► Četiri nove anti-kovid mere od danas na snazi u Beogradu\nČetiri mere Vlade Srbije za suzbijanje širenja koronavirusa na teritoriji Grada Beograda stupile su danas na snagu, na snazi će biti dve nedelje, a ako ih se svi budu pridržavali biće ukinute, rekao je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, prenosi Beoinfo.\nOn je za RTS naveo da je u glavnom gradu zabranjen rad ugostiteljskim objektima od 23 do 6 časova ujutru, da je nošenje zaštitnih maski u gradskom i međugradskom prevozu obavezno i da je u svim zatvorenim prostorijama dozvoljen boravak najviše stotinu ljudi i obavezan razmak od metar i po.\nNa otvorenom prostoru je zabranjeno okuplanje više od 500 ljudi, takođe uz poštovanje razmaka od metar i po, a nošenje maski i držanje distance biće obavezno u svim javnim objektima.\nDo sada je nošenje maski bilo na nivou preporuka, a kaznene odredbe za nepoštovanje te mere stupaju na snagu u ponedeljak, dodao je Vesić.\nOn je dodao i da se za kontrolu (ne)nošenja zaštitnih maski nadležna jedino Sanitarna inspekcija, koja pripada Ministarstvu zdravlja, i koja u tom slučaju može da napiše kaznu.\n"To ne znači da Komunalna milicija neće asistirati i pomagati inspekciji. Što se tiče poštovanja radnog vremena, u pitanju je komunalna oblast, i to je direktna nadležnost Komunalne milicije. Kada je u pitanju obaveza da se u zatovrenom prostoru nose maske postoje različiti nivoi nadležnosti, prvo vlasnici tržnih centara, radnji, restorana. Oni su u obavezi da obezbede poštovanje te mere. Ukoliko to ne učine naležnost je Sanitarne inspekcije", dodao je Vesić.\nOcenio je da za sada u gradskom prevozu preko 97 odsto ljudi nose maske, a da je kaznene odredba uvedena "zbog dva ili tri odsto ljudi koji misle da dobijaju nešto time što neće nositi masku".\nDSS: Neprihvatljivo prebacivati odgovornost za širenje epidemije na gradjane\nPred svakodnevnim i stalnim povećavanjem broja osoba zaraženih korona virusom potpuno je besmisleno i neprihvatljivo prebacivanje odgovornosti za dramatičnu situaciju na gradjane, optužbama da...\nMinistarka kulture i informisanja Maja Gojković potpisala je danas u ime Vlade Srbije dopunu Posebnog kolektivnog ugovora za ustanove kulture kojom se omogućuje pravo na naknadu 100 odsto plate u...


Vučić: Saradnja sa Prištinom, ali nećemo priznati Kosovo – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Politika > Vučić: Saradnja sa Prištinom, ali nećemo priznati Kosovo\nVučić: Saradnja sa Prištinom, ali nećemo priznati Kosovo RTV Vojvodina 31/05/2017 Politika BEOGRAD – Izabrani predsednik Aleksandar Vučić poručio je da će za vreme njegovog mandata na mestu šefa države Beograd povećati napore za normalizaciju odnosa sa Prištinom, pod okriljem Evropske unije, ali i da Srbija neće priznati jednostrano proglašenu kosovsku nezavisnost.\nVučić je na Rojtersovom “Global Markets Forum”, dan uoči polaganja zakletve i preuzimanja predsedničke dužnosti, rekao da države regiona moraju da rade na poboljšanju, pre svega, svoje ekonomije na svom putu ka članstvu u EU.\n“Položiću zakletvu nad Ustavom Srbije, što znači da nećemo priznati nezavisnost Kosova, ali ono što je važno za nas je, ne samo otvoreni dijalog sa kosovskim Albancima, već veoma otvoreni razgovor među nama Srbima o našoj budućnosti, kako političkoj tako i ekonomskoj. U isto vreme, uložićemo ogromne napore da unapredimo naše razgovore i proces dijaloga sa Prištinom pod okriljem EU”.\nOn je rekao da je “apsolutna istina” da EU pokazuje zamor za proces proširenja, ali je naglasio da će Srbija bez sumnje čvrsto ostati na svom evropskom putu.\n“Nema sumnje da ćemo čvrsto ostati na našem putu ka EU, ali istovremeno ćemo morati da uradimo nešto za naš narod u regionu, i zato sam predložio uspostavljanje regionalnog ekonomskog prostora (na zapadnom Balkanu)”, podsetio je Vučić, koji u sredu u Narodnoj skupštini polaže zakletvu, a nakon toga i preuzima dužnost predsednika Srbije.\nU isto vreme, kazao je, Srbija će ostati čvrsto na putu ka EU, “ali moramo i da živimo pre nego što postanemo punopravne članice”.\n“To će značiti jedinstveno tržište za 20 miliona ljudi, koje će postati jedno od najvažnijih tržišta na kontinentu”, rekao je Vučić u Beogradu.\nOsvrnuo se i na status “problematičnih srpskih petrohemijskih postrojenja” navodeći da Vlada Srbije pokušava da ih proda, ali se i dalje suočava sa ogromnim problemima nasleđenim iz prošlosti.\n“Ipak, bili bismo veoma zadovoljni ukoliko bismo mogli da pronađemo strateškog partnera koji bi mogao da se brine o tim kompanijama zajedno sa državom Srbijom”, naveo je Vučić.\nHrvatska industrijska proizvodnja iznenada pala\nRadna grupa za restrukturiranje duga\nPratite nas Izbor urednika Portugalski general: Nije bilo genocida u Srebrenici\nRTV Vojvodina 31/05/2017 Poslednje objavljeno Vučić: Saradnja sa Prištinom, ali nećemo priznati Kosovo


Đilas: Svuda istrage povodom „Pandorinih papira”, krenuće i u Srbiji - KRIK\nĐilas: Svuda istrage povodom „Pandorinih papira”, krenuće i u Srbiji\nObjavio/la KRIK.rs 07/10/2021\nDragan Đilas (foto: skrinšot)\nPredsednik opozicione Stranke slobode i pravde Dragan Đilas održao je danas konferenciju za novinare na kojoj je podsetio na otkrića KRIK-a iz globalnog istraživanja „Pandorini papiri” – da je ministar Siniša Mali bio vlasnik 24 stana u Bugarskoj, kao i da je Nikola Petrović, kum predsednika Aleksandra Vučića, dok je bio na javnoj funkciji tajno osnovao ofšor kompaniju i preko nje otvorio račun u Švajcarskoj.\nĐilas je rekao da su se otkrića iz „Pandorinih papira” pojavila u svim svetskim medijima i podsetio na otkrića iz Srbije koja je objavio KRIK.\n„’Pandorini papiri’ kažu da Siniša Mali jeste bio vlasnik kompanije koja je imala 24 stana u Bugarskoj, nije to prijavio Agenciji koja je za to nadležna u Republici Srbiji i time je prekršio zakon. Kažu i da je gospodin Nikola Petrović, kum Aleksandra Vučića, tada direktor „Elektromreže Srbije“, otvorio račun i ofšor firmu, i takođe prekršio zakon“, rekao je Đilas.\n„Na osnovu ‘Pandorinih papira’ kreću istrage u svim zemljama sveta, od Crne Gore do Švedske i Ukrajine. Moraćemo u Srbiji malo da sačekamo još šest meseci, ali krenuće istraga o tome i ovde“, rekao je Đilas aludirajući na izbore i smenu vlasti.\nOn se osvrnuo i na otkriće KRIK-a da je isti čovek koji je umešan u otvaranje ofšor firme Nikole Petrovića – advokat Džejms Bouzaglo – bio vlasnik prorežimskog portala „Antidot“ koji je u tekstovima napadao neistomišljenike režima, nezavisne i istraživačke novinare, ali i tužioca Sašu Ivanića kojij je vodio najveće slučajeve organizovanog kriminala.\n„Taj isti čovek je osnivač čuvene, takozvane istraživačke kuće ‘Antidot’ koja je povezana sa Vladimirom Bebom Popovićem”, kazao je Đilas, ali nije izneo više detalja. „Kako se zove čovek koji povezuje i Caneta Subotića i Nikolu Petrovića i Bebu Popovića – jedan jedini Aleksandar Vučić“, rekao je Đilas i podsetio da se Subotiću sudilo za šverc cigareta i da je oslobođen kada je Srpska napredna stranka došla na vlast.\nSubotić je, kako je ranije otkrio KRIK, od koncesije beogradskog aerodroma „Nikola Tesla” zaradio 47 miliona evra, podsetio je takođe danas Đilas.\nPodsetimo, KRIK je u okviru međunarodnog projekta „Pandorini papiri“ otkrio da je Nikola Petrović osnovao ofšor kompaniju i preko nje otvorio račun u Švajcarskoj u vreme dok je bio direktor državne firme „Elektromreža Srbije“. Firmu nije prijavio Agenciji za sprečavanje korupcije, iako je bio u obavezi da to uradi, čime je prekršio zakon.\nTakođe, u ovom projektu novinari KRIK-a došli su i do dokumenata koji dokazuju da je ministar Mali definitivno bio vlasnik ofšor firmi i preko njih 24 luksuzna stana na Bugarskom primorju. Uprkos objavljenim dokazima, Mali je juče ponovo negirao da je posedovao ove stanove.\nU „Pandorinim papirima“ pojavljuje se i ministar Novica Tončev. On je 2010. osnovao ofšor kompaniju koju je sakrio od Agencije za sprečavanje korupcije. Tončev je novinarima KRIK-a prvobitno negirao da ima bilo kakve veze sa ovom firmom i da je njegov potpis falsifikovan, ali se naknadno setio da ju je, kako je rekao za KRIK, osnovao kako bi ušao u posao sa mini-hidroelektranama u Srbiji.


Vlada će pomoći školovanje Nine Bošković na Oksfordu - CdM\nVlada će pomoći školovanje Nine Bošković na Oksfordu\nVlada Crne Gore i Ministarstvo prosvjete će pomoći studentkinji Prirodno-matematičkog fakulteta, Nini Bošković, u obezbjeđivanju značajnog dijela školarine za master studije na Oksford univerzitetu, na programu kliničke embriologije, saopštio je danas ministar prosvjete Damir Šehović.\nKako navode u Ministarstvu prosvjete, Šehović je, tokom sastanka sa Bošković, rekao da je važna činjenica da je crnogorski student primljen na master studije na jednom od najprestižnijih svjetskih univerziteta.\nOn je istakao i da je riječ o specifičnom slučaju, jer sistemski načini podrške najboljima, poput novoosnovanog Fonda za kvalitet i talente ili postojeći programi studentske razmjene ne obuhvataju program o kom je konkretno riječ, kao i da trškovi za isti od preko 40.000 eura nijesu djelimično ili u potpunosti pokriveni stipendijom od strane Univerziteta Oksford.\n<<<Kompanija Vezuv omogućila Nini Bošković školovanje na Oxfordu <<<\n“Imajući, pak, u vidu zaista veliki uspjeh, kao što je prijem na univerzitet u Oksfordu, zvanično najbolji svjetski univerzitet, te činjenicu da je riječ o studentkinji koja je proglašena za najboljeg studenta Prirodno-matematičkog fakulteta, obezbijedićemo finansijsku podršku u značajnoj mjeri”, zaključio je Šehović.\nBošković je rekla da je njena namjera da znanja koji bi stekla na prestižnom univerzitetu primijeni u Crnoj Gori, te se zahvalila Vladi i resornom ministarstvu na pomoći u pokrivanju dijela troškova studija.\nTagoviNina Bošković Oksford školovanje Vlada\nU utorak padavine, do 12 stepeni\nNadležni po novom zakonu o elektronskoj upravi non stop na usluzi građanima\nAEM: Utvrditi odgovornost emitera programa Happy TV za širenje mržnje


RTS :: Kakav je to gel pronađen na Mesecu\nNauka Kakav je to gel pronađen na Mesecu\npetak, 10. jul 2020, 06:40 -> 07:00\nKineski naučnici identifikovali su hemijski sastav i utvrdili moguće poreklo misteriozne supstance u vidu gela, pronađene na Mesecu 2019. godine.\nTamnozeleni materijal prvi je primetio kineski rover "Jutu-2" tokom istraživanja terena u blizini kratera Von Karman, poznatog mesta na Mesecu koje u prečniku ima oko 150 kilometara.\nNova analiza grupe istraživača sa Kineske akademije nauka potvrđuje da ta supstanca zapravo nije gel već tvrdo i staklasto mineralno jedinjenje koje se rastopilo i promenilo strukturu na visokim temperaturama.\nTim ga je specifično identifikovao kao neku vrstu stene koja je formirana od delova minerala koji su "spojeni pomoću neke spoljne sile".\nKako u timu naučnika kažu, supstanca je „nastala spajanjem izazvanim udarom".\nSupstancu su prvo primetili naučnici koji su upravljali roverom "Jutu-2" zbog toga što je bio drastično različit od karakteristika okolnog tla u krateru Von Karman, navodi se u izveštaju u Njuzviku.\nU to vreme je opisivan kao tamnozeleni materijal i „nalik na gel" zbog slike koju je kamera dobila na kojoj se videlo da sija i da se uočljivo razlikuje od okolnog suvog Mesečevog tla.\nNeki istraživači su predložili tumačenje prema kojem ta supstanca potiče iz vulkanske aktivnosti, ali kineski su naučnici kasnije zaključili da na Mesecu nije bilo aktivnihv ulkana tokom više od tri milijarde godina.\nUmesto toga, tim je utvrdio da je supstanca mešavina pagioklaze, beličasto-sivog kristala, silikata, gvožđe-magnezijuma, olivina i piroksena, koji su svi rastopljeni i pomešani zajedno uz jaku temperaturu nastalu usled udara asteroida.\nNaučnike ipak još uvek zbunjuje način na koji je ta supstanca završila u krateru Von Karman, a gde i kada se udar asteroida dogodio takođe još uvek nije poznato.


