Trampove pretnje ratom za kraj - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Trampove pretnje ratom za kraj\nZaoštravanje u trouglu Sjedinjene Države, Izrael, Iran\nUbistvo vodećeg iranskog naučnika na nuklearnom programu Mohsena Fakrizadeha otvorilo je još jednu bliskoistočnu krizu koja može da zapali ratni požar u regionu.\n0Piše: Dragan Bisenić 30. novembra 2020. 15.00 Izmenjeno: 15.01\nFoto: EPA-EFE/ IRANIAN DEFENCE MINISTRY\nZa razliku od ranijih američkih predsednika koji su poslednja tri meseca svog mandata delili pomilovanja i pisali oproštajna pisma, Tramp je odlučio da, osim osporavanja izbornog rezultata, ode uz „prasak prangija“ na međunarodnoj sceni, a možda i nečeg jačeg.\nAkcija može da ima dva pravca: jedan koji vodi u dalju vojnu konfrontaciju i drugi koji je poruka dolazećoj Bajdenovoj administraciji.\nIako se čini da prevladava atmosfera uzdržavanja od eskalacije, iz pozadine mogu da se čuju „ratni bubnjevi“. Sve je počelo Trampovom odlukom da iznenadno smeni sekretara odbrane Marka Espera samo nedelju dana posle izbora, 9. novembra.\nEsper je bio protiv Trampove politike prema Iranu i likvidacije iranskog generala Kasema Sulejmanija u januaru ove godine.\nEsperov mandat obeležen je istorijskim pomakom u prioritetima Pentagona, od višedecenijskog koncepta „rata protiv terorizma“ ka „eri konkurencije velikih sila“ – drugim rečima, nešto poput novog „hladnog rata“ koji ovog puta koji uključuje Severnu Koreju, Rusiju i najvažnije – Kinu.\nNjegov naslednik Kristofer Miler ima sasvim drugu, „antiterorističku“ filozofiju.\nOn je bio snažni pristalica Trampove politike protiv Irana, Hezbolaha i akcija u Iraku i Siriji.\nMilerovo imenovanje odmah je u Pentagonu dovelo do spekulacija da se u pozadini nalazi promena tempa i politike prema Iranu u poslednjim nedeljama Trampove administracije.\nZa potvrdu ovih sumnji nije trebalo dugo da se čeka. Već je 17. novembra objavljeno da je Tramp tražio razradu vojne akcije protiv Irana.\nIako Tramp ima ogromne lične motive da Bajdenu za početak mandata podmetne ovakvu eksplozivnu napravu pod sto u Ovalnoj sobi Bele kuće, skoro svi savetnici i sama vojska odvraćali su ga od ove namere.\nNakon što je navodno čuo za izveštaj IAEA da Iran sada ima dvanaest puta više obogaćenog uranijuma nego tokom Obamine administracije, Tramp je rekao svojim najvišim savetnicima da želi da bombarduje iransko nuklearno postrojenje u Natanzu, u kome se nalazi pogon za obogaćivanje uranijuma.\nPosle velikih rasprava činilo se da su ga ubedili da odustane.\nNjegovi savetnici su razumeli da je jedna stvar izvršiti atentat na iranskog vojnog komandanta ili ubiti lidera Al Kaide u Teheranu, a sasvim drugo je početak masivnog vazdušnog napada na iransku teritoriju, sličnom bombardovanju Srbije 1999. To bi, svakako značilo opšti rat.\nDodatni dokazi da se sprema nešto veliko usledili su posle trojnog sastanka bez presedana u održanog u nedelju, 22. novembra u saudijskom ultramodernom gradu Neomu, gde su se našli Netanjahu, Majk Pompeo i saudijski domaćin, prestolonaslednik Mohamed bin Salman.\nU Netanjahuovoj pratnji bio je šef Mosada Josi Koen.\nJasno je da se ovakvi razgovori ne vode radi parade, tim pre što je reč o direktnom susretu najviših zvaničnika Izraela i Saudijske Arabije, koji je prvo bio skoro javan, a onda mlako demantovan.\nSve to upućivalo je na planiranu eskalaciju u regionu. Izraelski ministar odbrane Benjamin Ganc razgovarao je poslednje tri nedelje više puta sa privremenim američkim ministrom odbrane Kristoferom Milerom.\nIako je vojnu akciju stavio na treće mesto, bliskoistočna filijala Brukings instituta nazvala je „manje verovatnom, ali dramatičnijom mogućnošću“ da je Pompeovo putovanje „koordinacija velikog američkog političkog koraka koji bi prethodio inauguraciji“.\nTakav korak možda bi mogao da bude „čak i ograničeni vojni udar protiv Irana“, poput nuklearnog postrojenja Natanz.