već godinama, bez obzira ko je u Ovalnom kabinetu", dodao je Kosnet.


Rad zaustavio crno-bele u pohodu na duplu krunu - 12:13 (12:5) | Ragbi klub Partizan\nRad zaustavio crno-bele u pohodu na duplu krunu – 12:13 (12:5)\nRagbisti Partizana nisu uspeli da po šesti put ove sezone pobede ekipu Rada, koja je slavila u polufinalu Kupa Srbije nakon bolje odigranog drugog poluvremena. Crno-beli su u prvom delu utakmice prikazali solidnu igru, ali u drugih 40 minuta videle su se posledice nedostatka efikasnog treninga u odnosu na prolećni deo sezone. “Građevinari” su sustigli deficit, pa je tako utakmica završena rezultatom 12:13 (na poluvremenu je bilo 12:5).\nIako je trener “Parnog Valjka” Marko Milosavljević imao oslabljenu ekipu pred ovaj susret, razumno je bilo očekivati pobedu šampiona Srbije. Ipak, pet pobeda nad prošlogodišnjim osvajačem duple krune, ekipom Rada, ostvareno je uz velike neizvesnosti i preokrete, čak i kada je Partizan bio u punom sastavu. Upravo iz tog razloga nije začudila činjenica da je Rad predstavljao “tvrd orah” i na terenu FK Mladi Proleter.\nPrvo poluvreme završeno je poprilično obećavajuće za crno-bele. Vođstvo od sedam poena razlike može se lako sustići esejem i uspešnom realizacijom, ali je svakako značilo da je kolika-tolika prednost ostvarena. Međutim, “Građevinari” nisu dozvolili da ovaj put budu poraženi sa malom razlikom, kako je bio slučaj u prethodnom periodu. Odlučnim napadom i dobrom realizacijom sustigli su crno-bele, koji nisu imali snage da još jednom preokrenu rezultatsku klackalicu. Tako je ekipa Rada došla do prve pobede nad seniorima Partizana, kojima je ovaj poraz tek drugi u kalendarskoj 2018. godini. Ipak, Kup takmičenje ne prašta poraze, a ovaj je značio da su se ambicije “Parnog Valjka” o duploj kruni srušile kao kula od karata.\nI dok je ekipa Partizana pokazala veliku dozu dominacije u domaćim takmičenjima tokom prolećnog dela sezone, valja istaći da su za takve uspehe zaslužni naporni treninzi koji su ostvareni tokom tog perioda. U jesenjem delu sezone “Parni Valjak” imao je problema sa pronalaženjem adekvatnog terena za trening, a takav problem sa sobom nosi niz drugih. Posledice su se svakako osetile u nedelju popodne, kada je i pod takvim okolnostima zabeležen tek blagi poraz.\nPorazom u polufinalu Kupa Srbije završena je sezona 2018. za Ragbi klub Partizan. Iza kluba je svakako veoma uspešna godina, u kojoj su dugo sanjani snovi postali stvarnost. Sledi period odmora, sakupljanja utisaka, ali i priprema za narednu godinu.\nKup Srbije za seniore\nPartizan protiv Rada u polufin...\nOVO su igrači Partizana koji ...\nČetvoro ragbista Partizana u sastavu Srbije protiv Slovenije\nMeč između Rada i Partizana odložen\nRad i Partizan u nedelju za prvo mesto\nČetvoro ragbista Partizana u sasta...\nMeč između Rada i Partizana odlo�...\nRad i Partizan u nedelju za prvo me...


Osnovan Klub gradova i opština sa povoljnim poslovnim okruženjem › Made-in-Germany.rs\nČelnici 25 lokalnih samouprava u Srbiji potpisali su u četvrtak povelju o osnivanju Kluba opština i gradova sa povoljnim poslovnim okruženjem (BFC klub), pri tom se obavezavši da će udruženim snagama raditi na unapređenju uslova poslovanja na lokalu, javlja agencija Tanjug.\nU pitanju su lokalne samouprave koje su učešćem u programu „Sertifikacije opština s povoljnim poslovnim okruženjem u jugoistočnoj Evropi“ (BFC SEE), stekle potvrdu o pružanju usluga po najvišim međunarodnim standardima. U ovom klubu su i lokalne samouprave koje su još uvek u procesu sertifikacije, a još sedam njih se opredelilo da uđe u proces i pristupi novom radnom telu NALED-a.\nPrvih 25 članica ovog kluba su: Niš, Kragujevac, Novi Sad, Loznica, Čačak, Kraljevo, Stara Pazova, Pećinci, Ruma, Leskovac, Zrenjanin, Požarevac, Lapovo, Ćuprija, Šabac, Paraćin, Inđija, Mionica, Velika Plana, Zaječar, Bor, Subotica, Sombor, Užice i Valjevo.\n– Članstvo u Klubu je rezervisano za gradove i opštine koje rade i žele da rade po meri privrede, odnosno koje osluškuju potrebe privrede. Cilj nam je da okupimo najbolje gradove i opštine koje žele da rade na sebi i koje žele da naprave dobro poslovno okruženje. Klub će imati podršku stručnog tima NALED-a, koji će im pomagati da se postupci od kojih zavisi razvoj investicija ubrzaju i unaprede, a Klub će se baviti temama poput eksproprijacije, izdavanja dozvola za gradnju, javnim i privatnim investicijama, imovinsko-pravnim pitanja – objasnila je izvršna direktorka NALED-a Violeta Jovanović.\nNa prvoj sednici BFC kluba, direktor Republičkog geodetskog zavoda Borko Drašković je istakao da su movinsko-pravna pitanja nad nepokretnostima jedan su od problema koji najviše opterećuju lokalne samouprave, nakon čega su gradonačelnici i predsednici opština diskutovali o rešenjima za unapređenje saradnje lokalnih službi i katastra. Drašković je tom prilikom apelovao da se ubraza proces digitalizacije na nivou gradova i opština, budući, kako je rekao, da je primetno da digitalni procesi nisu najbolje prihvaćeni u pojedinim mestima. On je naglasio da je jako važno da se digitalizacija uravnoteži kako bi RGZ i lokalne samouprave bile bolje poslovno umrežene.\nNa sednici je odlučeno i da prva predsedavajuća platformom za dijalog najuspešnijih samouprava sa državom, privredom i međunarodnom zajednicom bude gradonačelnica Niša Dragana Sotirovski. Ona je istakla da će ciljevi Kluba biti unapređenje zakonskog okvira za lokalni razvoj, primena najviših međunarodnih standarda povoljnog poslovnog okruženja, optimizacija procedura i digitalizacija usluga za građane i privredu, razmena najboljih praksi u radu gradova i opština i promocija investicija i preduzetništva.\nSprovođenje BFC programa u Srbiji je počelo 2007. i do 2012. u njemu je učestvovalo više od 50 gradova i opština. Od 2012. BFC prerasta u regionalni program i sprovodi se i u Hrvatskoj, BiH, Severnoj Makedoniji i Crnoj Gori. Ovaj program je jedinstven u jugoistočnoj Evropi, a njegov cilj je da lokalnim samouprava ponudi smernice za unapređenje kvaliteta usluga i informacija za postojeću privredu i potencijalne ulagače.\nOd MiG na 26/06/2021 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nU Srbiji se ne zna gde završava 180.000 tona životinjskog otpada godišnje


Vojna parada počela uz zvuke "Marša na Drinu" : Nadlanu.com\nObjavljeno 16. okt 2014. / 16:30:28\nKako je najavljeno, posle pešadije, krenuće mehanizacija, a na kraju i će biti prikazane avio-akrobacije.\nOko 20.000 građana posmatra vojnu paradu kojoj osim državnog vrha naše zemlje, prisustvovuje i ruski predsednik Vladimir Putin koji je oko podne doputovao u Srbiju i sastao se najpre sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem koji mu je dodelio orden, a zatim i sa premijerom Aleksandrom Vučićem.\nIz VIP lože vojnu paradu posmatraju i članovi Vlade Srbije, poslanici Skupštine Srbije, ruski zvaničnici, predsednik RS, veterani Drugom svetskom ratu, ali i haški optuženici Momčilo Perišić, Milan Milutinović, Dragoljub Ojdanić.\nParadi prisustvuje i penzionisani general Branko Grga, generalni direktor Naftne industrije Srbije (NIS) Kiril Kravčenko, proslavljeni reditelj Emir Kusturica...\nKAKVA BUDALA: Upropastio vojnu paradu TRUBOM\nKONAČNO OTKRIVENO: Evo koliko je koštala vojna parada u…\nNe treba zanemariti ni veliki broj dece koju su doveli roditelji kako bi posmatrali vojnu paradu.\nUlice Novog Beograda, gde je predviđeno da se održi parada, preplavljene su građanima, koji\nNeki od građana su odlučili i da vojnu paradu posmatraju sa zidina Kalemegdana.\nNa vojnoj paradi koja se prvi put organizuje od 1985. godine, učestvuje oko 4.500 pripadnika Vojske Srbije, a angažovano je više od 300 različitih pokretnih sredstava naoružanja i vojne opreme.\nNa paradi učestvuje i poznata ruska letačke grupe "Striži" dok će 30 padobranaca Vojske Srbije, u širem rejonu spomenika "Večna vatra" između Bulevara Nikole Tesle i Dunava izvesti padobranski desant.