M. D. - 25.12.2015 - Foto: Beta\nSimensova fabrika vetrogeneratora je i u ovoj godini zabeležila porast broja porudžbina generatora za vetrenjače zbog potražnje na svetskom tržištu. To je kompaniji Siemens u Srbiji omogućilo poziciju jednog od top pet izvoznika, rečeno je na svečanosti u Subotici.\nFabrika vetrogeneratora u Subotici dala je značajan doprinos dobrim poslovnim rezultatima čitave kompanije Simens Srbija, ocenjeno je na tradicionalnom druženju rukovodstva te kompanije sa novinarima,\nU 2015. godini zabeležen je i porast broja porudžbina generatora za vetrenjače usled potražnje na svetskom tržištu, zahvaljujući čemu je došlo do povećanja obima poslovanja i povećanja broja zaposlenih.\n„Fabrika u Subotici je jedna od najvećih u čitavom Siemens sistemu i predstavlja pravi primer uspešne proizvodnje u našoj zemlji“, ocenio je direktor kompanije Simens Srbija Udo Ajhlinger.\nKompanija trenutno upošljava oko 1.500 ljudi, a od jula do decembra zaposleno je 309 novih radnika u toj subotičkoj fabrici, u kojoj trenutno rade 1.322 radnika.\n„Fabrika vetrogeneratora ove godine je kompaniji Siemens u Srbiji omogućila poziciju jednog od top pet izvoznika. Svaka treća vetrenjača u Evropi ima generator koji je proizveden u Subotici, dok je do sada u fabrici proizvedeno više od 18.000 generatora za vetroelektrane“, poručeno je na svečanosti fabrike koja 12 godina posluje u Srbiji, prenose beogradski mediji.


Međunarodni sajam medicine i stomatologije › Made-in-Germany.rs\nNa Beogradskom sajmu juče je počeo Međunarodni sajam medicine i stomatologije „Medident“ posvećen zdravlju, preventivi, savremenim načinima lečenja i promociji najnovijih naučnih dostignuća.\nMirjana Ivanović, redovni profesor Stomatološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu i specijalista dečje i preventivne stomatologije, otvorila je sajam, koji ove godine posebnu pažnju posvećuje preventivnoj stomatologiji, zbog čega se održava pod sloganom „Bolje sprečiti nego lečiti“.\nViše od 100 izlagača iz Nemačke, Italije, Finske, Švajcarske, Kine, Poljske, Rusije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Slovenije, Austrije, SAD, Japana i Bugarske, ponudiće posetiocima Medident sajma svoje najsavremenije proizvode i usluge, prenosi agencija „Tanjug“.\nSajam će do subote, 8. oktobra beogradskoj publici predstaviti i svetske novitete u dijagnostici, lečenju i medicinskoj opremi. Pored toga, svi zainteresovani posetioci sajma mogu na štandovima izlagača obaviti niz konsultatvnih pregleda i isprobati različite preparate i aparate.\nCena pojedinačnih karata je 300 dinara, dok za grupne posete ulaznice koštaju 150 dinara.


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Najduži let u istoriji – kroz oblake prevalili 15.348 kilometara\n"Singapur erlajns" ponovo drži rekord za najduži komercijalni let bez zaustavljanja. Nakon 18 časova i 45 minuta i pređenih 15.348 kilometara njihov "erbas A350-900ULR", koji je poleteo iz Singapura, sleteo je u Njujork.\nSingapore Airlines longest flight SQ22 to touch down in #NewYork this morning https://t.co/Uv413qO0Qw pic.twitter.com/DStXDl7rrT — AirLines Flash (@AirLines_Flash) 12. октобар 2018.\nAvion je poleteo sa aerodroma "Čangi" i prevalio neverovatnih 15.348 kilometara dok nije sleteo na pistu aerodroma "Njuark", na koju je sleteo u 5.24 ujutru po lokalnom vremenu.\n"Singapur erlajns" obnovio je ovu rutu pet godina nakon što je ukinuta, zbog previsokih troškova - na prvom mestu visokih cena nafte i manje ekonomičnim tadašnjim četvoromotornim letelicama.\nNa novoj liniji nema mesta u ekonomskoj klasi, već je unutrašnjost podeljena na 67 sedišta u biznis i 94 mesta u premijum ekonomskoj klasi, čija je cena na sajtu "Singapur erlajnsa" bila 2.155 dolara.\nZANIMLJIVOSTI Najstariji milijarder na svetu: Ima 100 godina i svakog dana ide na posao


Gledamo zajedno „Akira“ – Sakurabana Beograd\n10. juna 2018. 10. juna 2018. Vladimir Jovanović Некатегоризовано\n„Akira“ je jedan od najpoznatijih dugometražnih anime klasika. Kacuhiro Otomo je zaslužan za režiju filma, kao i pisanje originalne mange iz 1982. Film je snimljen 1988. godine sa budžetom od deset miliona dolara, što ga čini najskupljim anime filmom svog vremena, ali je značilo da nije bilo potrebe za uobičajenim metodama štednje na animaciji ponavljanjem scena i statičnim licima likova. To se i primećuje u filmu, koji obiluje savršeno animiranim scenama u koje je vidljivo uloženo mnogo truda.\nRadnja je smeštena u 2019. godini, u distopijskoj verziji Tokija koju je pre 31 godinu gotovo uništila nuklearna eksplozija, neposredno pre izbijanja Trećeg svetskog rata. Priča prati vođu bajkerske družine, Kanedu, čiji prijatelj Tecuo doživljava saobraćajnu nesreću, nakon čega ga hapse vojnici koji saznaju da on poseduje posebne moći.\nZbog uspeha koji je doživeo u Japanu i na Zapadu, mnogi veruju da je film zaslužan za globalnu popularnost japanske animacije.\nDATUM: Četvrtak, 14. jun\nakira gledamo zajedno gledamozajedno


Saradnja između Ministarstva rudarstva i energetike i Mašinskog fakulteta\nObjavljeno : 7.10.2020.\nMinistarstvo rudarstva i energetike i Mašinski fakultet Univerziteta u Beogradu potpisali su 29. jula 2020. godine protokol o saradnji. Protokolom se uređuje način saradnje između Ministarstva i Fakulteta u realizaciji procesa volontiranja studenata Fakulteta na poslovima unapređenja sistema energetskog menadžmenta, a u okviru Informacionog centra za energetski menadžment koji je 2017. godine uspostavljen u Ministarstvu.\nDo sada je u Informacionom centru volontiralo 24 studenata koji su na taj način obavili stručnu praksu u UNDP. Nakon potpisivanja ovog protokola studenti će imati mogućnost da stručnu praksu obavljaju direktno u Ministarstvu, a kroz model volontiranja koji je predviđen Zakonom o volontiranju. Osnovni posao studenata biće pružanje pomoći obveznicima sistema energetskog menadžmenta u korišćenju Informacionog sistema za energetski menadžment (ISEM) i obuke krajnjih korisnika ISEM za unos i interpretaciju podataka o potrošnji i troškovima za energiju i vodu u objektima za koje su nadležni.\nPre nego što počnu rad u Ministarstvu studenti će i sami proći višednevnu obuku za korišćenje ISEM koju će im organizovati Fakultet. Studenti će se prijavljivati dobrovoljno, a rad u Informacionom centru će trajati od tri do šest meseci, što će im biti priznato kao stručna praksa.


26.12.2018 u 22:33\nOstaje zabrana ulaska za Ruse od 16 do 60 godina\nUkrajinski Savet nacionalne bezbednosti i odbrane produžio je meru zabrane ulaska na teritoriju Ukrajine za muškarce iz Rusije od 16 do 60 godina starosti, saopštilo je danas ukrajinsko Ministarstvo unutrašnjih poslova, nakon što je isteklo 30-dnevno ratno stanje u toj zemlji. „Uzevši u obzir tešku bezbednosnu situaciju, sva tela Ministarstva unutrašnjih poslova nastavljaju da funkcionišu uz povećani stepen pripravnosti. Ukrajinski savet nacionalne bezbednosti i odbrane odlučio je da produži restriktivne mere državne Pogranične službe kojima se zabranjuje ulazak u Ukrajinu muškim državljanima Rusije”, navodi se u saopštenju, prenosi Tass.\n25.12.2018 u 21:16\nMOSKVA - Gradonačelnik Odese Genadij Truhanov, šef direktorata obaveštajne agencije ukrajinskog ministarstva odbrane Vasilij Burba i ukrajinski zamenik ministra unutrašnjih poslova Sergej Jarovoj stavljeni su na listu pojedinaca kojima je Rusija uvela sankcije. Na toj listi već se nalaze pojedini poslanici vladajućeg bloka Petra Porošenka - stranke Samopomoć i zvaničnici, a lista je objavljena na veb stranici ruske Vlade, prenosi Tass. Na listi se nalaze i opozicioni političari Boris Kolešnjikov, vadim Novinski, Aleksandar Vilkul i Mihail Dobkin. Ukupan broj Ukrajinaca koji se nalaze na listi ruskih sankcija je 576. Ranije danas ruski premijer Dmitrij Medvedev potpisao je ukaz kojim se proširuje lista Ukrajinaca i pravnih entiteta koji su obuhvaćeni sankcijama. Kontra\n21.12.2018 u 18:16\nEU produžila ekonomske sankcije Rusiji do jula 2019.\nBRISEL – Evropska unija je danas formalno produžila ekonomske sankcije Rusiji za još šest meseci, odnosno do jula 2019. godine, saopštio je Evropski savet. Lideri zemalja EU su se na prošlonedeljnom samitu dogovorili o produženju sankcija, ali su odlučili da Rusiju ne kažnjavaju dodatnim sankcijama nakon što je u Kerčkom moreuzu 25. novembra zaplenila tri ukrajinska vojna broda, podseća Rojters. Odluka o produženju trajanja sankcija doneta je jednoglasno, saopštio je Evropski savet, javlja Tanjug. Na udaru sankcija, koje su prvi put uvedene Rusiji u julu 2014. godine nakon pripajanja Krima Ruskoj Federaciji, nalaze se finansijski, energetski i odbrambeni sektor, kao i roba dvostruke namene.\n08.12.2018 u 10:54\nRohani: Iranu sankcije, Zapadu „potop” droga, izbeglica i bombi\nTEHERAN – Iranski predsednik Hasan Rohani izjavio je danas da bi Zapad mogao da zadesi „potop” droga, izbeglica i terorističkih napada ukoliko ponovo nametnute američke sankcije oslabe sposobnost Irana da obuzdava ove probleme, prenosi Rojters. „Upozoravam one koji nameću sankcije da, ukoliko sposobnost Irana da se bori protiv droga i terorizma bude time pogođena... vi nećete biti bezbedni od potopa droga, tražilaca azila, bombi i terorizma”, kazao je Rohani u govoru koji je prenošen uživo na iranskoj državnoj televiziji, javlja Tanjug. Navodi se da je on američke sankcije takođe nazvao „ekonomskim terorizmom”. AP prenosi da je iranski predsednik to sve rekao u Teheranu na konferenciji o borbi protiv terorizma na kojoj su učestvovali predsedavajući parlamenata Avganistana, Irana,\n06.11.2018 u 08:25\nMOSKVA - Države članice Evropske unije trpe gubitke koji premašuju 100 milijardi dolara, a koji su posledica antiruskih sankcija koje diktiraju Sjedinjene Američke Države, kaže ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov. „Postoje različite procene o gubicima koje snosi EU zbog sankcija. Prema nekim procenama, ti gubici premašuju 100 milijardi dolara”, rekao je šef ruske diplomatije u intervjuu španskom listu „Pais”. Evropske zemlje su, navodi Lavrov, Moskvi uvele sankcije pod direktnim uticajem Vašingtona. „Treba istaći da sami Amerikanci ne trpe nikakve gubitke u ovoj situaciji”, rekao je on. Ruski ministar naglašava da se okolnosti odnosa između Rusije i EU ne mogu smatrati normalnim pri čemu je, kaže, „mitska ruska pretnja” Evropljanima uglavnom nametnuta\n04.11.2018 u 19:00\nSložena geopolitika američkih sankcija Iranu\nŠest meseci otkako je jednostrano pogazila dogovor o nuklearnom programu s Iranom, administracija Donalda Trampa aktivira globalni embargo na kupovine iranske nafte, što preti novim svetskim i regionalnim zaoštravanjima i potresima na tržištima nafte. Zvanično, jedan od glavnih ciljeva je pritisak na vlast u Teheranu da prihvati nove pregovore kako bi se „popravio” sporazum iz 2015. koji ograničava nuklearne aktivnosti Irana u zamenu za ukidanje međunarodnih sankcija. Tramp je u avgustu obnovio deo sankcija tvrdeći da Iran ne poštuje prihvaćene obaveze – što Međunarodna agencija za atomsku energiju, koja nadgleda sprovođenje sporazuma, uporno demantuje.\n03.11.2018 u 21:39\nRusija osudila američke sankcije Iranu, Izrael ih hvali\nMOSKVA - Uvođenjem novih sankcija Iranu, SAD zadaju još jedan težak udarac Sporazumu o neširenju nuklearnog oružja (NPT), poručilo je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije. „Nova runda sankcija protiv Irana koje je Vašington uveo, ima za cilj da podrije stalne napore (država) potpisnica Sveobuhvatnog plana akcije (JCPOA) da očuvaju taj sporazum”, poručilo je rusko ministarstvo u saopštenju objavljenom na svom vebsajtu, prenosi Tass. U saopštenju se navodi da „politika Vašingtona koja ima za cilj da uništi međunarodna pravna oruđa za kontrolu neširenja nuklearnog naoružanja, izaziva duboko razočarenje i sve veću zabrinutost”. „SAD zadaje još jedan težak udarac Sporazumu o neširenju nuklearnog oružja, licemerno navodeći da je to ključno za njegovo jačanje, međutim, time radi na\n22.01.2019 u 08:06