\nSlične stvari događale su se i prilikom likvidacije Kasema Sulejmanija i Abdulaha al Masrija, kada su najviši američki vojni i obaveštajni zvaničnici posetili Izrael kako bi se konsultovali sa izraelskim vojnim i obaveštajnim partnerima, a bez ikakve sumnje o tajnim operacijama i planovima. Zbog toga je posle ovog trojnog susreta svima bilo jasno da se nešto veliko sprema.\nDok je Pompeo bio u Zalivu, američka Centralna komanda objavila je da su strateški bombarderi B-52 izveli vežbu „hitne misije na Bliskom istoku kako bi odvratili agresiju i uverili američke partnere i saveznike.“\nNosač aviona „Nimic“ vratio se u region, iako je samo pre nedelju dana isplovio iz njega.\nTo su dodatni agresivni signali prema Iranu.\nNajozbiljniji znak stigao je od izraelske armije koja je samo dan uoči likvidacije Rafizadeha, 25. novembra, omogućila da „procuri“ informacija da SAD pripremaju vojni udar protiv Irana.\nVisoki izraelski vojni zvaničnici potvrdili su da je izraelska armija upozorena da se pripremi za mogućnost „da SAD izvedu vojni udar na Iran pre nego što predsednik Tramp napusti funkciju“. Izraelska vlada je na osnovu toga naredila vojsci da se pripremi za „vrlo osetljiv period“ uoči Bajdenove inauguracije 20. januara.\nTe mere uključuju mogućnu iransku odmazdu protiv Izraela ili preko iranskih saveznika u Siriji, pojasu Gaze i Libanu, naveli su izraelski zvaničnici.\nOno što je ogromna razlika u ovom slučaju, u poređenju sa svim drugima, jeste da pritisak za vojnu akciju ne dolazi od Netanjahua i izraelskih vojnih snaga, koji su je decenijama jasno priželjkivali, nego od nezadovoljnog odlazećeg američkog predsednika, koji, umesto da prizna poraz, još jednom može da pokuša da se dokaže na lestvicama moći i slave.\nDok su Buš i Obama bili jasno protiv Netanjahuovih planova, Tramp to sada nije. Budući da se izraelski ministar odbrane, a takođe i kopredsednik izraelske vlade, general Ganc, nekoliko puta izjasnio kao opozicija vojne akcije protiv Irana, pitanje je koliko bi izraelska strana bila spremna da prati Trampov avanturizam.\nIpak, prevladava stav da i pored Gancovog protivljenja, Izrael ne bi propustio jedinstvenu priliku da se pridruži ovakvoj američkoj akciji.\nTo unosi dodatnu neizvesnost i nespokojstvo, jer je jasno da će uzvratni udar uslediti po ciljevima u regionu, pa će Bliski istok da plati ceh Trampove avanture.\nZbog toga se postavlja pitanje da li ova akcija označava kraj ili stepenicu u Trampovoj eskalaciji na Bliskom istoku? Ukoliko je kraj, onda može da se smatra da je kriza na neki način već rešena u okviru proširenog „iranskog strpljenja“ u očekivanju nove američke administracije, pošto je iranski predsednik Hamnej već saopštio da Iran neće odgovoriti.\nHamnej je najavio da će Iran odgovoriti, ali u „pravo vreme“, dodajući da je „iranska nacija mudrija i pametnija“ i zbog toga „neće pasti u zamku cionista, koji misle da stvore krizu“.\nZa razliku od njega, svi iranski zvaničnici najavili su uzvratnu akciju. Načelnik Generalštaba Bageri najavio je „tešku osvetu“, komandant Islamske revolucionarne garde, Selami „žestoku osvetu i kaznu“.\nMeđu samim Irancima sve češće se čuje da bi adekvatna mera bila likvidacija „na istom nivou“.\nKomandant Kudsa Esmail Kani saopštio je da će se Iran „povezati i ujediniti sa svim snagama koje brane Iran“, što već sada implicitno ukazuje na regionalno planiranje protivmera za ovo ubistvo.\nHosein Degan, savetnik iranskog lidera i mogući kandidat na predstojećim iranskim predsedničkim izborima, rekao je prošle nedelje da bi američki vojni napad protiv Irana mogao da izazove „potpuni rat“ na Bliskom istoku. Ukoliko budu sledili američki udari, ne treba sumnjati da će doista tako i biti.\nDonald Tramp, Dragan Bisenić, Iran, Izrael, pretnje, rat, SAD, Sjedinjene Američke Države\nBajdenovih prvih sto dana na funkciji