Vesti online / Vesti / Srbija / Jurić: U što kraćem roku preći sa reči na dela\n13:36 >> 15:53h\n"Ovo bi mogla da bude zajednička pobeda 160.000 građana ove zemlje koji su potpisali peticiju za uvođenje doživotnog zatvora za pedofile i ubice dece, ljudi koji su bili angažovani u kampanji, i Vlade Republike Srbije", izjavio je danas Igor Jurić, predsednik Fondacije "Tijana Jurić" koja je pokrenula tu inicijativu.\nOvo bi mogla da bude zajednička pobeda 160.000 građana ove zemlje koji su potpisali peticiju za uvođenje doživotnog zatvora za pedofile i ubice dece, ljudi koji su bili angažovani u kampanji, i Vlade Republike Srbije, kaže Igor Jurić, predsednik Fondacije "Tijana Jurić" koja je pokrenula tu inicijativu.\nOn je ocenio da je to prvi korak ka tome da Srbija bude uređenija zemlja.\n- Ovako jedna država treba da funkcioniše. Hvala Vladi Srbije, Ministarstvu policije i Ministarstvu pravde što će poslušati volju svojih građana. Nadamo se da će u što kraćem roku preći sa reči na delo - naveo je Jurić na svom Fejsbuk profilu.\nJurić, koji je inače i pokretač inicijative o izmeni Krivičnog zakonika, naveo je da je u poslednjih godinu i po, od podnošenja molbe za izmenu zakonika predsednici Narodne skupštine do danas, Fondacija prošla mnogo toga, ali da je današnja izjava predsednika Vučića o prihvatanju Jurićevog predloga ''potvrda da je borba bila vredna''.\n- Nisam znao na šta će se današnja konferencija odnositi, potpuno mi je bilo nenadano, tako da sam to zaista emotivno podneo dok sam slušao - rekao je Jurić.\nPrema njegovim rečima, nakon nedavnog formiranja Radne grupe za izmene i dopune Krivičnog zakonika o razmatranju uvođenja kazne doživotnog zatvora, danas je stigla i potvrda da će taj predlog biti i usvojen.\nPrema njegovim rečima, predlog Fondacije se odnosi na uvođenje doživotne kazne zatvora za krivična dela u kojima su žrtve deca i žene, i da će izmena obuhvatiti i druge zakone.\nJurić je naglasio da je sada najbitnije da "sve ne ostane samo prazna priča", već da izmene zakona zažive i izrazio nadu da će se to desiti u naredna dva meseca.\nNaveo je da je Fondacija ''Tijana Jurić'' prikupila blizu 160.000 potpisa građana za izmenu Krivičnog zakonika i istakao da prihvatanje te inicijative treba da bude ohrabrenje običnim gradjanima.\n- To pokazuje da moramo biti uporni. Ukoliko se naš predlog usvoji, to će biti dobar signal za ubuduće, da možemo da reagujemo i utičemo da se izmene zakoni koji nisu dobri - uveren je Jurić.\nIstiče i da ne želi da bude član nijedne političke opcije, ali želi da utiče na život građana Srbije, posebno dece.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas ponovno uvođenje kazne doživotnog zatovra za najteža krivična dela.\nSRBIJA Evo šta kažu ruski eksperti o samitu u Berlinu\nSRBIJA Kom Vučiću o Kosovu verovati - onom "iz Minhena" ili onom za Blumberg\nSubota 12.01.2019. 14:21\nНа доживотну робију са издаајицама Српског Народа који седе у скупштини Србије!


Trka 3S na Torniku | Gold gondola Zlatibor\nSkijališta Srbije prvi put organizuju letnju revijalnu trku „3S“ u ski centru Tornik na Zlatiboru. Trka će se održati 17. avgusta, sa početkom u 12 časova, na polazu žičare Tornik.Trka sadrži tri discipline, trčanje, vožnju električnom biciklom i mountain kart-om.\nSvi zainteresovani mogu da se prijave onlajn, putem sajta preduzeća (www.skijalistasrbije.rs), kao i na startu kod šestosedne žičare Tornik, do 17. avgusta 2019. godine do 10 časova . Takmičare sa najboljim prolaznim vremenom očekuju vredne nagrade, a sve posetioce Tornika odlična zabava.\nSki centar „Tornik“ za posetioce je otvoren i u toku letnjih meseci kada u okviru centra rade letnji zabavni sadržaji: panoramska vožnja žičarom, bob na šinama, tjubing staza, avantura park, teren za mini golf, multifunkcionalni sportski tereni, zip line..\nPored ovih staza, posetioce očekuje i nova daunhil staza, kao i staza za mountain kart a radno vreme je svakog dana 11-17:30 časova.


Zapadni Balkan prvi put pozvan na Konferenciju Evropske unije o budućnosti Evrope | Aktuelno\nPredsjedavajuća EU Slovenija izrazila je “posebno zadovoljstvo što će i partneri sa Zapadnog Balkana prvu put prisustvovati, jer je budućnost Evrope ujedno i njihova budućnost”, prenio je portal Euraktiv Srbija.\nZemlje Zapadnog Balkana pozvane su da 23. oktobra prisustvuju drugoj plenarnoj sjednici Konferencije o budućnosti Evrope, u Evropskom parlamentu u Strazburu.\n“Konferencija o budućnosti Evrope fokusirana je na sadržaje koji su od interesa za evropske građane. Oni imaju vodeću ulogu u širokoj raspravi o tome kako Unija treba da izgleda u budućnosti kako bi zadovoljila njihove potrebe”, izjavio je državni sekretar u Ministarstvu spoljnih poslova Slovenije Gašper Dovžan.\nDovžan je rekao da će se na plenarnoj sjednici prvi put raspravljati o prijedlozima građana koji su prethodno prisustvovali prvom Panelu građana Evrope ili nacionalnim panelima i raspravama u zemljama članicama EU, a čije su ideje i komentari objavljeni na višejezičnim platformama.\nUz učešće građana, plenarna konferencija će biti istinski sastanak sa građanima i o građanima, rekao je Dovžan, koji je i kopredsjedavajući izvršnog odbora Konferencije o budućnosti Evrope.\n“Kao zemlja koja predsjedava Savjetom EU, posebno smo zadovoljni što će prvi put i učestvovati i partneri sa Zapadnog Balkana, pošto je budućnost Evrope ujedno i njihova budućnost”, dodao je Dovžan.\nNa plenarnoj sjednici, koja će biti održana u hibridnom formatu, biće razmijenjena mišljenja o sugestijama koje su građani uputili sa Panela evropskih građana i nacionalnih panela.\nPored evropskih poslanika, predstavnika Savjeta EU i Evropske komisije, sjednici će prisustvovati i 80 građana izabranih sa 800 panela evropskih građana i 27 predstavnika nacionalnih panela zemalja članica.\nNa plenarnoj sjednici učestvovaće i predstavnici civilnog društva, Evropskog komiteta regiona, Evropskog ekonomskog i socijalnog komiteta i predstavnici lokalnih vlasti. Kao gosti pozvani i predstavnici zemalja Zapadnog Balkana.\nUoči plenarne sjednice, u Strazburu će 22. oktobra biti održani sastanci devet radnih grupa, kao i političkih grupacija koje okupljaju poslanike u Evropskom parlamentu.


Obama planira sankcije Rusiji jer su namestili izbor Donalda Trampa | WebTribune\nHome U FOKUSU Obama planira sankcije Rusiji jer su namestili izbor Donalda Trampa\nSjedinjene Američke Države bi ove sedmice mogle da objave sankcije protiv Rusije pod optužbom da je umešana u tok američkih predsedničkih izbora, piše list “Vašington post”, pozivajući se na navode izvora.\n“Prema navodima američkih zvaničnika, administracija Baraka Obame je blizu toga da objavi niz mera kako bi kaznila Rusiju zbog mešanja u predsedničke izbore 2016. godine, uključujući ekonomske sankcije i zamrzavanje diplomatskih kontakata. Zvaničnici govore da administracija završava razradu detalja tih mera, koje će, kako se očekuje, uključivati i tajne operacije i, najverovatnije, operacije u sajber prostoru. Javne mere bi mogle da budu objavljene ove sedmice“, navedeno je u saopštenju.\nPrema navodima lista, sankcioni deo paketa mera biće predstavljen kao vidno izmenjeni izvršni ukaz predsednika SAD od 2015. godine. Taj ukaz ovlašćuje predsednika da reaguje na sajber napade, ali izbore ne spominje konkretno. Prema tvrdnjama lista, pretnja korišćenjem tih mera pomogla je SAD da u prošlosti od kineskog rukovodstva dobiju ustupke u sferi sajber bezbednosti. Ukaz iz aprila prošle godine podrazumeva uvođenje sankcija ljudima koje u SAD smatraju odgovornima za štetu nanetu kompjuterskim mrežama i kritičnoj infrastrukturi.\nTakve sankcije omogućavaju predsedniku SAD da zamrzava imovinu privatnih lica i organizacija i da zabranjuje američkim državljanima komercijalne odnose sa njima. U oktobru su zvanični predstavnici obaveštajne službe SAD saopštili da iza sajber napada na biračke sisteme zemlje stoje ruski hakeri. Kasnije je CIA preko medija optužila Rusiju da je upala u servere Demokratske partije kako bi pomogla Donaldu Trampu, koji je pobedio na izborima 8. novembra.\nFBI se sa tim optužbama nije složio, a Moskva je te optužbe negirala, nazvavši ih neosnovanim. Bela kuća je priznala da na dan izbora nije zabeležena pojačana aktivnost hakera. Kongres je zatražio da ga specijalne službe izveste o rezultatima istrage, ali to nije učinjeno. Donald Tramp je saopštenja o umešanosti Rusije u predsedničke izbore kako bi mu pružila podršku nazvao “smešnim“


Lokacija: Smeštena je u centralnom delu Skale, nedaleko od glavne ulice i na oko 150m od plaže.\nOpis: Odličan objekat na izuzetnom mestu, u samom centru Skale. Vila Mihalis raspolaže dvokrevetnim studijima i dvokrevetnim studijima sa pomoćnim ležajem u kojem je moguće smestiti dvoje odraslih i dete do 12 godina. Studiji se nalaze na prizemlju i na I spratu vile. Svaka smeštajna jedinica poseduje kompletno opremljenu čajnu kuhinju u okviru sobe, kupatilo (tuš/WC), TV i balkon. Svaka smeštajna jedinica raspolaže klima uređajem čije se korišćenje doplaćuje na licu mesta (5 € dnevno po studiju). Vila ima peškire, kao i besplatnu Wi-Fi internet konekciju.