Šta čeka Dodika „s one strane Rubikona“ - Sputnjik Srbija\n08:27 05.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nOdluka Milorada Dodika, predsednika Republike Srpske, da zatraži od Skupštine da se raspiše referendum o tome da li će ubuduće ovaj entitet u Bosni i Hercegovini da priznaje ili ne odluke koje donese Tužilaštvo BiH, izazvao je dodatne turbulencije u ionako uzavrelom bosanskom loncu.\nPredstavnici međunarodne zajednice i EU u BiH jedinstveni su u stavu da Srpska nema pravo na to, a kao glavni argument navodi se da entiteti, po Dejtonskom sporazumu, nemaju ustavnu nadležnost za tako nešto.\nMeđutim — kocka je bačena, a osim pitanja da li je ovim potezom Dodik „prešao Rubikon“ nameće se dodatno — koje bi posledice RS mogla da ima zbog toga?\nDodik: Ne odustajem od referenuduma uprkos pritiscima\nDodik je decidan po pitanju održavanja referenduma. Kako kaže, odluka neće biti povučena, bez obzira na sve autoritete na svetu.\n„Ako visoki predstavnik u BiH poništi najavljenu odluku parlamenta o referendumu, ona se neće poštovati, odnosno, neće biti objavljena u Službenom glasniku RS“, istakao je Dodik.\nProfesor međunarodnog prava na banjalučkom Univerzitetu Miloš Šolaja naglašava da sam referendum neće moći da promeni ono što je do sada urađeno u promenama na pravosudnom sistemu, što uključuje i prenošenje nadležnosti na zajednički nivo, što se desilo odlukama visokog predstavnika u BiH.\n„Međutim, u političkom smislu, to će biti jedno ozbiljno upozorenje da te institucije ne deluju nepristrasno, posebno prema ljudima u RS, prema kojima su vrlo agresivni. Osnovna poruka će biti da taj sud i tužilaštvo ne dele pravdu onako kako se to od njih traži. To će uneti veliku nestabilnost i nesigurnost, i u moralnom i u političkom smislu će se potpuno derogirati te dve institucije“, veruje Šolaja.\nPo njemu, to je loša situacija, naročito, kako kaže, kada je u pitanju evropski put BiH, ali je činjenica da se posle toga mora ozbiljno razmišljati i o interesima Republike Srpske. Šolaja je gotovo siguran da odluku o referendumu ili njegov ishod neće niko objaviti, jer će međunarodna zajednica putem visokog predstavnika u BiH delovati tako da se rezultati tog referenduma ponište.\n„Posledica već ima i međunarodna zajednica već govori kako će pristupiti tom problemu, a čini mi se da će to biti velika politička izolacija RS“, objašnjava Šolaja.\nPredsednik RS je rekao da će se referendum najverovatnije održati u prvoj nedelji septembra i naglasio da do tada „ima dovoljno vremena da se o odluci za održavanje referendum izjasni i Ustavni sud RS“, ako bi odluku o reaktiviranju iz 2011. godine o istom pitanju, „blokirao“ Klub Bošnjaka u Veću naroda Republike Srpske.\nPortparol OHR-a Mario Brkić kaže da su ovlašćenja visokog predstavnika, uključujući i korišćenje izvršnih odluka, pitanja koja su uređena Dejtonskim sporazumom i međunarodnim pravom, uključujući i rezolucije Saveta bezbednosti u poglavlju sedam, i kao takva ne spadaju u ingerenciju RS.\n„Svaki referendum koji ugrožava ili osporava aspekte Opšteg okvirnog sporazuma za mir predstavlja fundamentalno kršenje tog sporazuma. OHR u potpunosti podržava institucije koje su uspostavljene radi vršenja državnih ustavnih nadležnosti u oblasti pravosuđa", istakao je Brkić.\nDodik pozvao srpske predstavnike da se povuku iz parlamenta\nAko dođe do izjašnjavanja građana Srpske, referendumsko pitanje bi glasilo: „Da li prihvatate nametnute zakone visokih predstavnika u prošlosti, posebno o Sudu i Tužilaštvu BiH, i da li prihvatate da se u RS primenjuju odluke tih državnih pravosudnih institucija“.\nDodik se na ovaj korak odlučio posle odluke da Naser Orić, koji je po nalogu Srbije uhapšen za ratne zločine u Švajcarskoj, bude izručen Bosni, koja ga je odmah pustila na slobodu. Dodatni stimulans je britanski predlog rezolucije o Srebrenici, gde se Srbi tretiraju kao genocidan narod.\nodluke, stavovi, Kocka, referendum, Milorad Dodik, Republika Srpska


Dan online - Kultura: Kultura dovede svakog četvrtog turistu - 2018-03-14\nKultura U PODGORICI PREDSTAVLJEN PROGRAM „KULTURNE RUTE SAVJETA EVROPE”\nPotpisivanje sporazuma Kultura dovede svakog četvrtog turistu\nProgram „Kulturne rute savjeta Evrope” promovisali su juče ministar kulture Aleksandar Bogdanović, direktor Direktorata za kulturnu baštinu Aleksandar Dajković i Stefano Dominioni, direktor Evropskog instituta za kulturne rute predstavnicima brojnih kulturnih i turističkih institucija. Ministar Bogdanović je istakao da Crna Gora, u skladu sa svojom bogatom tradicijom i baštinom, ima mogućnost da naslijeđena znanja i vještine prezentuje kao održivi turistički proizvod, sa posebnim akcentom na predstavljanje kulturnih ruta vina i maslinovog drveta. Ovaj program, u kojem Crna Gora participira od 2011. godine, primjer je, kako je naglasio Bogdanović, na koji način se može uspješno koristiti mogućnost promocije lokalnih specifičnosti u globalnim razmjerama. On je kazao da mnogo toga u našem kulturnom i istorijskom nasleđu može zainteresovati savremeni svijet, koji paralelno sa globalističkim tendencijama pokazuje poseban interes za autentične fenomene malih kultura.\n– Brojne kulturne rute koje je podržao Savjet Evrope obuhvataju ruralna područja evropskih država, što je od posebne važnosti za razvoj lokalnih zajednica. Jer, upravo te zajednice kroz ovaj program dobijaju mogućnost međunarodne promocije materijalne i nematerijalne baštine, što u savremenom kontekstu dobija poseban značaj. Polazeći od činjenice da kulturni turizam i na evropskom i globalnom nivou predstavlja jednu od turističkih grana sa kontinuiranim rastom, ostajem uvjeren da Crna Gora, kao turistička destinacija, kroz bogato kulturno nasleđe, predstavlja prostor koji će naći posebno mjesto i u ovom programu – kazao je ministar.\nDajković je naglasio da ovaj projekat donosi uvezivanje kultura i veću svijest o vrijednostima mjesta koje posjećuju, načinu života i običajima i pruža mogućnost i pomaže u stvaranju globalne kohezije. On je upozorio da se kulturni turizam ne zasniva samo na urbanim cjelinama primorja već, kako je rekao, i na lokalitetima širom Crne Gore, koji se mogu pohvaliti bogatom i raznovrsnom kulturnom i turističkom ponudom. U toku je izrada Strategije razvoja turizma sa akcijonim planom do 2023. godine, koja ima za cilj turističku valorizaciju kulturne baštine, koja bi trebalo, naglasio je Dajković, da doprinese očuvanju našeg nasljeđa i njegove turističke valorizacije i kreiranje turističke ponude u saradnji sa lokalnim vlastima i ustanovama.\n– Segment kulture kao jedan od oblika turističke ponude posmatran u okvirima turističkih destinacija dobija sve veći značaj. EU ističe značaj kulture kao dijela evropskog iskustva, a pozorišta, muzeji, arheološka nalazišta, gradovi, industrijska baština, muzika i gastronomija u cjelokupnoj turističkoj ponudi čine 40 odsto evropske turističke ponude. Svaki četvrti turista bira mjesta koja posjećuje vođen kulturnom ponudom – kazao je Dajković.\nStefano Dominioni je istakao da Crna Gora ima ogroman potencijal kada su kulturne rute u pitanju, jer na taj način regionu i svijetu se može predstaviti njeno ogromno bogatstvo pejzaža, kulturne raznolikosti i istorije. Ističući značaj ruta masline i vina, kojoj je Crna Gora najbliža, on je naglasio da će prije svega na dobitku biti ruralna područja koja predstavljaju mjesta razvoja ove dvije agrarne djelatinosti. On je istakao da kulturne rute, kao panevropski program koji postoji od 1987. godine, spajaju tradicije i narode i da je svaka transnacionalna, te povezuje najmanje tri zemlje. Svaka od njih, a ima ih preko 30, kako je rekao Dominioni, predstavlja okvir saradnje, upoznavanja, učenja i znanja.\nInicijativa „Kulturne rute Savjeta Evrope” uspostavljena je 1987. godine sa ciljem jačanja saradnje u oblasti kulturnog turizma. Održivi razvoj, socijalna kohezija, značaj evropskog jedinstva, istorije i kulture i otkrivanje manje poznatih destinacija kroz turističku promociju, glavne su ideje ovog programa. Crna Gora se 2011. godine pridružila Proširenom parcijalnom sporazumu (EPA) programa Kulturne rute, što je omogućilo nacionalnim institucijama i organizacijama da se kroz saradnju sa partnerima iz Evrope uključe u ovaj program.\nNa jučerašnjoj prezentaciji rektori Univerziteta Crne Gore prof. dr Danilo Nikolić i Univerziteta „Donja Gorica” prof. dr Veselin Vukotić potpisali su dokument kojim će ove dvije visokoškolske institucije učestvovati u daljoj promociji i formiranju kulturnih ruta u našoj zemlji.\nPored Bogdanovića, Dajkovića i Dominionija jučerašnjoj prezentaciji su govorili i izvršni sekretar proširenog parcijalnog sporazuma o Kulturnim rutama Emanuela Panke – Kulturna ruta „Inter Vitis”, Vladan Đuričković, zatim Bojan Bracanović iz „13. jul Plantaže”, Olga Mezeridou, koja je predstavljala Kulturnu rutu maslinovog drveta i Davor Ćorić, nacionalni konsultant UNIDO.


Beogradska filharmonija: Balkanska premijera Glijerove simfonije - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Klasika » Beogradska filharmonija: Balkanska premijera Glijerove simfonije\nBeogradska filharmonija i Gabrijel Felc\nBeogradska filharmonija: Balkanska premijera Glijerove simfonije\nAh Neša 2. mart 2018. Klasika Postavite komentar\nU petak, 2. marta od 20.00, u Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine Beogradska filharmonija prirediće balkansku premijeru Glijerove simfonije „Ilja Muromec“.\nŠef-dirigent Gabrijel Felc i filharmoničari upoznaće beogradsku publiku sa ovim monumentalnim delom i divnom muzičkom pričom o popularnom ruskom junaku.\nOd slavnog mitskog lika, Ilja Muromec je tokom vremena postao heroj brojnih filmova, slika, spomenika, karikatura i anegdota. Legenda o njegovom junaštvu inspirisala je i ruskog kompozitora Rajnholda Glijera da kroz ovu simfoniju prikaže najvažnije trenutke iz Iljinog života.\n– Odrastajući u Istočnom Berlinu, često sam se susretao sa likom Ilje Muromeca koji je zbog sovjetske propagande postao predmet parodije. Ali to me je dodatno privuklo da se detaljnije upoznam sa Glijerovom simfonijom koja je me je potpuno fascinirala. Ovo delo se retko nalazi na repertoarima zbog svoje izuzetne težine jer orkestrima često nije dovoljan standardan broj proba da ga savladaju. Sa Beogradskom filharmonijom je zazvučalo odmah na prvoj probi, i tad sam bio siguran da je ovo zaista pravi izbor da upoznamo publiku sa muzikom kojom zaista imamo mnogo da kažemo – rekao je šef-dirigent Gabrijel Felc.\nTako će Beogradska filharmonija premijerno na našim prostorima predstaviti slikovitu rusku legendu vođeni svojim šefom-dirigentom koji je, takođe, diriguje prvi put.\nSto ulaznica za stajanje koncert biće u prodaji sat vremena uoči početka koncerta, odnosno od 19.00 na blagajni Kolarca. (danubeogradu.rs)\nTagovibeogradska filharmonija gabrijel felc izlasci klasika kolarac muzika rajnhold glijer\nPrethodni Most kod Ade Huje: Izgradnja počinje 2020. godine\nSledeći Odjeci Beldocs-a u DOB-u: Dokumentarac „Venera“ za 8. mart


Zagorac se vraća za Superligu - Sportske.net\nZagorac se vraća za Superligu\nKošarkaški klub Mega Leks oglasio se tokom dana kako bi pojasnio situaciju vezanu za status Radeta Zagorca koji je jutros otputovao za Ameriku.\nZagorac već napustio MeguSjajna vest iz Mege - Juniori idu na završni turnir Evrolige!Milojević: "Ispunili smo ciljeve u ABA ligi"Spasojević i Zagorac vodili Megu do novog trijumfaMilojević: "Da pobedom završimo takmičenje u Jadranskoj ligi"\nKrilni košarkaš Mega Leksa Rade Zagorac otputovao je rano jutros za Sjedinjene Američke Države kako bi se što bolje pripremio za početak naredne sezone, odnosno obaveze koje ga čekaju već tokom leta.\nTim povodom tokom dana se oglasio i KK Mega Leks koji je javnosti predočio da će se Rade Zagorac ipak vratiti do početka domaćeg šampionata.\n"Rade Zagorac će iskoristiti pauzu do početka Superlige da individualno trenira u SAD, kako bi se što bolje pripremio za narednu sezonu u najjačoj ligi na svetu. Zagorac je jutros otputovao u SAD a njegov povratak se očekuje u drugom delu aprila" navodi se na sajtu Mega Leksa.\nTime je otklonjena svaka dilema oko toga da li će trener Dejan Milojević moći da računa na kapitena u borbi za titulu na domaćoj sceni.\nRade Zagorac je prošle sezone izabran kao 35. pik na NBA draftu od strane Bostona da bi odmah potom bio prosleđen ekipi Memfisa.\nU dosadašnjem delu sezone Zagorac je u ABA ligi u proseku beležio 15 poena, 6.5 skokova i 2.5 asistencija dok je u Ligi šampiona imao 12.6 poena, 6.1 skok, 2.5 asistencija i 1.8 ukradenih lopti po meču.