Stanivukoviću ukinuta zabrana, sad smije iću u Crnu Goru\n02.08.2021 12:36 Autor: Raport.ba\nGradonačelnik Banje Luke, Draško Stanivuković, ponovo može slobodno ulaziti u Crnu Goru, potvrđeno je iz njegovog Kabineta.\nPrema njihovim riječima, Ministarstvo unutrašnjih poslova Crne Gore je još krajem juna ove godine ukinulo rješenje Uprave policije, Sektor Granične policije te zemlje kojim je Stanivukoviću bio zabranjen ulazak u Crnu Goru.\nPodsjećamo, Stanivuković je u augustu prošle godine učestvovao u litiji u Nikšiću kao znak podrške srpskom narodu u Crnoj Gori koji je mjesecima prije toga organizovao litije zbog Zakona o slobodi vjeroispovijesti kojeg većina vjernika Srpske pravoslavne crkve smatra diskriminatorskim.\nTagovi: Crna Gora Draško Stanivuković litije\nMilo Đukanović: Da smo tada krenuli u to, Crna Gora bi plivala u krvi\nMilo Đukanović ide u posjetu Hrvatskoj. Ugostit će ga Milanović\nĐukanović: Osnovni principi demokratije dovedeni u pitanje\nBivši čelnici Banje Luke odbijaju optužbe. Stanivuković im prijeti sudom\nOd početka avgusta u Crnu Goru ušlo 380.000 stranaca\nDritan Abazović za Spiegel: U historiju šaljemo autokratski sistem. Sad sam po zaštitom policije\nStanivuković jutros krenuo na posao i iznenadio građane


Mila Alečković – Za svega nekoliko meseci uništena su gotovo sva ljudska prava\nIntelektualci svetskog glasa najavili su tužbu medjunarodnim institucijama povodom zloupotrebe epidemije COVID19. Oni smatraju da se epidemiološke mere koriste da bi se suspendovala ljudska prava i zavela diktatura na planetarnom nivou. Zamolili smo psihijatra Milu Alečković za komentar povodom ove vesti.\nEpidemiološke mere koje propisuju krizni štabovi sve više pobuđuju nepoverenje kod običnih građana, dok intelektualci svetskog glasa najavljuju tužbe međunarodnim institucijama zbog zloupotrebe virusa kovid-19 u suspendovanju ljudskih prava i zavođenju diktature u celom svetu. Doktorka Mila Alečković je rekla da se pričom o korona virusu prikriva dolazak najveće ekonomske krize, što potvrđuju negativne stope svih svetskih banaka. Po njenim rečima, da bi se izbegao bunt građana usled finansijskog kolapsa, i da bi se stvorila disciplina i mir, bilo je potrebno sredstvo kojim bi se na svetskom nivou ograničila sloboda i prava građana što je i postignuto kovid aferom, gde je virus koji postoji ali je bezopasan, iskorišćen kao instrument za oduzimanje ljudskih prava i sloboda na planetarnom nivou.


Naslovna/Banjaluka/Prijavite projekte za „Proljeće u Banjaluci“\nSva udruženja građana i druga pravna lica, koja imaju ideje i projekte za manifestacije ovogodišnjeg „Proljeća u Banjaluci“, mogu da ih prijave na poziv za sufinansiranje.\nOvaj poziv Gradske uprave otvoren je do 17. januara, a sve predložene manifestacije treba da budu realizovane u periodu od 15. aprila do 15. juna ove godine.\n-Udruženja građana, fondacije i druga pravna lica koja imaju obezbijeđen dio sredstava za svoje projekte, bilo da se radi o kulturi, turizmu ili sportu, mogu da se prijave na naš javni poziv. Tako će imati mogućnost da postanu dio bloka događaja koji ćemo organizovati u okviru „Proljeća u Banjaluci“, manifestacije koja je već postala prepoznatljiva po brojnosti i kvalitetu događaja koje je čine – kazao je načelnik Odjeljenja za kulturu, turizam i socijalnu politiku Neven Stanić. On je dodao da je u gradskom budžetu za ovaj poziv predviđeno 150.000 KM.\nKako je istakao, objedinjavanjem gotovo svih kulturnih, sportskih i turističkih događaja u ovaj program ima za cilj da se Banja Luka i regionalno promoviše i privlači posjetioce iz cijelog regiona.\n-Poziv za izbor manifestacija za „Proljeće u Banjaluci“ trebalo bi da doprinese da se dođe do još kvalitetnog i novog sadržaja. Zato je potrebno da organizatori predlože kreativan sadržaj koji će poboljšati kulturnu, turističku, sportsku, zabavnu i gastronomsku ponudu u gradu za goste, turiste i domaće stanovništvo – rekao je Stanić.\nGovoreći o prošlogodišnjem „Proljeću u Banjaluci“, on je naveo da je bilo više od 90 događaja koje su finansirali i Grad i organizatori.\n-Zabilježeni su višestruko pozitivni efekti kako za gradu tako i za poslovnu zajednicu. Konkretno, za četiri odsto porastao je prihod od prometa u ugostiteljskim objektima i hotelima, a za devet odsto prihod od boravišne takse. To sve ide u prilog tome da možemo da razvijamo turizam i turističke kapacitete – zaključio je Stanić.\nKompletan javni poziv za izbor manifeastacija koje će biti sufinansirane u okviru ovogodišnjeg „Proljeća u Banjaluci“ možete preuzeti ovdje.\n90 manifestacija u okviru prošlogodišnjeg ″Proljeća u Banjaluci″\nBanja Luka Boravišne takse Dan grada Facebook Google javni poziv manifestacije Prihod proljeće Proljeće u Banjaluci stanovništvo takse turizam turizam i socijalnu politiku Twitter žene