Ušakov: Nismo uvređeni zbog otkazanog sastanka,ali nam je žao\nMOSKVA – Ruski predsednik Vladimir Putin nije uvređen zbog toga što je američki predsednik Donald Tramp otkazao dogovoreni sastanak sa njim u Argentini, ali mu je žao zbog toga jer postoje mnogobrojna pitanja o kojima je potrebno razgovarati, izjavio je danas savetnik ruskog predsednika Jurij Ušakov.\n„Ne, nismo uvređeni, ali nam je žao“, rekao je Ušakov novinarima, prenosi AP.\nSastanak Putina i Trampa trebalo je da bude održan 1. decembra na marginama samita Grupe 20 industrijalizivanih zemalja u Buenos Ajresu, u Argentini, ali ga je Tramp otkazao 29. novembra, navodeći kao razlog najnoviji incident između Ukrajine i Rusije koji se dogodio u Kerčkom moreuzu nekoliko dana pre toga.\nRusija je tada zaplenila tri ukrajinska ratna broda sa posadom navodeći da su nezakonito ušli u ruske teritorijalne vode i oglušili se o upozorenja ruske strane da se zaustave.\nUšakov je naglasio da su Putin i Tramp ipak, tokom večere na samitu G-20, imali neformalni razgovor koji je trajao otprilike 10-15 minuta i da su tada razgovarali upravo o incidentu u Kerčkom moreuzu.\nUšakov je istakao da nije bilo reči o mogućnosti Putinovog odlaska u Vašington, kao i da je sada na Vašingtonu da organizuje mogući sastanak dvojice predsednika u budućnosti.\n„Ruska strana je spremna za dijalog i smatra kontakt na visokom nivou veoma značajnim, ali nećemo preklinjati i nametati se američkoj strani. Sada sve zavisi od Amerikanaca“, zaključio je Ušakov.


Rusija planira da se bavi SVEMIRSKIM TURIZMOM - Nova Borba\nRusija planira da se bavi SVEMIRSKIM TURIZMOM\nNišta više nije nemoguće...\nKorporacija „Roskosmos“ planira da razvija turizam u svemiru preko komercijalnih projekata koji mogu značajno da prošire delatnost Međunarodne kosmičke stanice.\n„U tom pravcu radimo sa vodećim međunarodnim kompanijama koje su prisutne na tom tržištu. Radimo na pitanju razvoja brodova ne samo za istraživanja, već i za turizam“, rekao je šef te korporacije Igor Komarov na konferenciji „Kosmos kao biznis“.\nPrema njegovim rečima, već je nastupilo vreme kada treba „gledati drugačije“ na širenje korišćenja MKS. Zato će nova strategija razvoja „Roskosmosa“ biće orijentisana na komercijalni segment, piše Glas Moskve.\nOn je takođe saopštio da je „Roskosmos“ usmeren na smanjenje udela budžetskog ulaganja i na povećanje komercijalne dobiti.\nDirektor za razvoj biznisa i komercijalizaciju „Roskosmosa“ Anton Žiganov rekao je da će ta korporacija, ako programi za komercijalni kosmički turizam budu razvijani, početi da prevozi kosmičke turiste u orbitu i da ih iz nje vraća.\n„Mislim da će se početkom naredne godine već videti preliminarni rezultati. Dali smo toj kompaniji licencu, naša preduzeća mogu da učestvuju u proizvodnji nosača raketa i suborbitalnog broda“, zaključio je Žiganov.


Polaznicima škole veb novinarstva - „Zemun brend“ i „Beograd brend“, u skupštinskoj sali opštine Zemun, dodeljeni su sertifikati i to: po 20 sertifikata za učenike zemunskih i ostalih opština, koji su pohađali školu veb novinarstva. Školu veb novinarstva realizovao je Klub privrednih novinara (KPN), a pokrovitelji su opština Zemun i Kancelarija za mlade grada Beograda.\nFoto: Saša Džambić, Srbija Danas - Miljka Bogićević, Miljana Kerču i Suzana Marjanović sa polaznicima škole veb novinarstva „Zemun brend“\nČetrdesetoro mladih iz opštine Zemun i ostalih beogradskih srednjih škola, u okviru projekata „Zemun brend“ i „Beograd brend“, usvoji su znanja iz veb novinarstvа, onlajn marketingа, vođenjа bloga, korišćenjа društvenih mreža u promotivne svrhe i kreiranjа brenda.\nBile su formirane dve grupe i to: grupa učenika iz zemunskih škola i druga grupa, koju čine učenici ostalih beogradskih srednjih škola. Cilj oba projekta je bio da se polaznici, prevashodno učenici srednjih škola, kroz program besplatnih radionica, obuči dа koristi prednosti savremenih tehnologija u svrhe veb novinarstva i marketinga.\nFoto: Saša Džambić, Srbija Danas - Miljka Bogićević i Miljana Kerču sa polaznicima škole veb novinarstva „Beograd brend“\nZahvalnica za doprinos školi veb novinarstva dodeljena je profesorki srpskog jezika, Nataši Micić iz Pete beogradske gimnazije.\n„Radionice novinarstva postigle su da se učenici više zainteresuju za svoj grad, da ga posmatraju iz jednog ličnog ugla i da ga brendiraju kao svojevrsnu vrednost. U intimnom i prijateljskom okruženju, učili su se veštini posmatranja, zapažanja i pisanja“, istakla je Nataša Micić i dodala da veštine koje su stekli mogu primenjivati i dalje u raznolikim oblastima vojih interesovanja.\nPozivamo vas da prisustvujete trodnevnom Freelance festu - od 30. januara do 1. februara, koji je namenjen onima koji žele da se bave frilensingom, kao i onima koji žele da prodube znanje iz te oblasti. Moći ćete da čujete ljude koji će vam pokazati na svom primeru kako je moguće adekvatno zaraditi svojim radom. Više informacija o ovom događaju pročitajte ovde.


► CIK: Do sada ponovo prebrojano 390 od 530 glasačkih mesta\nPrema poslednjim informacijama iz Centra za brojanje i rezultate Centralne izborne komisije (CIK) Kosova do sada je ponovo prebrojano 390 od 530 glasačkih mesta ili u procentima 73,72 odsto.\nOstalo je da se prebroje još 140 glasačkih mesta sa nedavno održanih vanrednih parlamentarnih izbora na Kosovu.\nZa sada nije odlučeno šta će biti sa glasovima iz Srbije, pošto je prema odluci CIK-a njihovo brojanje odloženo do okončanja istrage koju vodi tužilaštvo u vezi sa sumnjama da je izborni materijal izazvao alergiju.\nTek nakon laboratorijskih nalaza i odluke tužilaštva, komisija će odlučiti da li će ti glasovi biti brojani.\nOčekuje se da se sutra okonča proces ponovnog brojanja glasova. Posle toga sledi brojanje uslovnih glasova i glasova osoba sa posebnim potrebama.