Katastar nepokretnosti : Južne vesti\nNe volite gužve i redove pred šalterom? Konačno - online servis koji ste dugo čekali\n10:00, 7. 10. 2021.\nDovoljno je samo da posetite www.kaokatastar.rs i da na jednom mestu, u svega par klikova, ishodujete svu katastarsku dokumentaciju za teritoriju cele Srbije. Nikad lakše, ni jednostavnije!\nU maju je stiglo puno zahteva katastrima u Srbiji, a kako kažu u ovoj instituciji, razlog je povećanje interesovanja građana za nekretnine. Zbog toga je i u Nišu povećan broj šaltera, a katastri u Srbiji sada primaju 1.000 zahteva više nego ranije.\nPritužbe na rad niškog Katastra: Na rešenja se čeka i godinu dana\n08:22, 14. 8. 2019.\nIako su štrajkovi u Katastru odavno završeni, građani koji imaju posla u ovoj službi se žale da i dalje dugo čekaju na rešenja. Nišlije navode da to traje nedeljama, za neka dokumenta i više od godinu dana, a u Katastru da je direktor niške službe Boban Stanković trenutno na odmoru.\nKatastar prekinuo štrajk, počela da radi i niška služba\n12:38, 10. 5. 2019.\nPosle 72 dana štrajka postignut je sporazum oko plata zaposlenih u Republičkom geodetskom zavodu, a radnici u ovoj službi počeli u sa normalnim radom. Kako je saopšteno iz Sindikata zaposlenih, jedinice u svim gradovima počinju regularno da rade od danas, a ovo su potrvdili i u niškom Katastru.\nSindikat: Štrajk u Katastru i dalje traje, tražimo smenu direktora\n14:20, 21. 4. 2019.\nSkoro dva meseca traje štrajk u Republičkom geodetskom zavodu, na šta podsećaju zaposleni u Katastru i tvrde da on nije obustavljen kao što je rekao njihov direktor. Mobing, diskriminacija i zarade koje nisu povećane po zakonu, samo su deo problema na koji ukazuju, a kao glavnog krivca označavaju direktora Borka Draškovića i zato traže njegovu smenu.\nInvestitor podigao kredit za MHE u Rakiti na osnovu greške Katastra\n08:40, 15. 4. 2019.\nReagujući na žalbe meštana Rakite, Republički geodetski zavod poništio je rešenje babušničkog Katastra iz prošle godine, a na osnovu kojeg je investitor za mini-hidroelektranu založio cevovod kako bi dobio kredit za finansiranje radova na MHE. Nakon što su 2 inspekcije stopirale radove, sada investitor ima problem i sa Katastrom, ali kaže da je u pitanju "nenamerna greška koju će oni sami ispraviti".\nPrivatni geodeti u Nišu ugroženi zbog štrajka Katastra\n11:11, 2. 4. 2019.\nMeseci štrajka radnika u Katastru ugrozili su poslovanje privatnih geodetskih organizacija u Nišu, a kako kaže Dušan Vučetić koji se bavi ovim poslom, u poslednja tri meseca mogao je da radi svega dvadesetak dana. Zbog toga su privatni geodeti pisali zahtev Republičkom geodetskom zavodu i tražili da počnu da im se izdaju potrebna dokumenta.\nNastavlja se štrajk u niškom Katastru, dokumenta izdaju samo "hitnim slučajevima"\n14:35, 28. 2. 2019.\nZato što je, kako kažu iz sindikata niškog Katastra, prekršen sporazum koji su sredinom januara postigli sa ministrom rada Zoranom Đorđevićem, u ovoj službi nastavljaju štrajk koji su ponovo pokrenuli juče. Kako navode, dokumenta će izdavati samo hitnim slučajevima, odnosno građanima kojima su potrebni za socijalnu pomoć.\nPonovo štrajk u niškom Katastru\n13:38, 27. 2. 2019.\nGrađani koji su danas imali posla u Katastru u Nišu naišli su na zatvorena vrata, jer nakon samo mesec dana od prekida prethodnog, radnici su opet u štrajku.\nNakon skoro mesec dana otkako su su radnici niškog Katastra nepokretnosti stupili u štrajk, zbog mogućnosti da im bude smanjena plata, on je obustavljen. Kako kaže predsednica Sindikata niškog Katastra Mirjana Jovanović, plate će ostati nepromenjene.\nŠtrajk u niškom Katastru - brinu da će im plate biti smanjene\n16:32, 24. 12. 2018.\nZbog toga što od Nove godine mogu imati smanjenje plate i do 11.000 dinara, kako kažu iz Sindikata niškog Katastra, radnici ove ustanove stupili su u štrajk. Ne primaju građane, ali obrađuju stare zahteve i mole stranke, koje negoduju, za razumevanje.\nU akciji policije hapšenja i na jugu Srbije\n14:45, 20. 11. 2017.\nPolicija je, kako navode iz MUP-a, uhapsila 93 osobe širom Srbije, a protiv još 38 podneli su krivične prijave zbog korupcije, poreske utaje, zloupotrebe službenog položaja, pronevere, ali i proizvodnje i dilovanja droge, oružja, iznuda i razbojništva. Među osumnjičenima su, kako navode, i zaposleni u gradskim upravama u Nišu i Vranju, niškoj Elektrodistribuciji i poreskoj upravi Leskovca.\nGodinu dana bez struje, a rešenja i dalje nema\n09:10, 19. 2. 2015.\nKuća u kojoj živi Slavica Stanković u Jastrebačkoj ulici u Nišu već godinu dana je bez struje, jer “Jugoistok” nema osnova da je priključi, a sudovi, prema Slavičinim rečima, ne preduzimaju ništa.\nU Katastru sačinili zapisnik sa pokojnikom\n14:59, 11. 7. 2014.\nPolicijska uprava u Nišu podnela je krivičnu prijavu protiv zaposlene u službi za Katastar nepokretnosti jer je sačinila lažni zapisnik, u kojem se kao sagovornik navodi osoba koja je preminula.\nBrisanje preduzeća iz Katastra plaćaju radnici\n16:24, 16. 7. 2013.\nRadnici invalidske firme "Fiaz zaštita" koja više ne postoji, a kojima se za plate pojedinačno duguje i do milion dinara, po rešenju Katastra moraju da plate po 4.000 dinara za brisanje iz vlasništva nepokretnosti firme.\nKatastar koči investicije\n09:30, 7. 12. 2012.\nDok građani i agencije upozoravaju da se na izdavanje dokumentacije u niškom katastru čeka mesecima, iz te institucije poručuju da građani "moraju da imaju razumevanje".


Đukanović u Bratislavi: Srbija gleda na Crnu Goru kao dio "srpskog sveta"\n"moskva daje podršku"\nSPC je postala nosioc veoma retrogradne ideologije. Nažalost, vidim tu nešto veoma slično klerikalnom nacionalizmu, pa čak i klerikalnom fašizmu\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović izjavio je da Srbija nikada nije prihvatila crnogrsku nezavisnost i gleda na Crnu Goru kao na dio “srpskog sveta” i dodao da Srpska pravoslavna crkva (SPC) djeluje slično “klerikalnom fašizmu”, prenosi Beta.\n“Mogu to potvrditi za vrijeme za koje sam u politici, a to možemo potvrditi i istraživanjem istorijskih dokumenata čak iz XIX vijeka”, rekao je Đukanović na konferenciji “Zapadni Balkan: Ključni dio slagalice evropske bezbjednosti” u organizaciji GLOBSEC-a.\nOn je učestvovao na konferenciji u okviru drugog dana posjete Bratislavi.\nĐukanović je ocijenio da Srbija nikad nije prihvatila nezavisnost Crne Gore i pomirila se s tim, i da na Crnu Goru gleda kao dio “srpskog sveta”.\n“Ne može miješanje u unutrašnje stvari jedne države biti legitiman cilj. Žao mi je što Srbija ponavlja greške i plašim se da to je to realističan potencijal za stvaranje nestabilnosti u regionu. Srbija to čini oslanjajući se na podršku Moskve”, istakao je Đukanović.\nMišljenje je mnogih, istakao je crnogorski predsjednik, da je Srbija izgubila Kosovo kad je Rusija bila slaba, što znači da bi sada možda bilo vrijeme da se Kosovo vrati.\n“Žele da ožive politike koje su dovele do velikog gubitka ljudskih života devedesetih”, naveo je Đukanović.\nOn je rekao da je otvaranje pitanja izmjena Zakona o slobodi vjeroispovesti učinjeno u pogrešnom periodu, uoči parlamentarnih izbora i Srpska pravoslavna crkva uložila je sve resurse da manipuliše tim pitanjem u crnogorskoj javnosti i da se predstavi kao alat za ostvarenje velikosrpskih interesa i u tome je uspjela.\n“Išli su istom putanjom – prvo crkva, pa vojska i, na kraju, odgovorni su, pored ostalog, za genocid u Srebrenici. Crkva je opasno oruđe u rukama retrogradnog nacionalizma i treba da usmjerimo političku odgovornost i pažnju na njih ako želimo da otklonimo destruktivne sile, opasne za mir i stabilnost na Zapadnom Balkanu”, ocenio je Đukanović.\n“Znamo u kojoj mjeri ta crkva radi u ruskom nacionalnom interesu. Mislim da su to sve djelići velike slagalice koja urušava evropski sistem vrijednosti i društva”, zaključio je Đukanović.\nNa parlamentarnim izborima prošle godine nakon tri decenije došlo je do promjene vlasti u Crnoj Gori.\nVladavinu Đukanovićeve Demokratske partije socijalista (DPS), stranke suverenističkog i procrnogorskog opredjeljenja, zamijenila je koalicija predvođena prosrpskim Demokratskim frontom (DF), Demokratama i Građanskim pokretom URA. Na izborima Srpska pravoslavna crkva otvoreno je podržala tadašnju opoziciju i aktuelnog premijera Zdravka Krivokapića.


Iskustvo nas bolno podseća da u životu svake zemlje i društva postoje prelomni politički momenti i procesi koji zahtevaju akciju. Oklevanje u uticajnim zemljama Evropske unije, pre svega iz unutrašnjih razloga, da zemljama Zapadnog Balkana, uključujući i Srbiju, garantuju evropsku budućnost i članstvo u EU, čak i u slučaju ispunjenja postojećih uslova za članstvo, čini ovaj trenutak prelomnim. Zato sada činimo ovaj korak i javni istup, izražavajući brigu ogromnog broja građanki i građana za dobrobit, razvoj i budućnost Srbije, i usvajamo\nRazvodnjavanje evropske perspektive i članstva Srbije u EU, za koje se Srbija priprema od 2000. godine uz podršku velikog broja građana za reforme, smatramo ozbiljnom pretnjom za dalji razvoj i podršku evropskom putu Srbije. To je razlog našeg reagovanja i okupljanja - ne želimo da naša zemlja još jednom bude suočena sa posledicama propuštenih šansi.\nUvereni smo da Srbija može stati u red uređenih, modernih i razvijenih država samo ako postane punopravna članica Evropske unije, sa demokratskim unutrašnjim uređenjem, odgovornim i transparentnim institucijama i ekonomskim i društvenim odnosima postavljenim na evropskim principima, ljudskim pravima i dostignućima, zemlja otvorene ekonomije, slobodne konkurencije, solidarnosti i socijalne pravde. Zemlja koja mladim naraštajima daje moderno obrazovanje, stvara uslove za dostojanstven rad i uspešno se bori protiv siromaštva, štiti javna dobra, zdravlje svojih građana i životnu sredinu.\nSigurni smo da Srbija neće napredovati u ovom veku velikih i dubokih političkih, ekonomskih i društvenih promena ako ne bude mirna zajednica koja nema nerešena teritorijalna pitanja. Članstvo Srbije u EU garancija je i održivog mira i bezbednosti Zapadnog Balkana.\nVerujemo da je vreme za rešavanje svih nerešenih pitanja u regionu zato što svako dalje odlaganje, posebno kroz održavanje stanja “zamrznutog konflikta”, samo još više doprinosi odlaganju našeg suočavanja s realnošću i okretanja razvoju i budućnosti. Verujemo da je reč o društvenoj, političkoj, nacionalnoj i ekonomskoj temi od koje ne sme da pobegne niko ko u Srbiji ima odgovornost za zajednicu.\nSvaku relativizaciju važnosti evropskih integracija, kao i potpirivanje iluzija da zemlja kakva je Srbija, sa duboko ukorenjenim elementima evropskog identiteta, može da funkcioniše van svog prirodnog civilizacijskog okruženja, smatramo ugrožavanjem nacionalnih interesa.\nSvi koji prihvataju Deklaraciju posvećeni su:\n-\tIzgradnji demokratskog, kroz snažne instutucije organizovanog, uređenog i slobodnog društva, zasnovanog na vladavini prava, slobodi i ravnopravnosti građanki i građana, otvorenoj tržišnoj ekonomiji, socijalnoj pravdi i solidarnosti;\n-\tUkorenjivanju evropskih vrednosti i sprovođenju političkih, ekonomskih i društvenih reformi, razvoju obrazovanja, kulture i nauke, podsticanju inovacija koje će olakšati transformaciju Srbiju u zajednicu sposobnu da opstane i napreduje u okruženju brzih promena;\n-\tUspostavljanju pune saradnje između Srbije i njenih suseda, na temeljima ravnopravnosti i međusobnog uvažavanja, zato što to nije samo nužnost procesa evropskih integracija, već je u interesu svih građana i građanki Srbije;\n-\tRazvoju medijskih sloboda i vraćanju poverenja građana u institucije radi njihovog ponovnog uključivanja u društvene i političke tokove, kao i procese donošenja odluka.\nRešeni smo da s drugima, na javnoj sceni Srbije, širimo i jačamo vrednosti i uverenja koja su nas ovde okupila.


U Negotinu obeležen 12. maj Dan opštine | TV Istok\nU Negotinu obeležen 12. maj Dan opštine\nDate: 12 maja, 2022\nU Negotinu je svečanom sednicom na koj su dodeljene majske nagrade i najveća opštinska priznanja, obeležen 12. maj dan opštine Negotin. Praznovanje je započelo još 8. maja kada su započele „Majske svečanosti“, a manifestacije će biti nastavljene narednih nedelja i u tom periodu će Negotin biti centar kulturnih zbivanja u Timočkoj krajini.\n12. maja 1833. godine Negotin i Krajina oslobođeni su turske okupacije, u znak sećanja na te događaje u gradu hajduk Veljka i Mokranjca godinama u nazad organizuju se višednevne priredbe i kulturni događaju koji okupljaju brojne posetioce, kako iz Srbije tako i iz susednih zemalja. Nakon dvogodišnje pauze zbog aktuelne pandemije COVID 19, ove 2022. radost „Majskih svečanosti“ ponovo je prisutna u Negotinu. „Zbog aktulne epidemiološke situacije svečane sednice SO Negotin nisu održane 2020. i 2021. godine, osim simboličnog podsećanja na važnost 12. maja, taj period obeležili su lokalni izbori u Negotinu kao i izbori na svim nivoima koji su održani aprila ove godine“, istakao je u svom obraćanju mr Milan Uruković predsednik SO Negotin.\n„Naša opština je u prethodnom periodu uspela da načini pomak u mnogim oblastima, posebno kada je reč o poboljšanju putne infrastrukture“, naglasio je predsednik opštine Negotin Vladimir Veličković.\nKomisija za dodelu nagrada i priznanja opštine Negotin donela je odluku da se ove godine nagradi veliki broj školske dece koja su postigla izvanredne rezultate u proteklom periodu, kao i određeni pojedinci i organizacije koji su svojim radom i aktivnostima afirmisali opštinu Negotin.\nTags:dodela priznanjamajske svecanostisvecana sednica\nPrevious : Nikolić ponovo predsednik opštine Kladovo, Arežina na čelu Skupštine\nNext : 15. sajam meda i vina u Negotinu


MINISTAR NEDIMOVIĆ NA PUTU SVOJIH OBEĆANJA\nBeograd, 13. jul 2017.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović nakon ponovnog izbora na tu funkciju ima priliku da u ovom poslu ostane više od dve godine, što se sa ministrima poljoprivrede u prethodnim vladama retko događalo. Ministar Nedimović je od početka svog prvog izbora, kao i u periodu promene premijera, unosio u program Ministarstva nove mere ili je već postojeće proširio, a sve to bez priliva novca u Agrarni budžet nije ostvarljivo. Dolaze dani velikih poslova, jer se sa pravilnicima i podzakonskim aktima dosta otezalo i zbog toga su sada u Upravi za agrarna plaćanja desetine hiljada zahteva za podsticaje, premije, subvencije... U ovoj upravi nedostaje najmanje 20 izvršilaca.\nPravi potez Vlade u ovom času u raspravi o poljoprivredi bio bi da se iz rezervi za realizaciju ovogodišnje agrarne politike izdvaje četiri milijarde dinara, a da u Ministarstvu poljoprivrede pronađu u preraspodeli tri milijarde dinara.\nOn je rekao da smo imali situaciju, da ukoliko neko želi da se bavi preradom i to proda, morao je da zadovolji kriterijume kao da je reč o najrazvijenim kompanijama na svetu.