Han otkrio: Cilj sastanka u Berlinu deblokada dijaloga | Radio Kosovska Mitrovica\nNa severu KiM još dvoje pozitivnih na koronavirus – po jedan u Leposaviću i Z. Potoku\nHan otkrio: Cilj sastanka u Berlinu deblokada dijaloga\n26. April, 2019 12:10 |\nEvropski komesar za proširenje Jonahes Han izjavio da je glavni cilj sastanka u Berlinu 29. aprila rešenje blokade dijaloga Beograda i Prištine.\n“Jasno je da održivo rešenje mora da dođe od dve zemlje o kojima se radi, koje moraju na kraju da sprovedu mogući sporazum i predstave ga svojim građanima. Spolja nametnuto rešenje ne može da deluje, rekao je Han,” u intervjuu za nemačku agenciju DPA, objavljenom na vebsajtu lista Handelsblat.\nHan je govorio uoči sastanka u Berlinu koji su za ponedeljak sazvali nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makron sa predstavnicima zemalja Zapadnog Balkana. Skupu će prisustvovati i predsednici Srbije Aleksandar Vučić i Kosova Hašim Tači.\nHan je rekao da takve inicijative redovno pokreću zemlje članice EU, a da je integracija Zapadnog Balkana u EU politički prioritet za celu Uniju, što su jednoglasno potvrdile zemlje članice.\n“To mora takođe biti signal na ovom sastanku u Berlinu. Rešenje kosovskog pitanja i stabilnost i napredak u drugim zemljama u regionu će biti ostvaren samo ako delujemo ujedinjeno i vežemo Zapadni Balkan verodostojno za EU, kao što je jednoglasno odlučeno”, rekao je Han.\nEvropski komesar je upozorio na odlaganje otvaranja pristupnih pregovora EU sa zemljama Zapadnog Balkana koje su ostvarile napredak u ispunjavanju datih kriterijuma, kao što je Severna Makedonija, navodeći da to može da destabilizuje ceo Zapadni Balkan.\n“Odlaganje ili nepriznavanje objektivnog napretka zemalja kandidata imalo bi dramatične posledice za zemlje o kojima je reč i region u celini. To bi skoro izazvalo negativan domino efekat”, rekao je Han.\nOn je upitao kakvu bi onda motivaciju imale zemlje Zapadnog Balkana da sprovode teške reforme ili reše sukobe kao one između Kosova i Srbije ako se time ne ostvaruje napredak na putu za EU.\n“Perspektiva pristupanja EU za svih šest zemalja Zapadnog Balkana jednoglasno su ponovo potvrdile zemlje članice EU na samitu u Sofiji prošle godine. I to je u interesu EU. Jer ako ako ne izvozimo trajno stabilnost našem najbližem susedstvu mi ćemo uvoziti nestabilnost”, rekao je on.\nHan je rekao da očekuje da će na kraju maja Evropska komisija dati pozitivnu preporuku za Severnu Makedoniju i Albaniju za otvaranje pregovora o članstvu na osnovu kriterijuma koje su jednoglasno usvojile zemlje članice.\nRadi se o verodostojnosti EU, zemlje članice su postavile jun kao datum za odluku o otvaranju pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom i da bi odlaganje ili nepriznavanje napretka imalo pogubne posledice.\nPosebno bi bilo riskantno da se Severnoj Makedoniji odbije ili odloži otvaranje pregovora o pristupanju, rekao je Han. Dodao je da ako ona sada bude razočarana posle rešenja tridesetogodišnjeg spora oko imena i uprkos sprovedenim reformama postoji rizik unutrašnje destabilizacije sa odgovarajućim posledicama za celi region.\nZemlje članice EU će doneti odluku na osnovu sadašnje političke procene kao što je rešenje dugogodišnjeg spora o imenu sa Grčkom u slučaju Severne Makedonije i napretka u reformi pravosudja u slučaju Albanije.\n“Samo verodostojna politika će uspeti u promovisanju procesa reformi na Zapadnom Balkanu i očuvnja našeg uticaja u regionu, rekao je Han.