Vraćanje dostojanstva žrtvama - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Aktuelno o tranzicionoj pravdi/Vraćanje dostojanstva žrtvama\nFond za humanitarno pravo (FHP) i Centar za unapređivanje pravnih studija (CUPS) izradili su Model zakona o pravima civilnih žrtava povreda ljudskih prava u oružanim sukobima i u vezi sa oružanim sukobima u periodu od 1991. do 2001. godine, koji će danas biti predstavljen u beogradskom Medija centru.\nKako se predlaže Modelom zakona, lica za koja se utvrdi da su civilne žrtve ovih ratova imale bi pravo na novčanu naknadu – osnovu ili uvećanu. Iznos osnovne novčane naknade je 10.000 evra u dinarskoj protivvrednosti utvrđenoj na dan donošenja odluke o priznavanju prava, dok je iznos uvećane novčane naknade 20.000 evra.\nU članu 8 Modela zakona piše da pravo na novčanu naknadu ima lice koje je lično preživelo akt povrede, član porodice lica koje je ubijeno ili nestalo, član porodice lica koje je umrlo nakon podnošenja zahteva za priznavanje prava, a pre nego što mu je pravo priznato. Svaki član porodice lica koje je ubijeno ili nestalo samostalno ostvaruje pravo na novčanu naknadu, te članovi porodice zajednički ostvaruju pravo na novčanu naknadu, a iznos novčane naknade dele na jednake delove.\nKako je navedeno, Model zakona je nastao s ciljem pružanja pomoći, podrške i zaštite osobama koje su kao civili stradale tokom ratova i u vezi sa ratovima u bivšoj Jugoslaviji, kao i priznavanjem njihovih patnji. “U skladu sa načelima odgovornosti države za poštovanje i zaštitu osnovnih ljudskih prava i sloboda i društvene solidarnosti sa žrtvama, osim novčane naknade Model zakona žrtvama obezbeđuje i druga značajna prava kao što su pravo na poštovanje statusa žrtve i prava iz oblasti zdravstvene i socijalne zaštite, obrazovanja, zapošljavanja i pravne pomoći”, piše u Modelu zakona.\nPredložena rešenja su prilagođena potrebama žrtava i zasnovana su na višegodišnjem praćenju nedostataka važećeg zakona i preprekama sa kojima se žrtve suočavaju u nameri ostvarivanja svojih prava, navodi se u Modelu, koji je nastao zahvaljujući podršci Civil Rights Defendersa.\nNa izradi Modela zakona bili su angažovani Saša Gajin i Tanja Drobnjak kao pravna konsultantkinja, zajedno sa Sandrom Orlović, Milicom Kostić i Petrom Žmakom iz FHP. Polaznu osnovu izrade Modela zakona dala je ekspertiza FHP koji je, od 2000. u postupcima za naknadu štete i za ostvarivanje prava po Zakonu o pravima civilnih invalida rata, zastupao preko 1.000 žrtava ratnih zločina, torture, nezakonitog pritvora, prinudne mobilizacije i drugih teških kršenja ljudskih prava počinjenih tokom ratova i u vezi sa ratovima u BiH, Hrvatskoj, Srbiji i Kosovu.\nCilj Modela zakona je da pokrene širu debatu o potrebi stavljanja van snage važećeg Zakona o pravima civilnih invalida rata i uređenja ove oblasti u skladu sa stvarnim potrebama civilnih žrtava rata, izmeštajući ovu pravnu oblast iz domena socijalne zaštite u domen ljudskih prava.\n“Model zakona osigurava žrtvama rehabilitaciju kroz materijalnu, psihosocijalnu, zdravstvenu i pravnu pomoć; pruža žrtvama određenu vrstu satisfakcije kroz priznanje njihovih patnji, dok u širem smislu predstavlja odraz društvene solidarnosti i priznanje odgovornosti za počinjene zločine. Model zakona nastoji da povrati dostojanstvo žrtava, da im podigne kvalitet života kroz materijalnu i psihosocijalnu pomoć i da doprinese neponavljanju zločina”, navodi se u Modelu.\nU cilju zaštite žrtava od retraumatizacije u postupku ostvarivanja prava, Model predviđa obuku državnih službenika nadležnih za sprovođenje ovog zakona o načinu rada sa žrtvama i njihovim potrebama. Kroz obavezu promovisanja zakona, informisanja žrtava o njemu i redovnog izveštavanja o njegovoj primeni, Model zakona zadužuje Vladu Srbije da osigura nesmetanu primenu zakona i stvori uslove da sva lica na koja se ovaj zakon odnosi budu i obuhvaćena tokom njegove primene.\n“Model zakona, čija je jedna od ključnih odlika sveobuhvatan pristup u ostvarivanju prava svih grupa žrtava, uz uvažavanje njihovih posebnosti u potrebama i okolnostima stradanja, predstavlja snažan podsticaj procesu suočavanja sa nasleđem sistemskog nasilja u regionu bivše Jugoslavije. Usvajanjem Modela zakona Republika Srbija će iskazati poštovanje prema svim žrtvama kršenja ljudskih prava, i na simboličkoj i političkoj ravni se odrediti prema istorijskoj epohi obeleženoj masovnim zločinima”, piše u Modelu zakona u koji je Danas imao uvid.\nUbijeno 130.000 osoba\n“U oružanim sukobima koji su vođeni na teritoriji bivše Jugoslavije od 1991. do 2001. godine život je izgubilo više od 130.000 osoba, oko 4,5 miliona osoba je izbeglo ili se raselilo, dok se u regionu i dalje traga za oko 12.000 nestalih osoba. Skoro 6.000 građana Srbije i Crne Gore je izgubilo život ili nestalo u ratovima 1990-ih. U tom periodu u Srbiju je tokom sukoba u Hrvatskoj i BiH i po njihovom okončanju izbeglo više od pola miliona izbeglica, dok je u periodu od 1999. do 2005. godine sa Kosova došlo više od 200.000 interno raseljenih lica, čime je Srbija postala zemlja sa najvišim brojem izbeglica u Evropi i jedna od pet na svetu sa najdugotrajnijom izbegličkom krizom”, ističe se u Modelu zakona.\nU članu 29 Modela zakona piše da se postupak koji je okončan donošenjem rešenja o priznavanju prava može ponoviti ako se sazna za nove činjenice, ili se stekne mogućnost da se upotrebe novi dokazi koji bi sami ili u vezi sa izvedenim dokazima mogli dovesti do drugačijeg rešenja da su te činjenice, odnosno dokazi bili izneseni ili izvedeni u ranijem postupku, a naročito ako je rešenje doneto na osnovu lažne isprave ili lažnog iskaza svedoka ili veštaka, neistinitog navoda stranke kojim je Komisija dovedena u zabludu, ili usled dela kažnjivog po zakonu kojim se propisuju krivična dela.\n“Osnovni principi i pravila međunarodnog prava ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava sastavni su deo pravnog poretka Republike Srbije. Pravo žrtava na reparacije je čvrsto utemeljeno u međunarodnom, ali i u domaćem pravu. Obaveza države da žrtvama kršenja ljudskih prava obezbedi reparacije proizlazi iz međunarodnih konvencija iz oblasti ljudskih prava koje je Srbija ratifikovala i temeljnog pravnog načela odgovornosti za učinjenu štetu”, piše u Modelu zakona.\nPosted On 24th June 2016 ~ Comments Off on Istražiti sve zločine i pomoć i žrtvama i svedocima\nStav Vlade Srbije je da svaki ratni zločin mora biti istražen i kažnjen u skladu sa važećim domaćim i međunarodnim pravilima, bez obzira na nacionalnu


RS podigla optužnicu protiv bivšeg komandanta Armije BiH\nDelić granatirao bolnice i škole\nKomandovao i mudžahedinima poznatim po odsecanju glava zarobljenicima\nBANJALUKA (Beta) - Okružno javno tužilaštvo u Doboju predalo je juče Ministarstvu pravde RS optužnicu protiv bivšeg komandanta Armije BiH Rasima Delića, koji se tereti za ratni zločin protiv civila i ratnih zarobljenika, saopštilo je Javno tužilaštvo RS.\nDelić se tereti za neselektivno granatiranje bolnica, domova zdravlja, škola i drugih civilnih ciljeva u Doboju, Tesliću, Modriči i Petrovu, u periodu od 1993. do 1995, što je izazvalo velika materijalna razaranja u tim gradovima. Navodi se da je samo u Doboju poginulo 30 ljudi, dok je više od 150 civila zadobilo lake i teške telesne povrede.\nTužilaštvo je navelo da su u sastavu ABiH, kojom je komandovao Delić, "bili i strani plaćenici, poznatiji kao mudžahedini". Zabeleženi su i slučajevi odsecanja glava ratnim zarobljenicima, o čemu postoji odgovarajuća dokumentacija.\nSpremna tri ugovora o granici između BiH i SRJ\nEkshumacija sedme masovne grobnice u Kamenici kod Zvornika\nU BiH 100.000 korisnika interneta\nZagreb sprema nove optužnice za zločine u Medačkom džepu\nDodik i dalje za koaliciju sa Ivanićem\nSrbi tvrde da ima dokaza šta je nekada bilo buduće sedište Suda BiH


Haradinaj: Neobjašnjivo zbog čega Srbija blokira članstvo Kosova u Unesko - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Haradinaj: Neobjašnjivo zbog čega Srbija blokira članstvo Kosova u Unesko\n6Piše: Danas Online 27. septembra 2017. 19.02\nKako prenosi RTK 2, Haradinaja je ispred sedišta Vlade Albanije dočekao premijer te zemlje Edi Rama, uz najviše počasti i postrojenom jedinicom garde Vojske Albanije. Dvojica premijera složila su se da bi Albanija i Kosovo trabalo da imaju slobodnu trgovinu.\n,,Složili smo se da ujedinjenje našeg tržišta treba da predhodi ujedinjenju regionalnog tržišta. I u suprotnosti sa svima onima koji u tome vide neku teoriju zavere u regionalnoj saradnji, želim da naglasim da Albanija i Kosovo imaju sve raspoložive mogućnosti da budu model za stvaranje regionalnog ekonomskog područja”, rekao je Rama, navodi RTK 2.\nNa zajedničkoj konferenciji za štampu predsednika vlada rečeno je i da će projekat ujedinjenja granica biti završen 27. novembra u luci Drač. Rama je takođe dodao da su se obe strane složile da uspostave zajednička konzularna i diplomatska predstavništva za sve albance sa Kosova i iz Albanije.\n,,Albanija i Albanci su uvek bili uz nas. Drago nam je da danas vidimo da Albanija i Kosovo imaju vrlo uticajne saveznike u svetu, na čelu sa Sjedinjenim Američkim Državama. Odlučni smo da idemo napred na našem putu ka Evropskoj uniji, zajedno sa Albanijom. Narod Kosova je oduvek pokazao poštovanje prema manjinama koje žive na Kosovu, i voljni smo da to poštovanje proširimo prema svojim komšijama. Na našem putu državnosti imamo izazove, ali osećamo da imamo Albaniju i premijera Ramu uz nas”, rekao je Haradinaj.\nObojica premijera su istakla da je neobjašnjivo zbog čega Srbija blokira članstvo Kosova u Unesko. Haradinaj je rekao da će Kosovo biti veoma bitan član ove organizacije, dok je Rama naveo da Srbija time više gubi nego Kosovo, jer prema njegovom mišljenju, ako kulturno nasleđe Srba na Kosovu ima posebnu vrednost za Srbiju, onda bi ona trebalo da insistira na članstvu Kosova.\nedi rama, Ramuš HaradinajTirana\njuzni sloven kaže:\n27. septembra 2017. u 19.55\nSamo da podsetim na mart 2004 kada su i krstove lomili na srpskim crkvama. Zao mi je takvi u UNESCO nikad ne mogu da budu "zastitnici" srpske srednjovekovne kulture.\n27. septembra 2017. u 20.44\nМистер Харидинај,Србија не може да подржи чланство ваше Џамахирије у УНЕСКО-у.Зато што се бојимо да ћете бити сват у свим свадбама и силовати младe пред олтаром Цркве.Док ће напољу ваши" демократски" сарадници одсецати уши младожењама.Ако је то вамо лепо,верујте ,цели слободни свет повраћа на ваше схватање органишације-УНЕСКО-а!!!\n27. septembra 2017. u 21.44\nKaze Haradinaj da je narod Kosova je oduvek pokazao poštovanje prema manjinama koje žive na Kosovu, jeste, kako da ne, pogotovo prema Srbima koji zive na KiM.\n27. septembra 2017. u 21.47\nNije ni nama mnogo stosta jasno.\n29. septembra 2017. u 10.16\nNarod koji nema svoju istoriju i spomenike može tako da razmišlja. Naime, što su narod i i njihova kultura [[ Mlađi ]] to posežu dalje u istoriju tako su Albanci [[ Potom i ]] Ilira a Makedonci, od pamtiveka slovenski narod da su potom i Aleksandra Makedonskog tj Grka sa geografskog pokrajine Makedonije.\n29. septembra 2017. u 11.03\nSrbija ne bi trebala blokirati članstvo Kosova u UNESCO-u. To je agencija UN za obrazovanje, nauku i kulturu. Zar je Srbiji u interesu da Protektorat Kosovo bude neobrazovan, nenaučan i nekulturan a smatra tu teritoriju svojom. Kosovski Albanci se zanose nezavisnošću a ovakva Srbija neće dobiti ni pola Protektorata Kosovo. Kosovo je Protektorat pod zaštitom UN a takvih protektorata je ranije bilo mnogo. Setimo se recimo Slobodne teritorije Trsta. UN nema još rešenje za Kosovo i opštenarodna diskusija u Srbiji o Protektoratu je dobra inicijativa. Približavanje Beograda i Prištine nije priznanje već smanjenje tenzija, bolji život i izbegavanje rata.