Vesti online / Humanitarni most / Napreduje iz dana u dan\nK. N. - Foto: N. Durović A\nBorba za lepše detinjstvo malog Pavla Tasića (4) iz Beograda, koji boluje od spastične cerebralne paralize posle prevremenog rođenja, nastavlja se iz dana u dan nesmanjenim intenzitetom.\nHvala svim dobrotvorima: Porodica Tasić\nSaznali smo to nedavno, kada nas je ovaj mališan posetio u Dopisništvu "Vesti", zajedno sa porodicom, kako bi, između ostalog, preuzeo prilog od 100 dolara dar dva anonimna brata iz Toronta u Kanadi, rodom iz Hercegovine.\n- Tim divnim ljudima koji su poželeli da podrže naše napore da Pavlu omogućimo da stane na svoje noge, hvala od srca. Naša borba nije laka i iziskuje mnogo finansijskih sredstava, koje sami nikada ne bismo mogli da obezbedimo. U toku godine za njegovo lečenje i veoma intenzivne fizikalne tretmane neophodno je više od 3.500 evra i činjenica je da bi bez podrške ovako dobrih ljudi kako u Srbiji, tako i u dijaspori, nama bilo nemoguće da mu to omogućimo - rekao je otac Dejan Tasić, rodom iz Vranja, koji svojom skromnom platom jedva pokriva osnovne potrebe svoje četvoročlane porodice.\nDa pomaka u Pavlovom razvoju ima, mogli smo i sami da se uverimo, jer je ovaj dečačić od poslednjeg susreta sa nama bio mnogo pričljiviji, raspoloženiji, ali i boljih motoričkih sposobnosti.\n- Generalno, zadovoljni smo ovim što je do sada postignuto. Jedino upornim vežbanjem i odlascima na tretmane Pavle može postići željeni nivo i ojačati, da bi mogao da stane na noge, toga smo svesni. Zato se toliko i trudimo da mu omogućimo adekvatno lečenje i da ga što češće vodimo u Slovačku ili Novi Sad. Svaka pomoć nam zaista mnogo znači i budi nadu da će naš sin jednog dana uživati u čarima detinjstva kao i svi njegovi vršnjaci - rekla je mlada majka Danijela, zahvalivši se svima koji misle na njenog sina.


Šta smo mi Rusima, a šta oni nama - Dnevni list Danas\nNovo istraživanje agencije Demostat je dalo očekivane rezultate: Rusija je doživljena kao najveći prijatelj Srbije (41%), većina je protiv vojnih baza, a ako bi to „trebalo“ najviše je njih za rusku vojnu bazu (20%).\n10Piše: Branko Radun 13. septembra 2017. 14.30\nSa druge strane najpoželjnije zemlje za život ili rad su zemlje EU gde odavno postoji značajna srpska emigracija. Srećko Mihajlović glavni istraživač Demostata je to rezimirao zaključkom da je „Srbima srce na istoku a novčanik na zapadu“.\nDa pokušamo da objasnimo ili ilustrujemo ove rezultate koji su bliski rezultatima drugih agencija za istraživanje javnog mnjenja poslednjih godina. Prvo želimo reći da rezultati nisu „nelogični“ jer imamo najmanje par vekova dugo iskustvo evropeizacije kao i brojnu dijasporu u zapadnoevropskim zemljama sa jedne i najmanje tri veka od Petra Velikog povremenog političkog okretanja i ka Rusiji. Naročito kad smo u nevolji. Ovakvi stavovi javnog mnjenja u Srbiji nisu samo presek trenutnih stavova već i posledica istorijskih i kulturoloških procesa „dugog trajanja“.\nPored „velikih ruskih careva“ poput Petra, Staljina ili Putina koji imaju svoje fanove u Srbiji, jezička i versko-crkvena bliskost dva naroda je omogućavala trajnije i dublje veze. Naročito u sferi ideja, ideologija i uopšte kulture. Sa druge strane fizička bliskost sa zemljama zapadnoevropske kulture (ne treba zaboraviti da je Vojvodina do 1918. bila deo Austrougarske koja je „preteča“ EU) kao i milionska dijaspora na Zapadu su u oblasti ekonomije i finansija prirodno okretali našu zemlju ka Zapadu (Pa i ruska elita čuva novac na zapadu, školuje decu tamo i kupuje nekretnine). Sa druge strane Zapad predvođen Amerikom kontroliše Balkan te stoga proces evrointegracija ovog prostora nije slobodan i spontan.\nAko je naša javnost po simpatijama ili sklonostima većinski proruski unutar elite je drugačije stanje. Tamo je većinsko opredeljenje prozapadno i proameričko što se može videti i kroz medije i na univerzitetu. Ilustracija toga je i podela na pronatovsku političku, ekonomsku i medijsku elitu i antinatovsku (ili proneutralnu) javnost. Kakav je ishod te ideološke i političke šizoidnosti? Ili će ta i takva elita ubediti javnost da nam je dobro i korisno ući u NATO (a nije) ili će pod pritiskom javnosti prihvatiti neutralnost kao realnost. Autor teksta promoviše pragmatičan pristup bez isključivosti – a to znači da ukoliko bi nam SAD dala garancije za sever Kosova i za Republiku Srpsku mi bi smo mogli da razmišljamo o ulasku u NATO. No kako takve ponude nema, nema potrebe ni da „nastavljamo proces atlantskih integracija“ koji smo, ako ćemo pošteno i doveli skoro do kraja.\nŠta je Rusija Srbiji danas? Rusija se pokazala u nekim situacijama, naravno kada je to i njoj u interesu, kao saveznik Srbije (oko Kosova, rezolucije o Srebrenici ili pak članstva Kosova u Unesko) kao strateški izvor energenata i osrednji ekonomski partner. Oko odnosa prema Rusiji jednostran i štetan je odnos naivnih rusofila koji u Kremlju vide nekakvu idealnu slovensku i pravoslavnu vlast koja „voli Srbe“ pa stoga promovišu jednostrano okretanje na Istok ali i zapadnjaka koji Rusiju „idealizuju“ ali kao čistu negativnost (diktatura, korupcija…) te zagovaraju okretanja leđa Moskvi. Obe krajnosti nose velike rizike ukoliko bi prevladale jer su zasnovane su na emocijama i jednostranim ideološkim premisama. Ono što ne vide ili ne žele da vide naivni rusofili jeste da je Rusija daleko, da smo okruženi zemljama EU i NATO (kao ono malo galsko selo u stripu o Asteriksu) a da Rusijom vladaju pragmatici i da njenu politiku, kao i drugih sila, određuje interes oligarhije i energetskog lobija. Sa druge strane zapadnjaci ne vide da nam je Rusija nekada davno ali i nedavno davala pomoć i podršku te da je to bilo značajno za Srbiju i da je „odricanje od Rusije“ pucanje sebi u nogu. Ništa sa tim ne bi smo dobili.\nŠta je Srbija Rusiji? Mala egzotična balkanska zemlja koje je vaskrsla posle decenija hibernacije u dvema Jugoslavijama. Srbija je malo poznata Rusima – neki su postali svesni nje tek 1999. Postoje simpatije za Srbiju među pravoslavnim i konzervativnim Rusima kojih nema mnogo i nisu uticajni u eliti. Srbija je malo radila na promociji u Rusiji (uostalom kao i u SAD ili u EU).\nRuska istraživanja javnog mnjenja Levada centra pokazuju da je na listi prijatelja Srbija na 12 mestu. Neko bi pomislio da je to vrlo loš rezultat. No ako sa liste skinemo zemlje koje su vekovima bile u sastavu Rusije ili pak imaju brojno rusko ili prorusko stanovništva ili velike sile poput Kine i Indije sa kojima Moskva ima partnerske odnose nemamo mnogo država „ispred nas“. Tu je Sirija u kojoj Rusija ratuje ili tradicionalni saveznik poput Kube. Srbija je ispred balkanskih i istočnoevropskih država koje mnogo ozbiljnije rade na promociji u Rusiji od nas. Oscilacije u „popularnosti“ Srbije govore da mediji i zvanična politika u značajnoj meri generišu nečiju (ne)popularnost. Zanimljivo bi bilo analizirati na kom smo „mestu“ Italijanima, Austrijancima i Nemcima gde imamo brojnu dijasporu i mnogo intenzivniju privrednu aktivnost no sa Rusijom.\nZaključak se sam nameće. To što je nekom Švajcarska ili Švedska dobro mesto za život ne znači mnogo u političkom „smislu“ jer je ona to i za Italijana i Španca i Rusa a zašto ne bi bila i za Srbe. Istraživanje Demostata pokazuju realan presek ne samo stavova javnosti već i stanja na terenu. Ekonomsku orijentaciju na zapadnoevropske zemlje i političke simpatije prema Rusiji. Negde u tim parametrima se i kreće spoljna politika koju vodi Vučić pokušavajući da balansira ne samo između velikih sila već i između radikalnih pozicija „rusofila“ i „zapadnjaka“. To je u ovom momentu i jedina realna i održiva politika.\nbranko radun, licni stav\n13. septembra 2017. u 18.14\n13. septembra 2017. u 20.25\n14. septembra 2017. u 00.20\n14. septembra 2017. u 04.14\n@Eva …nemam licno nista protiv da katkad i budala naleti ovuda no ako mozete srediti kod vaseg Informera da umni Basara katkad koju napise ili nedaj boze koju probesjedi na vasem Pink tv pa da onda svi zagrljeni na izbore krenemo.\n14. septembra 2017. u 07.35\n14. septembra 2017. u 08.29\npata karte kaže:\n14. septembra 2017. u 08.56\nMi smo Rusima 12. rupa na svirali a oni nama najveća bratska iluzija. Oni prate interese mi pratimo emociju. Bratski…..\nBuntovnik sa Razlogom kaže:\n14. septembra 2017. u 09.18


ANTI-NATO KAMPANJA IZ RUSIJE: ‘MOGUĆ POKUŠAJ STVARANJA NOVOG HALIFATA NA BALKANU’ | Hayat.ba\nANTI-NATO KAMPANJA IZ RUSIJE: ‘MOGUĆ POKUŠAJ STVARANJA NOVOG HALIFATA NA BALKANU’\nStav francuskog predsjednika Emmanuela Macrona o Bosni i Hercegovini kao "tempiranoj bombi" neobično je sinhroniziran sa narativom o našoj zemlji koji se u posljednje vrijeme nameće u Rusiji, a kojeg su s obje ruke prigrlile pojedine strukture u BiH.\nO povratku boraca sa sirijskog ratišta i o migrantskoj krizi kao argumentima koji idu u prilog opisu BiH kao “tempirane bombe” za službeni list ruske vojske “Crvenu zvijezdu” govorila je Elena Ponomareva, profesorica na Institutu međunarodnih odnosa Ministarstva vanjskih poslova Rusije.\nPonomareva je kazala da ima “poprilično pesimistične scenarije o budućnosti regiona”.\nPokušaj stvaranja novog takozvanog halifata na Balkanu je moguć – tvrdi Ponomareva, te svoju tvrdnju potkrepljuje “snažnim migracijskim tokom sa Bliskog Istoka i Sjeverne Afrike.\nStruktura halifata bi se, dodaje, mogla oblikovati za deset do 15 godina, ali napominje da je većina muslimana na Balkanu odbacila radikalne ideje.\nMeđutim, ekstremistički centri ne prestaju sa regrutiranjem, što je olakšano teškom socijalno-ekonomskom situacijom, nezaposlenošću i gubitkom vjere mladih u budućnost – kazala je Ponomareva.\nU pozadini njenog istupa kriju se ruski geopolitički interesi na ovim prostorima, s obzirom na to da je Balkan, kako je kazala, važna strateška tranzitna zona, odnosno most između Evrope i Azije, odnosno Bliskog Istoka.\nDjelovanje vojnih baza, kontrola logistike i infrastrukture na ovom prostoru pružaju NATO-u geopolitičke prednosti. Nije slučajno što je Zbigniew Brzezinski Balkan smatrao posebnom “ćelijom” na “velikoj šahovskoj ploči”. Mora se priznati da je Zapad nanio psihohistorijski udarac Rusiji stvarnim zauzimanjem većine Balkana – objasnila je Ponomareva.\nRusija je, podsjećanja radi, najveći zagovornik zaustavljanja puta BiH ka članstvu u NATO-u. Iako je za člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika još početkom 2018. godine Akcioni plan za članstvo (MAP) u NATO-u bio prihvatljiv, danas je upravo Dodik najveći protivnik slanja Godišnjeg nacionalnog programa (ANP), što je prva obaveza naše zemlje nakon aktiviranja MAP-a. Uporedo sa otvorenim protivljenjem toj mogućnost, zbog čega još nije formirana nova vlast na državnom nivou, Dodik se u posljednjih nešto više od godinu dana čak 13 puta sastao sa ruskim ambasadorom Petrom Ivancovom.