Inauguracija Emanuela Makrona - drugi put predsednik Francuske | EurActiv Serbia\nU Parizu će 7. maja biti održana ceremonija inauguracije Emanuela Makrona (Emmanuel Macron) koji će drugi put zaredom biti predsednik Francuske posle pobede u drugom krugu predsedničkih izbora 24. aprila.\nCeremonija je zakazana u 11.00 u sali za proslave Jelisejske palate, ali je predviđeno da svečanost bude skromna, saopštili su izvori bliski francuskom predsedništvu, javio je AFP.\nPrema utvrđenom protokolu, ceremonija će početi proglašavanjem zvaničnih rezultata predsedničkih izbora. Tu ulogu ima predsednik Ustavnog saveta Loran Fabijus (Laurent Fabius).\nCentrista Makron je u drugom krugu izbora osvojio 58,55% glasova, a njegova protivnica, liderka ekstremne desnice Marin Le Pen (Marine) 41,45%.\nFrancuski predsednik će održati govor zvanicama, među kojima će biti predsednici oba doma parlamenta, donjeg - Rišar Feran (Rićard Ferrand) i gornjeg doma - Senata Žerar Larše (Gerard Larćer).\nDva ranija predsednika koja su osvojila drugi uzastopni mandat, socijalista Fransoa Miteran (Francois Mitterand) i desničar Žak Širak (Jacques Ćirac) takođe su izabrali skromnu ceremoniju inauguracije.\nMakron će 8. maja učestvovati na svečanostima povodom godišnjice pobede, 8. maja 1945. godine.\nFrancuski predsednik će 9. maja boraviti u Berlinu gde će se sastati sa nemačkim kancelarom Olafom Šolcom (Sćolz). To će biti njegovo prvo putovanja u inostranstvo u cilju potvrde "snage francusko-nemačkog partnerstva".\nPro-Makronove stranke udružuju snage\nFrancuze očekuju uskoro još jedni važni izbori - parlamentarni, koji će biti održani u dva kruga, 12. i 19. juna.\nMakron sada okuplja pristalice pred te izbore jer levica želi da preuzme parlament.\nZato su lideri predsedničke većine postigli 5. maja sporazum i ujedinili se u "konfederaciju" nazvanu Zajedno (Ensemble, Together)\nNovu koaliciju vodiće sadašnji predsednik Skupštine Feran, prenosi EURACTIV.fr.\n"Zajedno predstavlja vodlju da budemo ujedinjeni, rame uz rame, da nosimo Makronove ideje", rekao je Feran.\n"Konfederacija" će okupiti Republiku u pokretu (LREM), partiju koju je 2016. osnovao Makron, Demokratski pokret (MoDem), koji je pripadao predsedničkoj većini i za vreme prvog Makronovog mandata, i Horajzons, političku partiju koju je osnovao bivši premijer Eduar Filip.\nOčekuje se da od 577 mesta koja treba da budu popunjena u parlamentu, LREM predstavi 400 kandidata, MoDem malo više od 100 a Horajzons 58, preneo je AFP.\nNajavljeno je i da Makronov LREM menja ime u Renesansa.\nMakron odugovlači sa premijerom\nKako piše Euraktiv Francuska, ne očekuje se da Makron imenuje novog premijera pre kraja sledeće nedelje pošto je nekoliko istaknutih ličnosti navodno već odbilo taj posao.\nZvanično je saopšteno da će premijer Žan Kasteks ostati na tom mestu "do kraja Makronovog prvog petogodišnjeg mandata", što znači do 13. maja.\nTradicionalno se imenovanje novog premijera obavlja na dan inauguracije novoizabranog predsednika ili dan kasnije.\nMeđutim, predsednik se suočava sa teškoćama u traženju novog premijera, posebno s obzirom na kriterijume koje je sam postavio - "da bude posvećen socijalnim i ekološkim pitanjima", pored ostalog.\nKao mogući premijeri pominjalo se više uticajnih ljudi, uglavnom žene, međutim, za sada "nikome nije dat nikakav predlog", rekao je vladin portparol dodajući da vreme za odluku o tome ko će sesti u fotelju premijera "još nije došlo".