Srbija i Ceška jačaju saradnju u inovacijama i robotici\nTanjug 11. septembra 2019. 15:15\nBEOGRAD – Memorandum o razumevanju u oblasti inovacija, veštačke inteligencije i robotike između Srbije i Češcke potpisali su danas u Beogradu ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović i zamenik premijera i ministar industrije i trgovine Češke Republike Karel Havliček.\nMemorandumom biće omogućena bliža saradnja istraživača, naučnika, startap kompanija i akademske zajednice Srbije i Češke u oblasti inovacija, navodi se u saopštenju.\nPredviđeno da Srbija i Češka intenzivno sarađuju u oblasti digitalizacije industrije i razvoja rešenja u oblasti veštačke inteligencije i robotike, navodi se u saopštenju i dodaje da je planirano i stvaranje ambijenta za primenu i razvoj IT i inovacionih tehnologija radi unapređenja stanja u industriji Srbije i Češke.\nMemorandum će obezbediti da Srbija i Češka ostvare čvršću saradnju u oblasti digitalizacije urbanih sredina kroz projekte „Pametni grad“ i „Održivi grad“, sa ciljem modernizacije gradskih sredina i bezbednog i olakšanog života njihovih građana, saopšeno je.\n„Srbija i Češka su spremne da u budućnosti zajedno rade na razvoju politika u oblasti inovacija, veštačke inteligencije i robotike“, izjavio je ministar Popović, nakon svečanog potpisivanja Memoranduma i dodao da i Srbija teži odlično rezultatu Češke koja ima sedam odsto inženjera u ukupnom broju zaposlenih.\nOn je istakao da Češka predstavlja jednog od važnih partnera Srbije u primeni inovacija i digitalizaciji industrije.\nMinistar industrije i trgovine Češke Karel Havliček istakao je da je ova zemlja spremna da svoja iskustva u oblasti inovacija i veštačke inteligencije podeli sa Srbijom i izrazio očekivanja da će strategije koje je Češka donela u oblasti inovacija i veštačke inteligencije biti korisne i za našu zemlju.


Srbija će od Rusije tražiti 12.000 transportnih dozvola - Pluton Logistics\nPotprеdsеdnica Vladе i ministarka građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе prof. dr Zorana Mihajlović najavila jе da ćе na sutrašnjеm sastanku mеšovitog rusko-srpskog komitеta za saobraćaj, srpska strana zatražiti od Rusijе 12.000 dozvola za prеvoznikе iz Srbijе koji prеvozе robu za Rusku Fеdеraciju.\n– Srpska strana žеli da ruskе vlasti izdaju vеći broj transportnih dozvola srpskim prеvoznicima, jеr jе sadašnji broj nеdovoljan da bi sе izvoz iz našе zеmljе rеalizovao na pravi način – rеkla jе Mihajlović novinarima u Privrеdnoj komori Srbijе, nakon sastanka sa prеdstavnicima srpskih i ruskih prеvoznika i kompanija kojе izvoznе na tržištе Rusijе.\n– Naravno, ruska strana žеli da to budu paritеtni odnosi, za šta nisam sigurna da možеmo da im izađеmo u susrеt. Naš cilj jе da dobijеmo vеći broj dozvola, kako bi еkonomska razmеna, koja jе u porastu, bila propraćеna i odgovarajućim brojеm transportnih dozvola – dodala jе Mihajlović.\n← Besplatna aplikacija za NCTS dostupna svima\nKompanija „Delhaize“ otvorila distributivni centar u Staroj Pazovi →\nOdobren dodatni kontigent ruskih dozvola\n12. jula 2017. marko


Iskustvo od početka pandemije-lekari otkrili logiku lečenja kovida i kako da "osete" pacijenta\n19 Nov 2020, 9:42 Beograd RTS Elena Marjanović\nDoktor Vlado Radović, anesteziolog u KBC "Dragiša Mišović", navodi je zbog nepoznavanja bolesti mnogo teže bilo u martu i aprilu, ali da je danas dramatično veliki broj teških pacijenata. Otkriva i kada kovid uspeva da ga iznenadi i koliko je važno "osetiti" pacijenta, kao i to kako njegovo zaražavanje može da posluži kao primer "srpskom potcenjivanju problema".\nU KBC "Dragiša Mišović" trenutno ima preko 330 pacijenata, a kako kaže doktor Radović čitav jedan sprat je pretvoren u jedinicu intenzivne nege i tu su smeštena 44 izuzetno teška pacijenta od kojih su 43 potpuno zavisna od kiseonika.\n"Dramatičan porast broja obolelih doveo je do povećanja opsega posla da jednostavno ne postoji deo kovid bolnice u ovoj zemlji gde je rad sada opušten i jednostavan", ističe Radović. Naglasio je da to za anesteziologe znači da vreme moraju da preusmere na najteže pacijente, da moraju da naprave dobru trijažu i da osete pacijenta koji ide u pravom smeru. Na pitanje mogu li zaista da osete pacijenta, doktor Radović kaže da tu postoji razlika u odnosu na to kako je bilo na početku epidemije. "Imamo već par meseci neko kliničko isksutvo i sada smo uhvatili neku logičnost u lečenju, mislim da to radimo sada veoma dobro i da smo to od aprila radili veoma dobro. Možemo da osetimo pacijenta koji ulazi u bolest ili izlazi iz bolesti, da u pravom trenutku ukažemo pacijentu na neke tegobe koje će ga čekati i na taj način stičete poverenje pacijenta i iz tog poverenja je dosta ljudi spaseno", objašnjava Radović. Kada se pomene respirator, svi se uplaše. Radović kaže da izuzteno mali broj pacijenata završi na respiratoru, kao i da je to krajnja mera. "Naš posao anesteziološki svodi se na to da postignemo optimalnu dozu kiseonika u krvi pacijenta i to se radi na različite načine. Respirator služi kao neka krajnja mera, kao bukvalno reanimaciona mera u trenutku kada sve prethodne mere i prethodno lečenje nisu dali nikav rezultat", dodaje Radović.\n"Nekada uradite sve što treba, ali stvari idu na loš način"\nOdgovarajući na pitanje da li se desi da ga kovid u nekom slučaju iznenadi, Radović kaže da da. "Imate mlade ljude kod kojih uradite sve što treba ili vam se čini makar da ste uradili sve što treba, gde se konsultovali sve što postoji od medicinske literature i kolega i jednostavno ne ide. Postoji nešto kod izuzetno malog broja ljudi gde zaista stvari idu na jedan loš način, a da mi ne znamo", rekao je Radović. Na pitanje kako to utiče na njegov privatan život, Radović kaže da se naviknu da žive sa time. "Sigurno da je mnogo teže bilo u martu i aprilu, jer nismo poznavali bolest. Danas je dramatično veliki broj mnogo teških pacijenata", naglašava doktor. Doktor Radović je i sam preležao koronavirus i ističe da njegovo zaražavanje nije tako karakteristično, jer se nije zarazio unutar kovid bolnice. Verovatno može da posluži kao primer, kako kaže, "onom srpskom potcenjivanju problema". "Nakon tri meseca svakodnevnog boravka u najcrvenijoj od svih crvenih zona, dobio sam nekih desetak dana odmora i ja sam u tom periodu uspeo da se zarazim", navodi Radović. Ističe da se pridržavao mera, ali da je to primer "koliko je jednostavnije dati pravi savet, a koliko se nekada pametno i racionalno ne ponašate".\nPostoje situacije koje se ne zaboravljaju\nGovoreći o tome postoji li neki pacijent ili situacija koju ne može da zaboravi, doktor kaže da postoje, jer ima mnogo emotivnih trenutaka. "Postoje neke teške priče koje ostavljate za sebe, neke priče koje pokušavate da potisnete, ali ima i lepih priča ljudi koje ste uspeli da posle 20, 30, 40 skinete sa respiratora", rekao je Radović. "Ja lično se uvek sećam žene koja je negde posle mesec dana skinuta sa respiratora i kojoj sam dostavio pismo njenog deteta. U tom trenutku dok je ona čitala pismo, ta emotivna reakcija koja je bila - pacijent koji je bio do nje je plakao, sestre su plakale", dodao je Radović.