NBA "Ol star", kako glasati za srpske košarkaše - Izazov\nNBA „Ol star“, kako glasati za srpske košarkaše\nRadio-televizija Srbije 11. januara 2019. 20:22\nDončić je jedno od najvećih iznenađenja, ali partije koje pruža sa samo 19 godina u najjačoj ligi sveta delimično pravdaju veliki broj glasova.\nNikola Jokić našao se na sedmom mestu u konkurenciji krila i centara na Zapadu i nakon drugog preseka glasova ima 700 hiljada.\nNBA "Ol star" glasanje važi za svakog igrača u ligi, pa tako možete glasati i za Bogdanovića, Bjelicu, Jokića, Marjanovića, Teodosića, Dragića, Vučevića, Dončića i ostale igrače po izboru.\nOvde možete izabrati svojih pet igrača iz obe konferencije, od čega tri igrača na pozicijama krila i centara i po dva beka. Pri glasanju neophodno je uneti imejl adresu, ime i zemlju iz koje glasate.\nSvaka osoba može jednom dnevno da glasa za odabranih deset igrača, a glasanje traje do 21. januara.\nNavijači su veliku ljubav pokazali prema Deriku Rouzu, koji nakon velikog broja povreda, konačno podseća na vreme kada je bio najmlađi MVP lige. Rouz je trenutno drugi po broju glasova na Zapadu u konkurenciji bekova sa nešto manje od dva miliona glasova, koliko ima lider Stef Kari.\nTakođe na drugom mestu na poziciji bekova, ali na Istoku, uočljivo je iznenađenje u vidu Dvejna Vejda, ali se košarkaš Majami hita tu našao velikim delom zbog toga što igra poslednju sezonu u karijeri.\nSa druge strane, iznenađujuće je da su se na listi deset najglasanijih košarkaša našli Demarkus Kazins, Kajl Kuzma i Lonzo Bol na Zapadu, odnosno Vins Karter, Paskal Siakam i Džeremi Lin na Istoku.\nNba liga je ove sezone promenila sistem glasanja za "Ol star" meč, pa će glasovi navijača vrediti 25 odsto od ukupnog glasanja, isto koliko i odabrani košarkaški mediji, dok će 50 odsto glasova nositi glasovi trenera NBA lige.\nUtakmica svih zvezda lige igra se 17. februara u Šarlotu, a starteri će biti poznati 24. januara.\nZvezda i Partizan u borbi za titulu, čin treći\nKRAJ: Crvena zvezda – Partizan 96:90


SKOPLJE / PODGORICA / BEOGRAD\nMakedonska policija saopštila je danas da je juče zaplijenjenih 400 kilograma kokaina, na graničnom prijelazu Blace, bilo skriveno u kantama boje u jednom kamionu koji je došao s Kosova. Droga vrijedna 40 miliona Eura potiče iz Venecuele, utovarena je u kamion u crnogorskoj luci Bar, a odredište je vjerovatno bila Grčka, saopštili su makedonski izvori sigurnosti.\nJedan državljanin Makedonije je uhapšen, a portparol makedonske policije Ivo Kotevski je saopštio da su u krijumčarenje uključeni i državljani Srbije i Grčke.\nPolicija Crne Gore je saopštila da "nije imala operativnih saznanja o krijumčarenju kokaina" pa samim tim ni zakonski osnov za kontrolu sadržaja kontejnera.\nCarina Srbije je saopštila da je na putnom graničnom prijelazu s Hrvatskom Batrovci / Bajakovo zaplijenila gotovo 8 kilograma heroina koji je prenosila jedna Albanka državljanka Makedonije i Švicarske.


Saopštenje povodom novih odluka gradske vlasti u Beogradu – Društvo za akademski razvoj\nDruštvo za akademski razvoj u maju 2014. godine pokrenulo je inicijativu za imenovanje jedne beogradske ulice po svetski čuvenom, ali u Srbiji malo poznatom francuskom državniku i premijeru Aristidu Brijanu, sa ciljem da se na taj način oda počast jednoј od najznačajnijih ličnosti za period Prvog svetskog rata.\nBolja prilika za imenovanje ulice po ovom izvanrednom državniku nije mogla da bude od obeležavanja stogodišnjice od početka Velikog rata, zbog čega smo se i upustili u ovo, za naše udruženje, potpuno novo iskustvo. Nedelje i nedelje istraživanja, konsultacija sa obrazovanim ljudima, poznavaocima istorije, francuske kulture i politike, procedurama za podnošenje inicijative, učinile su da dobijemo zvaničnu pismenu podršku za inicijativu od tadašnjeg ambasadora Francuske Republike u Beogradu, brojnih akademika, članova Srpske akademije nauka i umetnosti, predsednika Francuske Federacije UNESKO klubova i uvaženih profesora Univerziteta u Beogradu. Naišli smo na pohvale i odobravanja gotovo svih pojedinaca sa kojima smo kontaktirali oko inicijative.\nČitav trud urodio je plodom kada smo pred sobom imali potpuno spremnu dokumentaciju za prvi zvanični korak na putu ka imenovanju ulice – preko 30 potpisa podrške, dokumenta kojima se potkrepljuju naše tvrdnje o Brijanovom značaju za srpski narod i razlozi zbog kojih zaslužuje da se njegovo ime nađe među brojnim ličnostima čija imena krase ulice našeg glavnog grada. Predlog koji smo naveli u tekstu inicijative bio je da Aristid Brijan dobije ulicu u naselju „Stepa Stepanović“ (prema našim tadašnjim izvorima, naselje nije imalo zvanično imenovane ulice) ili da ime dobije ulica koja je nekada nosila ime ovog velikog državnika. Beograd je imao Brijanovu ulicu tokom 1930-ih, nakon čega je njeno ime više puta menjano, a današnji naziv nosi po Dragoslavu Jovanoviću. Naša inicijativa predata je na pisarnici Gradske uprave grada Beograda, čime je zahtev i zvanično podnet Komisiji za spomenike i nazive trgova i ulica.\nKomisija je održala sednicu kojoj su prisustvovala dva člana Društva za akademski razvoj, a na kojoj je bilo reči i o našoj inicijativi. Ona je naišla na oduševljenje članova Komisije, ali je odmah odbačena ideja da se Brijanu vrati nekadašnja ulica budući da se na njenoj adresi nalazi sama zgrada Skupštine grada Beograda. Takođe je odbačena ideja da neka ulica u naselju „Stepa Stepanović“ ponese njegovo ime, jer već postoji spisak ulica i nema slobodnih. Krajnji zaključak Komisije bio je taj da je inicijativa odlična i da je Aristid Brijan bio zaista izuzetan državnik koji zaslužuje da jedna od većih ulica u našem glavnom gradu ponese njegovo ime i da će stoga ono „ući u poseban deo rezervnog fonda ulica koji je namenjen projektu Beograd na vodi“. Uskoro će se navršiti tačno dve godine od donošenja takvog zaključka, a od ulice Aristida Brijana još uvek nema ništa.\nOsim inicijative za imenovanje ulice po Brijanu, naše udruženje podnelo je 2014. godine Gradskoj opštini Vračar predlog da se postavi spomen-ploča pioniru srpskog vajarstva i članu Srpske kraljevske akademije, Đorđu Jovanoviću, na kući u kojoj je nekada stvarao, a koja još uvek postoji. Iako njegova nekadašnja kuća, u kojoj se nalazio i njegov atelje, još uvek stoji na sred Vračara u Skerlićevoj broj 6, na njoj nema nikakvog obeležja koji bi radoznalim prolaznicima ukazivao pored čega prolaze.\nI ova inicijativa naišla je na pozitivan odgovor beogradske opštine Vračar, koja je pripremila svu neophodnu dokumentaciju za postavljanje spomen-ploče na ovu kuću. Na sastancima u opštini, predstavnici našeg udruženja, aktivno su učestvovali u rešavanju ovog pitanja, a celokupna inicijativa prosleđena je Gradu Beogradu, odnosno Komisiji za spomenike i nazive trgova i ulica, čiju odluku ni dan danas nismo dobili.\nNadamo se da će u neko skorije vreme gradska vlast u Beogradu pored postavljanja spomenika nepoznatim kazahtanskim pesnicima koji nemaju nikakve veze sa našom zemljom, narodom, niti gradom i rokade naziva postojećih ulica u glavnom gradu uspeti da nađe makar trunku vremena da se posveti našim inicijativama i omogući njihovu realizaciju na čast svih nas.


Srbija: Skupština o rebalansu budžeta\n24. oktobar/listopad, 2014.\nSkupština Srbije počela je danas sednicu na kojoj će raspravljati o predlogu rebalansa budžeta za 2014. i pratećim zakonima kojima je predviđeno smanjenje plata u javnom sektoru i penzija većih od 25.000 dinara.\nPredlog rebalansa obrazlagaće ministar finansija Srbije Dušan Vujović, a sednici prisustvuju članovi Vlade.\nPredloženim rebalansom biće povećan manjak u budžetu za 42 milijarde dinara, na 224,7 milijardi dinara, što je 4,64 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nBudžetskih rashodi povećani su sa 1.113 milijardi dinara na 1.122 milijarde, a prihodi su smanjeni sa 930 milijardi, na 897 milijardi dinara.\nRebalanas budžeta napravljen je na osnovu procene da će Srbija u 2014. imati pad BDP od jedan odsto, dok je prilikom izrade originalnog budžeta procena bila da će biti zabeležen rast od jedan procenat.\nPrema obrazloženju rebalansa bužeta, na rast deficita uticao je pad BDP kao posledica poplava koje su, pre svega, uticale na smanjenje proizvodnje struje i uglja, ali i niži nivo budžetskih prihoda.\nUkupni prihodi budžeta Srbije za 2014. smanjeni su za 32,7 milijardi dinara ili 3,5 odsto, pri čemu su poreski prihodi smanjeni za 43 milijarde dinara ili za 5,4 odsto, a neporeski su povećani za osam milijardi ili za 6,5 odsto.


Mali kaže da je švajcarski model rasta penzija najbolji mogući model koji štiti interese penzionera kojih je oko 1,7 miliona u Srbiji.\n"Mi ćemo u narednih nekoliko dana imati informaciju oko planiranog povećanja penzija za narednu godinu, s obzirom da upravo završavamo analizu rasta plata i inflacije do septembra", rekao je Mali.\nNajavljuje da će ti podaci biti javno objavljeni, kao i da će do kraja sledeće nedelje Vlada Srbije izaći sa predlogom o povećanju minimalne zarade za 2021. godinu koju prima oko 350.000 radnika.\n"Bez obzira na velike probleme koje postoje u funkcionisanju globalne ekonomije, u Srbiji stvari idu koliko-toliko normalno. Dakle, idemo sa povećanjem i sigurno da ćemo ići sa povećanjem minimalne zarade i sa povećanjem penzija za 2021. godinu", naglasio je Mali.\n"Bolji su nam prilivi u budžet u junu i julu nego što smo predvideli, a isto važi i za prvu polovinu avgusta", istakao je Mali i dodao da će u oktobru biti spreman i Predlog budžeta za 2021. godinu i da će se tada znati koliko će biti povećanje plata.\nŠvajcarska formula za rast penzija znači da za 1,7 miliona penzionera u Srbiji se penzije povećavaju po modelu koji podrazumeva uskladjivanje sa 50 odsto inflacije i 50 odsto rasta prosečne zarade.


Vesti online / Vesti / Srbija / Evo kako je Nikolić ispratio turskog ambasadora\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je u razgovoru sa odlazećim ambasadorom Turske Mehmetom Kemalom Bozajem da Srbija i Turska imaju dobre, prijateljske i čvrste odnose, uprkos povremenim nesuglasicama i drugačijim viđenjima pojedinih dešavanja.\nSaradnja Srbije i Turske se nastavlja: Tomislav Nikolić (desno) i Mehmet Kemal Bozaj\nNikolić je dodao da su Srbija i Turska u poslednjih nekoliko godina znatno intenzivirale ekonomsku saradnju, što je ocenio veoma dobrim, ali i da još uvek postoje brojne oblasti u kojima saradnja nije ostvarena u punom kapacitetu i na čemu treba više raditi u narednom periodu, saopštila je Pres služba predsednika Srbije.\nAmbasador Bozaj je zamolio Nikolića da novo porodilište u Novom Pazaru, koje je zajednička investicija Fondacije "Dragica Nikolić" i Turske agencije za saradnju i razvoj (TIKA), otvore supruge predsednika Srbije i Turske.\n- Srbija je potpuno otvorena za investicije turskih kompanija i tu se ništa neće promeniti ni ubuduće - rekao je Nikolić.\nBozaj je istakao da je broj turskih kompanija koje posluju u Srbiji u poslednjih par godina utrostručen, i da sada u toj zemlji posluje 91 turska firma.\n* Nije Toma jedini: I Erdogan izgleda nema diplomu\nPorodilište u Novom Pazaru\nTurska agencija za saradnju i razvoj\nSRBIJA Bivši predsednik na odmoru: Tri kofera, fluorescentne cipele...\nČetvrtak 27.10.2016. 14:58\nDa, da, svaki put kad prođem pored Ćele kule, setim se našeg prijateljstva.