Nastavljena sednica Skupština, u 2021. građani će plaćati deponovanje smeća koje je do sada, za njih plaćala opština - JuGmedia\n„U 2021. građani će plaćati deponovanje smeća koje je do sada, za njih, plaćala opština“, rekao je Petrović.\nU drugom delu sednice odbornici su se najviše zadržali na tačkama dnevnog reda vezanim za JKP Vodovod.\nPrva je bila povećanje osnivačkog kapitala ovog preduzeća sredstvima koja su stigla iz republike. Reč je o namemskim sredstvima u visini od 15 miliona dinara.\nDirektor Zvonko Ilić podneo je detaljan izveštaj o poslovanju i ponovio više puta izrečenu tvrdnju na sednicama skupštine da je problem „Vodovoda“ višedecenijski.\nOn je rekao da smatra da je pogrešan bio i sam izbor načina vodosnabdevanja Vlasotinca 1989. godine, preko gradnje fabrike vode jer je izabrano skupo rešenje.\nTo je ilustrovao primerom da se za kubni metar prerađene vode u Leskovcu potroši 2 dinara za struju, a u Vlasotincu 14 dinara.


Izvor: Sportske.net, 21.Feb.2020, 11:46\nUtakmicama 22. kola u petak i subotu se nastavlja takmičenje u fudbalskoj Superligi Srbije\n- Crvena zvezda dočekuje Vojvodinu u derbiju kola, dok će Partizan gostovati TSC-u.\nOd 16 časova se igra pet utakmica, a jedan od najzanimljivih biće ona između TSC-a i Partizana. Novi superligaš je u prvom delu sezone "otkinuo" dva boda Partizanu na gostovanju u Humskoj, tako da i sada treba očekivati zanimljiv meč.\nU istom terminu, od 16 sati, niški Radnički koji je trenutno sedmi na tabeli (33 boda) dočekaće četvoroplasirani Čukarički (40), Proleter će ugostiti Inđiju, Rad ekipu Napretka, a Radnik Mačvu.\nDerbi meč 22. kola igra se sutra od 18 časova na stadionu "Rajko Mitić" gde će ekipa Crvene zvezde dočekati Vojvodinu. "Crveno-beli" su lideri na tabeli sa 58 bodova, dok je novosadski tim treći sa 45 bodova.\nU prvom delu šampionata Zvezda je slavila u Novom Sadu sa 1:2.\nProleter - Indija (16.00)\nRadio Televizija Vojvodine: Za navijače Vojvodine besplatan prevoz i ulaznice za meč protiv Crvene zvezde


BalkanMagazin :: Gubici električne energije i do 200 miliona evra\nsreda, 24. februar 2021 11:17\nInformaciju koju je krajem prošle nedelje objavio skupštinski Odbor za energetiku da su tokom 2019. godine gubici električne energije bili veći do 11 odsto, što znači da termoelektrana „Kostolac”, radi samo za gubitke, kako je izjavio Dejan Popović, predsednik Saveta agencije za energetiku, ponovo je otvorilo pitanje investicija u „Elektroprivredu Srbije”, ali i ko pravi i plaća te gubitke. (Potrebna je zamena merne infrastrukture i zamena postojeće, dotrajale mreže i ulaganje u njenu izgradnju i modernizaciju. Foto: Pixabay)\nPlaniranje smanjenja gubitaka je permanentan cilj distribucije, rekao je 18. februara predsednik Saveta Agencije za energetiku Dejan Popović i naveo da će se uvođenjem pametnih brojila gubici svesti na najmanju moguću meru.\nMr Željko Marković, bivši direktor u EPS-u, konsultant za energetiku u Diloitu, naveo je da gubici mogu da budu manji ukoliko se prestane ili svede na minimum krađa električne energije, zamene stara brojila novim pametnim i krene s daljinskim očitavanjem potrošnje struje.\nPotrebna je zamena merne infrastrukture i zamena postojeće, dotrajale mreže i ulaganje u njenu izgradnju i modernizaciju.\n„Ukoliko se uzme u obzir trenutna cena električne energije po kojoj se ugovaraju godišnje isporuke od oko 56 evra po megavat-času, ukupna vrednost sadašnjih gubitaka u struji iznosi skoro 200 miliona evra, od čega bi opravdano bilo negde oko 140 miliona evra. Što pokazuje da postoji mogućnost da se uštedi oko 60 miliona evra godišnje“, ocenio je Marković za Politiku.\nUvođenje „pametnih” brojila sa mogućnošću daljinskog očitavanja predstavlja ozbiljan višegodišnji projekat vredan stotine miliona evra, što predstavlja veliku investiciju, pa nije za očekivati da će se to uraditi brzo.