Hokejaši poraženi u trećem kolu - SportJunior\nHokejaši poraženi u trećem kolu\n29. marta 2019. Anđela Stošić\thokej, svetsko prvenstvo\nHokejaška reprezentacija Srbije doživela je prvi poraz na Svetskom prvenstvu Druge divizije koje se održava u ledenoj hali Pionir. Bolja od naše selekcije u trećem kolu bila je reprezentacija Holandije nakon produžetka rezultatom 2:1 (0:0, 1:0, 0:1 – 0:1). Sledeći protivnik našim hokejašima biće selekcija Kine, u petak od 20:00.\nJedine neporažene ekipe na šampionatu igrale su u trećem kolu neizvesno od samog starta. Čvrste odbrane došle su do izražaja, pa je 0:0 bilo do samog kraja druge trećine, kada je Srbiju u prednost doveo Vdović. Imala je naša ekipa inicijativu do samog kraja, ali su u 51. minutu Holanđani došli do izjednačenja. U produžetku, reprezentaciji Holandije nije trebalo previše vremena da preokrete rezultat i stekne prednost, a rezultatom 2:1 je i završen duel.\n← Vaterpolisti Zemuna najbolji u Kupu Srbije\nHokejaši bolji i od Kine, u poslednjem kolu rasplet za prvo mesto →\nHokejaši Zvezde trenirali u Češkoj\n3. septembra 2019. Anđela Stošić\nOdržan sedmi Spartans\n23. januara 2017. 23. januara 2017. Anđela Stošić\nHokejašice srebrne na turniru u Mađarskoj\n4. aprila 2018. Anđela Stošić


Profesionalni ugovor za Filipa Milikića – Veliki Park\nDa Radnički 1923 ozbiljno računa na igrače iz sopstvenog omladinskog pogona, pokazuje i potpisivanje dvogodišnjeg profesionalnog ugovora sa doskorašnjim kapitenom omladinske selekcije Filipom Milikićem.\nOvaj mladi fudbaler, koji je u julu proslavio svoj dvadeseti rođendan, na “Čika Daču” je stigao još kao sedmogodišnjak. Prošao je sve mlađe selekcije Radničkog 1923 i bio predvodnik generacije “đavolčića” koja je izborila povratak u Omladinsku ligu Srbije.\nMilikić je u finišu prošle sezone dobio priliku da debituje i za prvi tim, a sada je konačno došao trenutak da potpiše i prvi profesionalni ugovor sa klubom.\nKao fudbaler koji može da odgovori zahtevima na više pozicija, kako u odbrani, tako i u veznom redu, Filip će svakako biti od koristi šefu stručnog štaba Aleksandru Linti u nastavku prvoligaške sezone, posebno jer se ubraja u takozvane “bonus” igrače.\nFilip Milikić je još jedan u nizu fudbalskih “bisera” “isklesan” u omladinskoj školi Radničkog 1923. Njegov primer je ujedno i najbolji dokaz da pravi talenat kad-tad ispliva na površinu i dobije priliku za dalje dokazivanje.\n7:52 pm 26 окт 2020\n7:47 pm 26 окт 2020\n7:41 pm 26 окт 2020\n7:37 pm 26 окт 2020\n7:31 pm 26 окт 2020


Grupa Negative se pojavila 1999. godine za vreme bombardovanja. Ivana Pavlović je nakon raspada grupe TAP 011 odlučila da krene da se bavi muzikom koja je daleko više u njenoj prirodi.\nSrećom naleće na “klince“ iz kraja koji vole da praše. Dogovaraju se da naprave nekoliko zajedničkih proba i iz toga se izrodilo nešto što je momentalno privuklo pažnju svih očiju okrenutih ka muzičkoj sceni Srbije. Nastao je NEGATIVE.\nAlbum „Negative“ se pojavio u decembru 1999. godine pod etiketom izdavačke kuće Automatik rekords. Sa prvim singlom „Ja bih te sanjala“ sastav skreće pažnju svih medija i šire publike na sebe. Nekadašnja pevačica jednog od najpopularnijih domaćih pop sastava „TAP 011“ je počela da peva rok muziku. Sastav ubrzo dokazuje da je krajnje dosledan zvuku koji predstavlja i u periodu od dve i po godine svira preko 200 koncerata širom bivše Jugoslavije. Pojavljuju se spotovi za pesme „Svet tuge“, „Vreme je“, „Oblaci“ i „Ti me ne voliš“. Sa buntovničkim stavom i energijom momaka iz sastava i Ivaninim glasom, Negativ postaje jako popularan kako kod mlađe tako i kod starije publike težeći da zauzmu mesto jednog od najboljih domaćih muzičkih sastava.\nPosetite Fejsbuk stranicu grupe Negative.


Matić: Teško rešiti pitanje nestalih jednostranim naporima - NOVA portal\nSvet Autor:Ana Tašković14. apr. 202121:42\n„Rešiti pitanje nestalih Hrvata pre ulaska Srbije u EU“\nMilanović uz fotografije iz filmova poručio: „Pa ti biraj“\n„Jako žalim zbog ovako intonirane izjave predsednika Milanovića, najave uslovljavanja, stvaranja neke negativne spirale. Naročito u ovoj temi kojoj je neophodna potpuna depolitizacija kako bi imala bolje rezultate kako bi porodice na primeren način ožalile svoje najmilije.\nKao da opet imamo isticanje interesa države iznad interesa žrtava. Nema ništa važnije od rešavanja pitanja nestalih na Balkanu. I to nije moguće bez bliske saradnje zemalja, u ovom slučaju Srbije i Hrvatske. Naročito kada znamo da su skoro sva tela sigurno na teritoriji Hrvatske gde institucije Srbije nemaju nikakvu operatvinu moć.\nGodinama predlažem da formiramo zajedničke timove za nekoliko celina: regija Vukovara ima oko 500 nestalilh, većinom Hrvata, u operaciji Oluja ima preko 600 još uvek nestalih i najviše, kao i za identifikaciju posmrtnih ostataka preko 900 tela koji se nalaze u Institutu za sudsku medicinu u Zagrebu“, rekao je Veran Matić za Nova.rs.\nNaš sagovornik ističe da je međudržavni sporazum o saradnji na pronalaženju nestalih, ekshumaciji i identifikaciji ubijenih potpisan 1996. godine. Ispred SR Jugoslavije, a posle i Republike Srbije, za tu saradnju zadužena je Komisija za nestala lica, tako da je ova institucija prava adresa za analizu obaveza i onoga što je učinjeno ili nije učinjeno, ističe Matić za Nova.rs.\n„Kada sam prihvatio da budem specijalni izaslanik predsednika Republike Srbije za rešavanje pitanja nestalih sa Hrvatskom, bilo je jasno da je to dodatak postojećim naporima. Pošto dolazim iz civilnog sektora koji nije bio uključen u rešavanje ovog važnog pitanja, bilo mi je jasno da postoji veliki prostor koji nije pokriven radom zvaničnih organa, koji je često vezan za političke prilike, političku volju… A takva politizacija ovog pitanja blokira efikasnu saradnju“, rekao je on.\nMatić navodi da je o ovoj temi detaljno razgovarao sa bivšom predsednicom Republike Hrvatske Kolindom Grabar Kitarović, pa potom sa premijerom Plenkovićem, nadležnim ministrom Medvedom i drugima.\n„Bilo mi je odmah jasno da ovu temu moramo depolitizovati u potpunosti i svesti na humanitarno pitanje po svim osnovama. Ove zaključke nije bilo teško izvući jer smo imali situacije na sednicama dva nacionalno tela za rešavanje ovog pitanja na kojima se govorilo o prirodi rata, upotrebom termina koji ne doprinose ostvarivanju ciljeva efikasne potrage za nestalima.\nSa naše strane, imao sam jasnu načelnu podršku predsednika Aleksandra Vučića, ali sam dobio utisak da na nižim nivoima postoji rezervisanost, odnosno potreba za stalnim reciprocitetom. Vrlo brzo sam uočio da je jedini mogući način rada vezan za zajedničke timove. Ne može se efikasno raditi odvojeno i sa uslovljavanjem. Moraju se pronaći najbolji poznavaoci prilika u dve velike celine iz kojih ima najviše nestalih: Hrvata u Vukovaru i tom regionu iz 1991. godine, i Srba iz perioda Oluje i neposredno posle te operacije“, rekao je naš sagovornik.\nMatić ističe da je neophodno formiranje profesionalnih istražnih timova koji će potpuno depolitizovano prići potrazi za nestalima, koje bi sve nadležne službe morale aktivno da podržavaju, te otvore arhive sa ciljem pronalaženja nestalih. Dodaje da bi se na taj način stvorilo poverenje van političkih tenzija i obračuna.\n„Na žalost, permanentno imamo prevlast politizovanja i paralizu portage za nestalima. I ova izjava predsednika Milanovića je deo te politizacije. Ona se događa u trenucima kada postoji puno napora da se nađe novi prostor za resetovanje sporazuma iz 1996. godine, tako da stvori bolje uslove upravo za realizaciju zajedničkog cilja, da se u što kraćem roku identifikuje što više nestalih.\nZa mene su svi nestali – naši nestali. Ne delim ih prema naciji jer bol svake majke, oca, sestre, deteta je isti i treba svi na isti način da ga osećamo i da to bude pokretačka snaga u svim prilikama. Veliki broj nestalih su Srbi iz Hrvatske i oni se u nekim statistikama različito tretiraju. Njihov nestanak se dogodio na prostorima Republike Hrvatske, a često je prijava došla od porodice koja je izbegla u Republiku Srbiju.\nNa svim sastancima sa udruženjima nestalih iz Srbije, Hrvatske i sa predstavnicima Republike Hrvatske na kojima sam prisustvovao, slično stanovište iznosio je i predsednik Vučić i zaista verujem da mu je stalo da se razjasni sudbina svakog nestalog lica. I siguran sam da bi podržao ideju da za nestalima tragamo zajedno a ne odvojeno, pa jedni drugima da ispostavljamo zahteve“, kaže on.\nDodaje da od ukupnog broja nestalih, oko 900 ostataka ekshumiranih tela, još uvek je neidentifikovano u mrtvačnicama u Zagrebu i nekim drugim gradovima.\n„Znači, polovinu slučajeva nestalih mogli bi zajedničkim radom da rešimo veoma brzo – pozivanjem porodica koje tragaju za najmilijima da dostave DNK radi upoređivanja, ili sa dodatnim informacijama o mestima gde su izvršene ekshumacije, zatim ulogom svedoka itd…\nPored toga, kao što sam rekao, fokusiranjem na Vukovarsku regiju i Oluju mogli bi, takođe zajedničkim radom, da pronađemo mesta pokopa i identifikujemo nestale. Nedopustiv je zločin prikrivanja podataka o mestima pokopa i moramo ga zajedno prevazići“, ističe naš sagovornik.\nMatić navodi da nas sadašnji stav Zorana Milanovića vraća unazad i u poziciju u kojoj će se vrlo teško ponovo stvoriti uslovi za pronalaženje, ekshumaciju i identifikaciju nestalih. Ne zbog toga što jedna strana hoće ili neće, već zbog toga što najčešće ne može sama, dodaje on.\n„Bilo zbog sopstvenih unutrašnjih slabosti, ili jednostavno zbog toga što je potrebno uključiti sva moguća saznanja sa svih strana posle toliko dugo vremena. Hrvatska je na svojoj koži surovo osetila šta znače, često neopravdana, uslovljavanja suseda koji su već u EU, i to od strane Slovenije u procesu pridruživanja.\nMilorad Pupovac i SDSS dali su nemerljiv doprinos garancijama za Hrvatsku prilikom prijema u Evropsku uniju. Hrvatska u Evropi je deo napora i Srba u Hrvatskoj. Najave uslovljavanja Srbije kada je reč o nestalima, najava je trajne blokade Srbije šta god ona uradila. Ponavljam da je veoma teško rešiti pitanje nestalih samo jednostranim naporima“, kaže Matić.\nAndrej PlenkovićHrvatskaKolinda Grabar KitarovićNestalioperacija OlujaratSR JugoslavijaSrbijaZagrebZoran Milanovic