EU i vladavina prava na Zapadnom Balkanu: Bez glasa kada je najpotrebniji - ResPublica\nPetak, 01 Мart 2019\nNapori i uspjesi država Zapadnog Balkana u jačanju vladavine prava i Evropske unije u njihovom podsticanju su izuzetno ograničeni. I pored niza događaja, pa čak i dokumenata sa EU nivoa tokom 2018. godine sa ciljem revitalizacije procesa integracije, kraj godine smo dočekali u istom, apatičnom, raspoloženju kao i godinama unazad.\nBalkanski lideri u porukama Evropske unije po pravilu vide isključivo podršku perspektivi i integraciji regiona uz ignorisanje crvenih lampica o izuzetno lošem i zabrinjavajućem stanju demokratije i vladavine prava, poput onih iz Strategije Evropske komisije iz februara 2018. godine o vezama vlasti sa organizovanim kriminalnim grupama i korupciji na svim nivoima. Međutim, ni sama Komisija nije uvijek jasna i precizna u slanju poruka. Umjesto postavljanja strogih uslova i povećanja pritiska na regionalne političare koje krivi za zarobljenost država, a u skladu sa ocjenama iz već pomenutog dokumenta, zvaničnici EU često koriste fraze kojima jačaju pozicije balkanskih autokrata poput ”Crna Gora je oslonac EU na Zapadnom Balkanu” nakon govora crnogorskog predsjednika Mila Đukanovića u Evropskom parlamentu u oktobru 2018. godine.\nOvaj tekst je dio istraživanja Savetodavne grupe za javnu politiku Balkan u Evropi, BiEPAG (Balkans in Europe Policy Advisory Group) i studije ”Jačanje vladavine prava na Zapadnom Balkanu: Poziv na revoluciju protiv partikularizma” koja je objavljena u januaru 2019. godine, a čiji su autori Tena Prelec, Marko Kmezić i Jovana Marović.\nNema efikasnog monitoringa i jasnih smjernica\nEU se ne bavi dubljim uzrocima slabog stanja vladavine prava u regionu, niti u svojim izvještajima niti u izjavama svojih zvaničnika. Čak i kada se u izvještajima ili javnim nastupima nađe flagrantan slučaj kršenja ljudskih prava, napada na medija ili zloupotreba javnih resursa nisu praćeni dodatnim akivnostima ili mjerama. Ocjene koje Evropska komisija iznosi u svojim izvještajima, godišnjim i o stanju u poglavljima 23 (Pravosuđe i temeljna prava) i 24 (Pravda, sloboda i bezbjednost), su uopštene, kritike su nedovoljno odvraćajuće i podsticajne, bez jasnih smjernica.\nNadalje, samim tim što je stabilnost regiona stavila na prvo mjesto u odnosu na sve ostalo, EU je potcijenila važnu lekciju iz procesa integracije i proširenja: demokratije su najpouzdaniji i najučinkovitiji instumenti za rješavanje problema koji se odnose na bezbjednost i izgradnju država.\nOsim toga, cijeli skup pravila i uslova koje EU posjeduje u velikoj mjeri se temelji na naučenim lekcijama iz prethodnih talasa pridruživanja i reakcijama na prioritetne i krizne situacije u regionu i kao takvi nisu rezultat proaktivnog i sistemskog pristupa i promišljanja. EU nema ideju o tome kako podržati konsolidovanje demokratije, a Komisija nema ni nadležnosti da interveniše u ovom području. Instrumenti su ograničeni i nedjelotvorni čak i u državama članicama, kao što to pokazuje nazadovanje demokratije u, na primjer, Mađarskoj i Poljskoj.\nŠto se, pak, tiče Zapadnog Balkana, jedan od instrumenata koji EU ima na raspolaganju je klauzula balansa po kojoj može da blokira dalje otvaranje pregovaračkih poglavlja ukoliko je stanje u oblastima koje utiču na vladavinu prava (23 i 24) nezadovoljavajuće. Ovaj mehanizam je moćan na papiru, ali u praksi nikada nije iskorišten. Uz to, blokiranje pregovora (daljeg otvaranja pregovaračkih poglavlja) ne mora nužno biti i način koji će obezbijediti napredak i ubrzanje reformi.\nDrugi mehanizam otvaranja poglavlja koja se odnose na vladavinu prava na samom početku procesa pregovora je nov i dobar, ali nije niti dovoljan niti učinkovit bez efikasnijeg monitoringa i jasnijih smjernica.\nEU je potrošila značajno više vremena ”razmišljajući” kako je nazadovanje vladavine prava moguće riješiti (i u svom dvorištu i na Zapadnom Balkanu) umjesto sprovođenja konkretnih aktivnosti korišćenjem postojećih instrumenata (do njihovog unapređenja u praksi), zadovoljavajući se statusom quo. Pristup Evropske komisije jačanju vladavine prava je u potpunosti tehnokratski. Dosadašnji ”uspjesi” EU su strogo omeđeni mijenjanjem propisa. Unaprjeđenje propisa ne znači njihovu neselektivnu primjenu, kvalitetnije propise ili pomake u njihovom sprovođenju. Takođe, u središtu reforme se nalazi logika kvantiteta, a ne kvaliteta. Broj krivičnih prijava, optužnica ili osuđujućih presuda može biti pokazatelj intenziteta aktivnosti i sprovođenja zakona, ali ne pruža jasnu sliku o tome kako se sprovode reforme, da li je zakon jednak za sve, a ne uzima u obzir ni to da se institucije često ”grade” uz postojanje sukoba interesa ili kršenje zakona.\nDodatno, informacije koje državni organi dostavljaju Evropskoj komisiji su glomozne, nastale na osnovu mjera/aktivnosti koje nisu ažurirane redovno, ne održavaju stvarno stanje u ključnim oblastima za vladavinu prava, podložne su različitim interpretacijama, uz statistiku koja je varljiva i često netačna. Ovakva forma izvještavanja je odobrena od strane EU.\nPotvrđujući da je njen dosadašni pristup bio ograničen objavljivanjem već pomenute strategije za kredibilnu perspektivu i pojačanu (sopstvenu) angažovanost u ovom dijelu Evrope, EU je predvidjela set instrumenata kojima bi trebalo da podstakne jačanje vladavine prava na Zapadnom Balkanu. Osim što ovi instrumenti nisu u potpunosti novi, njihovo sprovođenje je do sada nailazilo na brojne probleme, stoga bi ubuduće EK trebalo da pođe od jasne veze između njih i to na sledeći način:\nRedovno definisanje konkretnih (pod)mjerila i prioritetnih aktivnosti popunilo bi prazninu koja se stvara u državama a zbog zastarjelih akcionih planova. U isto vrijeme bila bi obezbijeđena bolja koordinacija i ubrzanje procesa budući da nadležni organi u državama Zapadnog Balkana ne bi morali da pripremaju nove planove za šta su potrebni značajni resursi.\nJačanje instrumenata Evropske komisije treba da uključi i set podsticajnih (nagrada) i kaznenih mjera (sankcija) uz upotrebu preciznog jezika u identifikovanju problema i navođenju brojnih zloupotreba. Inicijativa Odbora za spoljne poslove Evropskog parlamenta iz februara 2019. godine o suspenziji pretpristupne pomoći kod ozbiljnih kršenja principa vladavine prava može biti važan korak u tom pravcu. Ovakve mjere morale bi biti praćene i unaprijeđenim monitoringom, jasnijim ocjenama o stanju vladavine prava i preciznim smjernicama sa EU nivoa.\nUkratko, EU bi trebalo da:\nObezbijedi korektivne mjere brže i učestalije;\nDefiniše konkretnija mjerila, redovno ih ažurira i podijeli u više pod-mjerila;\nUspostavi jasnu vezu između izvještaja ekspertskih misija, godišnjih izvještaja Evropske komisije o stanju u zemljama i izvještaja o trenutnom stanju u okviru poglavlja 23 i 24;\nDetaljno mapira put reformi za svaku od država na Zapadnom Balkanu koji bi bio baziran na godišnjim prioritetima u oblasti vladavine prava;\nDefiniše specifične i ciljno-orjentisane mandate za ekspertske misije;\nUčini javnim sve izvještaje eskpertskih misija;\nUčini izvještavanje striktinijim, obavezujućim i preciznijim;\nPripremi izvještaje o trenutnom stanju u okviru poglavlja 23 i 24 za sve države Zapadnog Balkana bez obzira na fazu integracije;\nDefiniše prioritete u odnosu na specifičan vremenski okvir (prioriteti da budu mjerljivi na godišnjem nivou);\nPrimijeni pritisak kod zloupotreba i kršenja prava;\nDodatno podrži napore civilnog društva u promociji vladavine prava.\nPrateći (unaprijeđene) EU smjernice, državne institucije bi trebalo da:\nPripreme narativne izvještaje o sprovođenju aktivnosti na ispunjavanju mjerila u formi pregleda ključnih rezultata i izazova;\nSprovode dubinske analize bazirane na preporukama Komisije kako bi definisale detaljnije i konkretnije aktivnosti;\nRazviju novi obrazac za izvještavanje o reformama u oblasti vladavine prava;\nUnaprijede transparentnost na svim nivoima (uključujući i procedure zapošljavanja) u cilju uspostavljanja jasne odgovornosti u slučaju zloupotreba, ali i kako bi najbolji kandidati bili izabrani i kako bi bio obezbijeđen profesionalizam;\nProšire mogućnosti za obuke i učine ih široko dostupnim (posebno) na lokalnom nivou.\nBosna i Hercegovina: mediji omeđeni političkim i e...


Dodik: Priče o prisluškivanju bile su performans\nČlan Predsjedništva Bone i Hercegovine Milorad Dodik, april 2020.\nČlan Predsjedništva Bone i Hercegovine Milorad Dodik rekao je novinarima u četvrtak u Banjaluci da su njegove priče o prisluškivanju opozicije “bile performans”.\n"Naravno da je to bio dio odnosa u samoj Skupštini. I onaj koji prisluškuje to ne oglašava i ne saopštava javno. To je ono što bi oni u opoziciji nazvali performans ili što bi se u običnom narodu nazvalo zezanje", rekao je Dodik nakon sjednice Predsjedništva Ujedinjene Srpske na kojoj je prisustvovao kao gost.\nTransparency International u Bosni i Hercegovini (TI BiH) podnio je u četvrtak 21. maja, krivičnu prijavu Tužilaštvu Bosne i Hercegovine protiv Milorada Dodika zbog postojanja osnova sumnje da je kao službeno lice izvršio krivično djelo neovlašćeno prisluškivanje i zvučno ili optičko snimanje, potvrdila je za Radio Slobodna Evropa (RSE) direktorica TI BIH Ivana Korajlić.\nTI podnio krivičnu prijavu protiv Dodika zbog prisluškivanja opozicije\nLukač demantuje Dodika: Nema nikakvog prisluškivanja\nDodik je na posebnoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske u srijedu (20.maja) za govornicom izjavio da sluša telefonom predstavnike opozicije, te da svaka vlast sluša opoziciju. Izjavio je i da mu razgovore dostavlja ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragana Lukač.


Fon der Lajen i Džonson: I dalje postoje velike razlike oko Bregzita - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Fon der Lajen i Džonson: I dalje postoje velike razlike oko Bregzita\nFon der Lajen i Džonson: I dalje postoje velike razlike oko Bregzita\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen i britanski premijer Boris Džonson ocenili su večeras da su ostale velike razlike koje treba premostiti kako bi bio postignut trgovinski sporazum posle Bregzita.\n2Piše: Beta 17. decembra 2020. 23.05 Izmenjeno: 23.38\nFoto: Beta/AP/Aaron Chown\n„Pozdravili smo značajan napredak u mnogim pitanjima. Ipak, i dalje treba premostiti velike razlike, posebno u ribarstvu. Biće vrlo teško premostiti ih“, objavila je večeras na Tviteru predsednica EK posle telefonskog razgovora sa Džonsom. Ona je navela da će pregovori biti nastavljeni sutra.\nPortparol britanskog premijera je saopštio da je malo verovatno da sporazum može da se postigne ako EU značajno ne promeni stav, preneo je AFP.\n„Vreme koje nam ostaje na raspolaganju je vrlo kratko i sada izgleda vrlo verovatno da sporazum ne može da se postigne bez značajne izmene stava EU“, rekao je portparol britanskog premijera Borisa Džonsona u saopštenju posle Džonsonovog razgovora sa predsednicom Evropske komisije Ursulom fon der Lajen.\nVelika Britanija je upozorila da je neuspeh trgovinskih pregovora sa Evropskom unijom o dogovoru posle Bregzita i dalje „vrlo verovatan“ bez velikog ustupka Brisela, ocenivši da evropski stav o ribarstvu „nije razuman“.\nVelika Britanija je 31. januara izašla iz EU, a 31. decembra ističe prelazni period i tada London treba da napusti jedinstveno tržište EU i carinsku uniju.\nBoris Džonson, Bregzit, EK, Ursula fon der LajenBeograd\n18. decembra 2020. u 07.00\nBolje je ne uci nego da se posle imaju komplikacije ovakve vrste , ali sve uraditi i usaglasiti kao da smo deo njih.\n18. decembra 2020. u 08.12\nBolje je ne uci nego da se kasnije imaju komplikacije ovakve vrste , ali sve uraditi i usaglasiti kao da smo deo njih.


Ljubav na seoski način - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Ljubav na seoski način\nPre skoro pola veka u bivšoj SFRJ bila je popularna TV serija „LJubav na seoski način“, koja je pratila doživljaje mladića Milorada, kog su stric i deda – sva trojica potomci lokalnog hajduka Ludog Milojka, želeli na silu da ožene sa najbogatijom devojkom u selu.\n0Piše: Jelena Tasić 23. septembra 2019. 19.00\nTV Milorad, zaluđen za šivaće mašine, pružio je otpor „trgovini s živi ljudi“. Prošlog vikenda pojavio se jedan drugi, stvarni Milorad, predsedavajući Predsedništva BiH, koji u ovom telu verovatno nije iz ljubavi, ali mu „trgovina sa živim ljudima“ baš i nije strana.\nPosle sastanka državnog vrha Srbije i RS Milorad Dodik je kao jednu od varijanti „dobre politike predsednika Srbije Aleksandra Vučića“ naveo rešenje po kome bi u sastavu neke buduće (ne)moguće Srbije trebalo da se nađu četiri većinski srpske opštine na severu KiM, uža Srbija, Vojvodina i Republika Srpska.\nDodik je ubeđen da su „pitanja RS i KiM povezana“, što ga ne opravdava da kao zvaničnik jedne strane države usred Beograda prekraja ustavne granice Srbije, u kojima je ona međunarodno priznata, što je jedan od paradoksa kosovskog problema, koji AV i Dodik obično ne pominju.\nDa li Dodik ovakvim izjavama samo plaši SDA, čija nedavna Deklaracija zagovara republiku BIH bez entiteta i kantona, da li govori ono što AV misli i šta se krije iza njihove političke ljubavi, ako se u zapadnim diplomatskim izvorima spekuliše da je Vučić taj od kog se očekuje da „otkači“ i KiM i RS? Da li je Dodikovo „jedno od rešenja koja se pominju“ zapravo željeni Vučićev kompromis dovoljan za njegovo priznavanje samoproglašene kosovske nezavisnost? Srbi u Srbiji o svemu tome za sada ćute, mada mnogi u familiji imaju ponekog „ludog Milojka“.\nCrvena tačka, Jelena Tasić\nUdžbenici ne obrađuju ratne zločine na objektivan način