\nUkoliko se uzme u obzir trenutna cena električne energije, ukupna vrednost sadašnjih gubitaka u struji iznosi skoro 200 miliona evra, od čega bi opravdano bilo negde oko 140 miliona evra. (Izvor: Pixabay)\nMarković je ocenio i da se pored ulaganja u mernu infrastrukturu, podjednako investira i u sanaciju i modernizaciju elektrodistributivne mreže, jer će se na taj način osim smanjenja gubitaka umnogome poboljšati i kvalitet isporuke struje i smanjiti broj kvarova, što donosi dobro i operatoru i krajnjem kupcu, kroz smanjenje troškova održavanja.\nPrema njegovim rečima gubici u prenosu i distribuciji električne energije predstavljaju zbir tehničkih i netehničkih gubitaka.\nPrvi imaju fizičku dimenziju, jer prilikom proticanja struje kroz provodnike, usled njihovog otpora, dolazi do zagrevanja, i određeni deo električne energije koja se prenosi pretvara se u toplotu. Stoga se gubici u prenosu i distribuciji električne energije ne mogu izbeći, odnosno ne postoji prenos i distribucija bez tehničkih gubitaka, ali se pravilnim izborom prenosnog i distributivnog elektroenergetskog sistema oni mogu svesti na razumnu meru.\n„Netehničke gubitke je u idealnom slučaju moguće eliminisati, jer oni predstavljaju gubitke energije zbog grešaka u očitavanju brojila, neispravnosti pojedinih mernih uređaja i krađe struje“, rekao je Marković.\nMarković ističe da su gubici u mreži 2015. bili su na oko 14 procenata, ili u apsolutnom iznosu oko 4.200 gigavat-časova, da bi sada iznosili nešto više od 11 procenata, ili u apsolutnom iznosu negde oko 3.500 gigavat-sati, što je i dalje daleko od neke realne vrednosti.\nSmatra da sve ovom veoma mnogo košta, a da su sa druge strane, sredstva ograničena.


Kusturica: Dobro pozorište može da služi čoveku\nTanjug 26. oktobra 2019. 07:53\nMOKRA GORA – Reditelj Emir Kusturica otvorio je sinoć u Drvengradu 4. “Pozorišni Kustendorf”, istakavši da dobro pozorište i dobra umetnost mogu da služe čoveku i da je važno da se festivali, kao deo kulture, održavaju u “ovom vremenu velikog pada umetnosti”.\nPriznao je da mu je od svih festivala koje organizuju na Mećavniku, pozorišni najomiljeniji i izrazio uverenje da će sledeće godine trajati duže i da će biti prilike da se pogleda više predstava.\nPod sloganom „Društvo spektakla“ festival će pokušati da odgonetne mesto i ulogu pozorišne umetnosti u aktuelnom društvu, u kojoj je spektakl u osnovi svega i predstavlja ne samo osnovni element razonode već i vladajući oblik života.\n„Pametni sociolozi u Americi rekoše da je Bog na zapadu ubijen. Tako je i večni duh ubijen, ali mislim da se on skriva u umetnosti i da treba da verujemo da večnost svakog života više pripada rijalitiju, a da je ovo što se stvara u pozorištu deo posebne vrste religioznosti”, rekao je Kusturica.\nU takmičarskom programu učestvuju Akademija umetnosti u Novom Sadu sa predstavom „Kiseonik“, Ivana Viripajeva, Filmska akademija iz Lođa (Poljska) sa komadom „Cena života“ Martine Majok, Državna pozorišna akademija iz Jaroslavlja (Rusija) sa predstavom „Čehov.nekst“ (Čehov.next), dok se Fakultet dramskih umetnosti iz Beograda predstavlja komadom „Džordž Kaplan“ Frederika Zontaga.\n“Treba preispitati društvo i šta su naši zadaci u ovom specifičnom trenutku. Pozorište mora da potresa, da šamara društvo, da ukazuje na raznorazne anomalije društva, na stvari koje ne vidimo ili se pravimo da ne vidimo, kao što je globalni porast desnice. To nam se lako može obiti o glavu i vratiti se kao bumerang sa ogromnim posledicama, a imamo takvih primera u istoriji“, navodi Marić.\n„Pozorište i celokupna umetnost tu igraju vrlo bitnu ulogu, ali i pojedinci, javne ličnosti, koje moraju da počnu konkretnije da se bave ovim trenutkom u kome živimo, jer ako to pustimo, lako se otrgne kontroli i posle šta nam Bog da, pa da ne dođemo u tu situaciju da gledamo šta će nam Bog dati”, kazao je Marić Tanjugu uoči predstave koju je publika prozdravila gromoglasnim aplauzom.\nSutra gostuje Beogradsko dramsko pozorište sa predstavom „Moje dete“, a reditelj i osnivač „Pozorišnog Kustendorfa“ Emir Kusturica moderiraće debatu sa istaknutim umetnicima o temi „Pozorište u društvu spektakla“.