5.9.2014. RFE, Depardje u Beogradu: Pogrešan spektakl\nObjavio Urednik2 05 septembar 2014 .\nRadio Slobodna Evropa, 5.9.2014\n4.9.2014. Blic Online, Putinov dolazak u Srbiju 19. oktobra još neizvestan\nBlic Online, 4.9.2014\nDržavni vrh Srbije sa sigurnošću računa da će na Dan oslobođenja Beograda u gostima imati ruskog predsednika Vladimira Putina, iako su svesni da Zapad na to neće gledati blagonaklono.\n“Blicu” juče u Ambasadi Ruske Federacije nije potvrđeno da će Vladimir Putin doći u Beograd 19-20. oktobra, kao što su srpski zvaničnici najavljivali.\nFormalno, poziv je Putinu uputio predsednik Srbije Tomislav Nikolić i njegov kabinet radi na tome. Poseta je pak dogovorena prilikom poslednjeg boravka premijera Aleksandra Vučića Moskvi. Kako “Blic” nezvanično saznaje u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije, Putin još nije zvanično potvrdio dolazak, a kako je za naš list objasnio Dušan Lazić, bivši ambasador u Ukrajini, to držanje otvorenih karata do poslednjeg trenutka spada u ruski stil diplomatije.\nRazvoj krize u Ukrajini mogao bi znatno da utiče na značaj i efekte ove posete.\n- I dalje računamo da će Putin sigurno doći. Iz Brisela još niko nije reagovao na najavu posete, ali je sigurno da im neće biti milo. Sve će zavisiti od daljeg razvoja situacije u Ukrajini - rekao je za “Blic” izvor iz Vlade Srbije koji je zahtevao anonimnost.\nU stručnoj javnosti u Beogradu se na značaj i efekte Putinove posete gleda dvojako, u zavisnosti od toga da li su u pitanju proruski ili proevropski analitičari.\nJelena Milić, direktorka Centra za evroatlantske studije, ističe da Putin u okviru obeležavanja pobeda Crvene armije u Drugom svetskom ratu, planira posete Norveškoj i Srbiji, ali da nijedna od njih nije zvanično potvrđena, mada se o tome u ruskim medijima piše sa akcentom na ključnu ulogu ruske armije u finišu rata i zanemarivanje uloge zapadnih saveznika. Ona smatra da Brisel neće sa odobravanjem primiti vest o dolasku Putina i ukazuje na to da su evropski zvaničnici, poput kancelara Austrije i Nemačke, poslednjih dana zaoštrili retoriku prema Putinu i Rusiji.\nS druge strane, analitičar Branko Radun komentariše za “Blic” da Srbija može da profitira i ekonomski i politički upravo od bliskih odnosa sa Rusijom, pa ističe da su to javno istakli i pojedini poslanici Bundestaga.\n- Može da se dogodi da Srbija bude primljena u EU po ubrzanoj proceduri upravo zbog svoje veze sa Rusijom i mogućnosti da odigra ulogu mosta između Istoka i Zapada - kaže Radun.\nSeptember/October 2014, New Eastern Europe, "The Russification of Serbia"\nObjavio Urednik2 03 septembar 2014 .\n29.8.2014. Danas, Pitanje i odgovor\nObjavio Urednik2 29 avgust 2014 .\nDanas, štampano izdanje, 29.8.2014\nKako se samit u Minsku odrazio na poziciju Lukašenka na Zapadu?\nJelena Milić: Samit u Minsku se nije loše odrazio na Aleksandra Lukašenka. Ovde bih dodala i lidera Kazahstana Nursultana Nazarbajeva, a da bi se razumela njihova politička pozicija, mora se imati u vidu da su obojica prinuđena na ekonomsku uniju sa Rusijom. Lukašenko i Nazarbajev su u strahu da bi Moskva i u Belorusiji i u Kazahstanu mogla da uradi nešto slično kao što je uradila u Ukrajini sa Krimom. Zbog toga popuštaju Rusiji u procesu jačanja ekonomskih odnosa, i to na uštrb onoga što bi dobili od Evropske unije. S druge strane, njih dvojica na međunarodnom planu ne prave probleme, pa će Zapad popustljivije gledati na kršenje ljudskih prava u tim zemljama, jer obe poštuju teritorijalni integritet Ukrajine.\n28.8.2014. DW, Ravno sve do Kosova\nObjavio Urednik2 28 avgust 2014 .\nDeutsche Welle, 28.8.2014.\nSrbija hoće u EU i tu sve deluje jasno. Ali šta Brisel i Berlin hoće od Srbije? Stabilnost, kasnije priznavanje Kosova i usklađivanje spoljne politike prema Rusiji, kažu poznavaoci prilika. Sve ostalo je manje važno.\nDanašnji susreti u Berlinu formalno su upriličeni kao konferencija o Zapadnom Balkanu – mada je tamo i Slovenija – i to privredna konferencija – mada bi najznačajniji mogao da bude onaj politički sporedni deo. Uopšte, ekonomski značaj regiona neuporedivo je manji od njegovog značaja za stabilnost Evrope. Tako taj region, u kojem Srbija ima centralnu geografsku i simboličnu ulogu, postaje šansa da Brisel i Berlin demonstriraju svoju često kritikovanu spoljnu politiku. Stoga se i od Srbije u procesu evrointegracija traži da bude faktor stabilnosti, da rešava kosovski problem i da ne trči otvoreno u zagrljaj Rusije. Nasuprot tim političkim pitanjima, za EU mnogo manje značaja imaju teme koje se tiču ljudskih prava, slobode štampe, burazerskih ugovora i ortačkog zapošljavanja, tvrde sagovornici Dojče velea.\n„Srbija u ovom trenutku od Nemačke pre svega očekuje razumevanje za svoj položaj u odnosu na ukrajinsku krizu“, kaže Andrej Ivanji, spoljnopolitički urednik Vremena i dopisnik berlinskog Tagescajtunga. On srpski pokušaj neutralnosti vidi kao jedinu moguću politiku, i to ne samo jer „srce većine Srba kuca za Rusima“. Uz nabrajanje ruskih miliona – onih u NIS-u, gradnji Južnog toka, za obnovu železnice i sanaciju budžeta – Ivanji konstatuje: „Trenutno niko nije u stanju da nadomesti ekonomsko prisustvo Ruske Federacije u Srbiji. Bez obzira na simpatije ili prioritete spoljne politike, Srbija je jednako upućena na saradnju sa Moskvom i Briselom. Bez jednog ili bez drugog bi se Srbija ekonomski urušila.“\nDrugačije misli Jelena Milić, direktorka Centra za evroatlanstske studije. Pokušaj da srpska poljoprivreda profitira od ruskog embarga ona vidi kao davanje prednosti „kratkoročnim potencijalnim ekonomskim interesima“ nad „dugoročnim ideološkim i ekonomskim interesima“. „Još je veći problem politički: što srpsko rukovodstvo ili ne shvata šta znači proces evrointegracija ili laže javnost“, kaže Milićeva za DW. Ona dodaje da se „očekivanja EU i dalje tumače kao pritisci i ucene iako nas Brisel ne tera da postanemo članica EU nego je to demokratska odluka građana Srbije“.\nIvanji je nedavno u Tagescajtungu Srbiju nazvao „prigodnim sporednim frontom“ ukrajinske krize. To znači, objašnjava on za DW, da ni Briselu ni Moskvi nije baš svejedno na koju stranu će se nagnuti Beograd. Dok EU želi Balkan bez trzavica i iskakanja, Rusija preko Srbije zadržava nekakav uticaj u regionu, „makar kako bi nervirala Zapad“. Stoga poslanica opozicione nemačke Levice Sevim Dagdelen smatra da bi najgora moguća politika bila „saterivanje Srbije u ćošak i stavljanje pred eksplicitni izbor: Moskva ili Brisel. To ne bi trebalo raditi“, kaže ona za DW. Upravo toga se pribojava Jelena Milić – ona veruje da će se građani EU jednom „sa pravom zapitati zašto bismo mi primili Srbiju u članstvo kada 2014. godine nije bila solidarna“.\nUkrajinska kriza će jednom proći, rat sankcijama će prestati, pa se ni vlast u Beogradu više neće preznojavati tokom izvođenja špage između Istoka i Zapada. Ali ostaće problem Kosova gde će kroz pet, šest godina sledeća srpska vlada biti stavljena pred neminovnost: u Evropsku uniju se može samo uz priznavanje nezavisnosti bivše južne pokrajine. Ne treba gajiti prevelike nade u nekakav kompromis, kaže Andrej Ivanji, jer Priština će insistirati na eksplicitnom priznanju, a Brisel ne želi da uvozi teritorijalni konflikt. „Insistiranjem Prištine na nezavisnosti i odbijanjem Srbije da formalno prihvati tu nezavisnost, čitav region ne bi mogao da postane deo EU. To neće prihvatiti najmoćnije zemlje Unije.“\nTo su potvrdili i poslanici dve vladajuće i ubedljivo najveće nemačke partije – socijaldemokrata Ditmar Nitan i demohrišćanin Torsten Fraj. Oni su u odvojenim razgovorima za DW rekli da Srbija ne može u EU ako ne prizna Kosovo i ne promeni ustav. Kako kaže Jelena Milić, EU neće sebi dozvoliti novi Kipar ili dve zemlje koje bi se međusobno minirale.\nIma li Srbija nešto od toga da ne prizna Kosovo? Nema ništa konkretno, kaže Ivanji, ali dodaje da nije jednostavno prihvatiti ono što su stranke u Srbiji, gotovo bez izuzetka, okarakterisale kao kršenje međunarodnog prava. I Evropska unija ovde ima problem sa sopstvenom verodostojnošću, posebno jer ne priznaje otcepljenje Krima, ukazuje Sevim Dagdelen: „Mislim da priznanje nezavisnosti Kosova ne treba da bude uslov za Srbiju, to bi bilo licemerno. Znate, nigde u pristupnim kriterijumima ne piše da kandidat mora da prizna kršenje međunarodnog prava. A to se sada traži od Srbije“, kaže ova levičarka za DW. Međutim, njena stranka – trenutno najjača opoziciona – ima slabe izglede da participira u vlasti. Zato i Dagdelen priznaje da će iz perspektive Berlina eksplicitno priznanje Kosova ostati uslov za Beograd.\nAko se na stranu stave ključne političke teme, upadljivo je ćutanje briselskih institucija, ali još više berlinskih političara, pred autoritarnim stilom vladanja Aleksandra Vučića. Iako nemački listovi o toj autoritarnosti pišu – kada se sklapaju tajni ugovori sa Arapima, kada se Vučić dere na ministre, svojeručno spasava dete iz mećave ili glasovito ode u Andrićgrad – zvanični Berlin kao da se interesuje samo za Kosovo. „Briselu treba uspešna spoljna politika, a normalizacija odnosa Beograda i Prištine bi to bila. Stoga se srpskoj vlasti na drugim poljima gleda kroz prste“, kaže Jelena Milić. „Ipak, realnost je već toliko očita da će se sledeći Izveštaj o napretku u oktobru itekako baviti državnim davanjima, netransparentnim tenderima, stanjem u pravosuđu. Ova vlada nam daje nažalost previše primera bahatog odnosa prema medijima, civilnom društvu i manjinama.“\nSevim Dagdelen, u skladu sa svojim političkim opredeljenjem, komentariše i paket zakona o radu i oko rada, koji je nedavno u Srbiji donet bez javne rasprave. „Problem je što EU zapravo podstiče i traži od kandidata privatizaciju, deregulaciju i liberalizaciju, čak i vitalnih javnih sistema. Od toga najviše profitiraju nemačke firme, pogledajte samo ko kontroliše telekomunikacije i banke na Balkanu.“ Prema mišljenju naše sagovornice, evropska politika zatvara oči pred autoritarnim stilom vladanja. Stoga Dagdelen evropski put Srbije i drugih zemalja regiona objašnjava primerom Turske, sa kojom je EU nedavno otvorila novo poglavlje pregovora. „Tamo ni krvavo gušenje demokratije ne igra nikakvu ulogu, sve dok cvetaju poslovi nemačkog i turskog kapitala.“\nLista srpskih problema mnogo je duža – partijsko zapošljavanje, tabloidne hajke na opoziciju i neistomišljenike, faslifikovanje doktorata – ali iz Brisela nevidljiva. Odande se Srbija uglavnom ne posmatra izolovano, nego samo kao deo regiona, smatra Ivanji: „Srbija igra važnu ulogu u komšijskim odnosima. Njeno talasanje na Kosovu bi moglo da izazove probleme, ključna je u prevazilaženju problema u BiH, odnos sa Hrvatskom je takođe važan. Dok Srbija igra ulogu faktora stabilnosti, sve ostalo pada u drugi plan: i postojanje ili nepostojanje opozicije ili medijskih sloboda, ugovori sa Rusijom i Emiratima. Možda i to jednog dana dođe na dnevni red.“\n22.8.2014, TV Pink, Aleksandar Vučić povodom upozorenja EU Srbiji zbog planova da profitira od ruskih kontrasankcija\nObjavio Urednik2 27 avgust 2014 .\nTV Pink, 22.8.2014.\nObraćanje javnosti predsednika Vlade Srbije, Aleksandra Vučića, povodom upozorenja EU Srbiji zbog planova da profitira od ruskih kontrasankcija.