U Ljubljani službeno navode da je posjeta tehničke prirode, u okviru novih pravila finansijskog nadzora pojedinih država članica EU.\nPozivajući se na svoje izvore, poslovni list Finance tvrdi da Brisel posebno brine deficit slovenskog državnog budžeta, rastući troškovi rada u poslednje tri godine, visok dug slovenskih privatnih korporacija, anomalije na području cijena nekretnina te stanje u bankarskom sistemu.\nIako se posjeta predstavnika evropskih institucija i misije MMF-a, koja će usljediti sredinom godine, u Ljubljani ne tumače kao nešto posebno, poslovni list navodi da se radi o signalu da će nova slovenska vlada na raspolaganju imati samo nekoliko mjeseci da “uvede red u javne finansije” i da bi joj ono što se sada događa u Grčkoj trebalo da bude svojevrsna pouka u pogledu potrebe smanjivanja javnih troškova.\nIako je stanje slovenskih javnih finansija neuporedivo bolje od stanja u Grčkoj, to nas ne može tješiti – ne uvede li brzo red u svoje javne finansije, Slovenija bi se mogla ubrzo suočiti i sa sankcijama, izjavio je za Finance Andraž Grahek, ugledni finansijski stručnjak i direktor investicionog sektora u kompaniji “KD skladi”.\nFinansijska tržišta su vrlo krhka i ako Slovenija vrlo brzo ne primeni politiku štednje i neophodnih strukturnih reformi mogla bi se, u slučaju novog zaoštravanja dužničke krize povezane s problemom Grčke, naći i njenom središtu, citiraju Finance ovog finansijskog stručnjaka.\nTagovi: duznicka krizaecbslovenijastabilnost


Spin Market katalog - 16.02.2021 - 15.03.2021 | Promotheus\nPočetna / Spin Market / Katalog 16.02.2021 - 15.03.2021\nLeskovac, Juznomoravskih Brigada 185\nLeskovac, Juznomoravskih Brigada 207\nLeskovac, Rade Zunica 115b\nLeskovac, Stepe Stepanovica 62\nPogledajte Spin Market katalog sa najnovijim ponudama koji je aktuelan od 16.02.2021 do 15.03.2021. Na 12 stranica ovonedeljne akcije možete pronaći najbolju robu iz kategorije Marketi i supermarketi. Ovaj Spin Market katalog sadrži više od 164 sniženih proizvoda koji čine najbolju ponudu za stvari koje redovno kupujete! Ako biste voleli da uštedite prilikom sledeće kupovine u prodavnici Spin Market, ne zaboravite da prelistate kompletan katalog od strane 1 do strane 12. Ako biste želeli da kupujete pametno i uštedite prilikom Vaše sledeće kupovine u prodavnici Spin Market, pogledajte najnoviji nedeljni katalog koji sadrži izvanredne cene i sjajne popuste. Posetite Promotheus.rs svakog dana i ne propustite neverovatne akcije Vaših omiljenih prodavaca.


Ambasador BiH u Hrvatskoj:Skandalozno saopštenje Ambasade Italije u Zagrebu - 23.04.2022, Sputnik Srbija\nAmbasador BiH u Hrvatskoj:Skandalozno saopštenje Ambasade Italije u Zagrebu\nAmbasador BiH u Hrvatskoj Aleksandar Vranješ ocenio je skandaloznom objavu italijanske ambasade kojom je povodom obeležavanja dana jasenovačkih žrtava izražena... 23.04.2022, Sputnik Srbija\n"Skandalozno je saopštenje Ambasade Italije u Hrvatskoj u kojem se u vezi genocida u Jasenovcu obraća isključivo hrvatskom narodu i na taj način sugeriše da je prvenstveno hrvatski narod stradao u tom koncentracionom logoru u Drugom svetskom ratu", rekao je Vranješ u izjavi za RTRS.To je, kazao je, uvredljivo i predstavlja istorijski revizionizam.Ambasador Italije u Zagrebu Pjerfranćeska Sake, nakon posete Jasenovcu na Tviteru je juče objavio, između ostalog, fotografiju na kojoj se vidi kako polaže cveće na spomenik jasenovačkim žrtvama, gde stoji "Solidarnost sa hrvatskim narodom".Direktor Muzeja žrtava genocida u Beogradu Dejan Ristić zatražio je ranije danas od italijanskog diplomate u Zagrebu da se javno izvini i ukloni neprimerenu objavu, prenosi Tanjug.Ristić je tim povodom ambasadoru uputio protestno pismo i istaka da očekuje reakaciju Ambasade koja bi, kako navodi, podrazumevala i uklanjanje te objave, kao i javno izvinjenje preživelim žrtvama genocida počinjenog nad Srbima, Jevrejima i Romima u NDH kao i njihovim potomcima".\nregion – politika, region, politika, jasenovac\nAmbasador BiH u Hrvatskoj Aleksandar Vranješ ocenio je skandaloznom objavu italijanske ambasade kojom je povodom obeležavanja dana jasenovačkih žrtava izražena solidarnost sa hrvatskim narodom.\n"Skandalozno je saopštenje Ambasade Italije u Hrvatskoj u kojem se u vezi genocida u Jasenovcu obraća isključivo hrvatskom narodu i na taj način sugeriše da je prvenstveno hrvatski narod stradao u tom koncentracionom logoru u Drugom svetskom ratu", rekao je Vranješ u izjavi za RTRS.\nTo je, kazao je, uvredljivo i predstavlja istorijski revizionizam.\n"Na taj način umanjuje se i veličina zločina koja se tamo desila", rekao je Vranješ.\nAmbasador Italije u Zagrebu Pjerfranćeska Sake, nakon posete Jasenovcu na Tviteru je juče objavio, između ostalog, fotografiju na kojoj se vidi kako polaže cveće na spomenik jasenovačkim žrtvama, gde stoji "Solidarnost sa hrvatskim narodom".\nDirektor Muzeja žrtava genocida u Beogradu Dejan Ristić zatražio je ranije danas od italijanskog diplomate u Zagrebu da se javno izvini i ukloni neprimerenu objavu, prenosi Tanjug.\nRistić je tim povodom ambasadoru uputio protestno pismo i istaka da očekuje reakaciju Ambasade koja bi, kako navodi, podrazumevala i uklanjanje te objave, kao i javno izvinjenje preživelim žrtvama genocida počinjenog nad Srbima, Jevrejima i Romima u NDH kao i njihovim potomcima".\nDirektor Muzeja žrtava genocida uputio protestno pismo zbog skandaloznog tvita italijanske ambasade\n23 April, 18:59


DORĐEVIĆ OSUDIO GNUSNE PRETNJE VUKADINOVIĆA: Ko to napiše nije u stanju da normalno rasuđuje i pod hitno mora da se skloni na odgovarajuće mesto pod ključem! - Informer\nMinistar za rad zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Ðorđević osudio je kao gnusnu poruku koju je na Fejsbuku objavio Sibin Vukadinović\n- U okviru resora kojim rukovodim nalaze se i ustanove za brigu o mentalno obolelim osobama, ukoliko mesto nije u zatvoru osobi koja je napisala tako strašne, gnusne i monstruozne reči, savetujem nadležnima da mu oduzmu radnu sposobnost i smeste ga u odgovarajuću ustanovu - istakao je Ðorđević u saopštenju.\n- Kao ministar, otac i pre svega čovek tvrdim da neko ko to napiše nije u stanju da normalno rasuđuje i da pod hitno mora da se skloni na odgovarajuće mesto pod ključem - rekao je Ðorđević.\nMinistar je ocenio da je ovo "slika i prilika opozicije", koja je okupila grupu ljudi koje treba preispitati, s obzirom na to koga podržavaju.\nBOŽOVIĆ O GNUSNOM NAPADU OBRADOVIĆEVOG SARADNIKA: Pređena svaka granica, zaštiti svako dete\nZoran Đorđević Ministar za rad i socijalna pitanja Sibin Vukadinović pretnje reagovanje opozicija\nNAREDNIH 14 DANA ZABRANJENE POSETE OSUĐENICIMA Samo advokati imaju to pravo i to u posebnim uslovima\nBEČIĆ O MONSTRUOZNOJ PRETNJI VUKADINOVIĆA: Skloniti sa ulice osobu koja je u stanju da tako bolesno i šizofreno preti maloletnoj devojčici\nNADLEŽNE SLUŽBE HITNO DA REAGUJU I STANU NA PUT NASILNICIMA! Ljubomir Jovanović osudio pretnje opozicije predsedniku Vučiću!


Rusija preduzima odbrambene mere kao odgovor NATO-u\nMinistar odbrane Rusije Sergej Šojgu izjavio je danas da je Rusija prinuđena da preduzme odbrambene mere kao odgovor na to što NATO jača svoje ofanzivne potencijale na zapadnim granicama Rusije i Belorusije.\n“Sjedinjene Američke Države i ostali članovi NATO-a aktivno jačaju svoje potencijale na zapadnim granicama Rusije i Belorusije, otvarajući nove baze i razvijajući vojnu infrastrukturu. Postoje stalni pokušaji da nametnu svoju volju koristeći ekonomski i politički diktat, kao i vojnu silu”, rekao je Šojgu, a preneo TAS.\nU toku je informativni rat, dodao je on.\nNa zajedničkoj sednici ruskih i beloruskih ministarstava odbrane, Šojgu je naveo da te akcije NATO-a potkopavaju stratešku stabilnost i teraju Rusiju da preduzme odbrambene kontramere.\n“Visok nivo bilateralne saradnje i dogovorene pozicije u vezi sa globalnom i regionalnom stabilnošću pomažu da se ojača odbrambeni potencijal Rusije i Belorusije”, rekao je on.\nRuski ministar odbrane je naveo da Rusija posebnu pažnju posvećuje jedinicama i formacijama u zapadnoj vojnoj oblasti sa savremenim naoružanjem i vojnom opremom, kao i merama operativne i borbene obuke.\nOn je ocenio da se vojna saradnja Rusije i Belorusije “aktivno razvija” i da je zajedničko delovanje dobar mehanizam u odbrani dve zemlje.\nDodik: Razmišljamo da se narod izjasni da li želi u NATO


Tviter uvodi novo pravilo: Važi i za Srbiju! - 24sedam\nTviter uvodi novo pravilo: Važi i za Srbiju!\nKompanija Tviter danas je saopštila da će sledeće nedelje dodati oznake za identifikovanje više računa povezanih sa vlastima neke države, uključujući lične naloge svetskih lidera\n11. februar 2021, 22:24\nKompanija Tviter danas je saopštila da će sledeće nedelje dodati oznake za identifikovanje više računa povezanih sa vlastima neke države, uključujući lične naloge svetskih lidera, “kako bi korisnici imali više konteksta za geopolitičke diskusije na platformi”.\nTviter u centru novog skandala: Otkriven jeziv odnos kompanije prema dečjoj pornografiji\nKraj Tvitera nakon blokiranja Trampa: Akcije nezaustavljivo i dalje padaju!\nTa platforma je najavila da proširuje svoje oznake na ključne vladine zvaničnike i institucije koji su bili „glas nacionalne države u inostranstvu” iz zemalja G7 i većine zemalja u kojima je Tviter identifikovao ono što smatra državnim informacionim operacijama.\nTagovi: Društvena mrežaDržavna oznakaTviter\nPobegla iz njegove kuće dok je spavao! I Esme Bjanko iz „Igre prestola" ustala protiv Mensona: Jurio me je sekirom!


Danijela Pivaševic Tenner - Out of Space\nDesetu jubilarnu izlagacku sezonu Gradske galerije nastavljamo izložbom Out of Space Danijele Pivaševic Tenner, umetnice koja živi i stvara u Nemackoj, ali se rado vraca u Srbiju i prikazuje svoje projekte publici, a u KC Gradu svoju izložbu otvorice u ponedeljak 14.oktobra od 20 casova. Zavirite u dnevni boravak Danijele Pivaševic Tenner sve do 27. oktobra, svakim danom od 14 do 20 casova i izadite izvan prostora koji vidite u onaj koji nas ceka.\nPivaševic Tenner školovala se u Srbiji i u Nemackoj na smeru keramika akademija primenjih umetnosti. Kroz svoj rad istražuje drustvene fenomene ali i status koji keramika i skulptura imaju danas. Školovanje na dve akademije u veoma razlicitim sredinama rezultiralo je komparativnim pristupom i istraživanjem specificnih fenomena vezanih za Srbiju i Nemacku. Medutim prostorna instalacija van prostora - Out of Space istražuje jedan univerzalni fenomen - takozvanu džentrifikaciju. Autorka se ovom temom bavi vec duže vreme, a u Beogradu ce se pozabaviti lokalnim uslovnostima ovog procesa, tako da je instalacija koja ocekuje publiku u Gradskoj galeriji proizvod lokalnih materijala, lokalne zemlje koju Pivaševic Tenner koristi u izgradnji, u izlivanju svojih umetnickih dela. Odstupajuci od pecenja keramike godinama unazad, nastojala je da svoje stvaralaštvo podigne na viši nivo ekološke osvecenosti i smanji karbonski otisak na životnu srednu, jer tehnika izlivanja u glini ne zahteva pecenje na visokim temperaturama i samim tim smanjuje emisiju ugljen-dioksida. Takva keramicka skulptura zbog prirode tehnike, nije trajna te se materijal može reciklirati i iznova oblikovati što je autorki veoma važno.\nOvaj angažovani pristup tehnici i ispitivanje fenomena poznog kapitalizma neodvojivi su deo same instalacije i predstavljaju socijalnu kritiku, ali i predlog kako menjati društvo na bolje. Publika ce preko ambijenta dnevne sobe od lokalnog odbacenog nameštaja i zelenije tehnike produkcije gline moci još jednom da se uveri u važnost recikliranje i ponovne upotrebe materijala koji su vec oko nas.


Grmljevina - Blic Online\nBeograđani, imate još malo vremena da završite obaveze! Evo kada tačno POČINJE KIŠA u prestonici i kako stoje stvari sa ostatkom Srbije\nBeograđani, imate još sat vrmena da pozavršavate obaveze, jer uskoro počinje kiša koja će padati na teritoriji većeg dela Srbije.\nNa području Vojvodine, Beograda, južne i jugozapadne Srbije i u naredna dva sata biće oblačno i nestabilno, povremeno sa kišom, pljuskovima i grmljavinom, objavio je RHMZ.\nNEVREME STIGLO U SRBIJU Tokom noći pljuskovi, grmljavina, grad i OLUJNI VETAR\nNevreme praćeno obilnim pljuskovima i grmljavinom već je zahvatilo severne i zapadne delove Srbije, a tokom noći i sutrašnjeg dana preneće se na celu zemlju, upozoravaju iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda (RHMZ).\nNevreme u Sloveniji uz grmljavinu, grad i obilne padavine\nLjubljansku kotlinu večeras je pogodila snažna oluja sa jakim udarima vetra, grmljavinom i obilnom kišom, nakon višednevnih rekordnih vrućina.