Stručnjaci o medijskim zakonima – Nadlanu.com\nStručnjaci o medijskim zakonima\nObjavljeno 16. avg 2014. / 12:33:33\nNakon mnogo kašnjenja i odugovlačenja, Srbija je dobila novi novi set medijskih zakona, i među njima svakako najvažniji Zakon o javnom informisanju. Ako je medijska strategija doneta 2011. godine, kao jedan od uslova za dobijanje statusa kandidata, moglo bi se reći da je ovaj set medijskih zakona jedan od važnijih uslova Brisela za dalji napredak ka članstvu u Uniji.\nU oba slučaja, i 2011. i sada, vlasnik Foneta Zoran Sekulić je u ime profesionalnih udruženja bio na licu mesta, to jest u radnim grupama koje su pripremale važna medijska dokumenta. Prethodni Zakon o javnom informisanju nije prošao test ni kod Ustavnog suda, a još manje kod samih novinara, a novi zakon će, po mišljenju sagovornika Glasa Amerike makar stvoriti bolje uslove za rad medija. Uz kopernikanski obrt koji je doneo, dodaje Sekulić:\nNezavisno udruženje novinara Srbije ocenilo je danas da kritika premijera Srbije Aleksandra Vučića upućena nedeljniku Vreme predstavlja pritisak na slobodu medija. To se događa samo dva dana posle stupanja na snagu seta medijskih zakona.


- Sa većinom gradnje se kasni. Najviše je simptomatično univerzitetsko selo. Ima optimističkih izjava, ali ova dinamika kojom se do sada radilo ne uliva poverenje - rekao je Jasnić u intervjuu agenciji Beta.\nOn je dodao da se dosta kasni i sa rekonstrukcijom sportskih objekata za koje je zadužen grad Beograd.\n- Sadašnjom dinamikom, sa sadašnjom zakonskom procedurom, odgovorno tvrdim da se za dve godine ne može renovirati 46 sportskih objekata - rekao je Jasnić.\nGradski sekretar za sport Goran Kreclović tvrdi, međutim, da je novac za Univerzijadu iz gradskog budžeta izdvojen i da su već u toku rekonstrukcije nekih sportskih objekata.\n- Verujem da se direktor „Univerzijade 2009“ najviše brine da li će univerzitetsko selo biti gotovo, što nije u nadležnosti grada već privatnog investitora - izjavio je Kreclović za „Blic“, dodajući da očekuje da sve pripreme, rekonstrukcije i izgradnja objekata ipak budu završene na vreme.\nPrivatni investitor „Delta M“, koji odnedavno u novom konzorcijumu sa „Hipo Alpe-Adrija bankom“ gradi univerzitetsko selo u Bloku 67, tvrdi da problema neće biti.\n- Nedavno smo rekli, ali ćemo ponoviti: Kompanija „Delta M“ preuzela je na sebe punu odgovornost da univerzitetsko selo bude završeno na vreme, i toga se držimo - rečeno je „Blicu“ u ovoj kompaniji.\nUniverzijada 2009. biće najveća sportska manifestaciji ikad održana u Beogradu. Samo za rekonstrukciju postojećih 47 sportskih objekata biće potrebno 50 miliona evra. Ukupni troškovi organizacije, prema rečima Jasnića, mogli bi da se popnu na 200 miliona evra. Univerzijada će biti održana od 1. do 12. jula 2009. godine, a očekuje se da će učestvovati oko 11.000 takmičara iz više od 170 država.