Stečajna masa "Unisa" 48 miliona KM - Biznis Info\nYou are at:Home»Kompanije»Stečajna masa “Unisa” 48 miliona KM\nBy BiznisInfo on\t 13/07/2020 Kompanije\nProcijenjena vrijednost popisane imovine u derventskoj Fabrici cijevi u stečaju je oko 48 miliona maraka, što po svemu sudeći neće biti dovoljno da se namire svi koji su stali u red za naplatu od “Unisa”.\nStečajni upravnik “Unisa” Lazo Đurđević rekao je za “Glas Srpske” da su procjenitelji završili posao na terenu, te da je konačno poznata vrijednost stečajne mase.\n– Iako je procjena završena ništa dalje ne možemo raditi zbog trenutne epidemiološke situacije i mjera koje su na snazi. Okružni privredni sud u Doboju ne može da zakaže ročište jer je dozvoljeno maksimalno 50 osoba u zatvorenom prostoru, a nas je mnogo više tako da je pitanje kada ćemo dobiti termin – rekao je Đurđević.\n– Trebalo bi mnogo novca više, ali je teško da sada govorim o ciframa prije nego što bude održana Skupštinu – rekao je Đurđević, podsjetivši da su na adresu nekadašnjeg privrednog giganta stigle 84 prijave potraživanja povjerilaca koji čekaju naplatu dugovanja.\nPredstavnica povjerilaca iz reda radnika “Unisa” Radoslava Milanković kaže za “Glas Srpske” da zaposlene mnogo više brine to što Vlada Srpske još nije donijela rješenje o socijalnom zbrinjavanju radnika.\n– Imali smo obećanja bivših ministara rada da će nam radni staž biti uvezan i sva prava priznata, ali to se ni do dan danas nije dogodilo. Apelujem na nadležne da stanu na stranu radnika kako bi oni koji su stekli uslove za penziju mogli da ostvare to pravo – rekla je Milankovićeva i podsjetila da su radničke knjižice zaključene za svih 114 radnika “Unisa”.\nPredsjednik Sindikata metalske industrije i rudarstva RS Tane Peulić rekao je da do polovine iduće sedmice očekuje sastanak sa ministrom privrede i preduzetništva RS Vjekoslavom Petričevićem kako bi bio realizovan dogovor u vezi sa rješavanjem problema radnika “Unisa”.\n– Plan je da se uplati oko jedan odsto za zaposlene koji koriste prava sa biroa te da se za 12 radnika koji su stekli uslove za penziju uplate doprinosi. Ministarstvo će podnijeti zahtjev Vladi da se uplati ukupno 243.000 maraka za rješavanje tih problema – rekao Peulić.\nZahtjev za stečaj “Unisa” početkom prošle godine podnijela je Nova banka Banjaluka, koja je povjerilac u tom preduzeću. Nakon toga je sud u aprilu donio rješenje kojim je pokrenuo prethodni postupak za utvrđivanje uslova za pokretanje stečaja, a za privremenog stečajnog upravnika tada je imenovan Lazo Đurđević. Stečaj u tom propalom preduzeću otvoren je 17. decembra prošle godine.


Vlada USK je izdvojila 200.000 KM za unapređenje poslovnih zona “Šejkovača”, kod Sanskog Mosta, i “Vatreni mlin”, nadomak Bosanske Krupe, potvrdio je Samir Sedić, ministar privrede.\nPrema njegovim riječima, u svaku od ovi poslovnih zona biće uloženo po 100.000 maraka kako bi se na taj način stvorili bolji uslovi za poslovanje privrednih subjekata koji egzistiraju na tom prostoru.\n“Sredstva će biti uložena u izgradnju nedostajućih cestovnih komunikacija, kanalizacionog sistema i rasvjete na području poslovne zone ‘Šejkovača’, gdje trenutno radi dvadesetak privrednih subjekata. Realizacijom ovih projekata poboljšaćemo uslove rada postojećih poslovnih subjekata i stvoriti uslove za nove investicije”, istakao je on.\nPo njegovim riječima, na području zone “Vatreni mlin” sredstva će biti upotrijebljena za čišćenje i uređenje cijelog lokaliteta, budući da je riječ o zapuštenom prostoru koji tek treba da se privede namjeni.\n“Ove poslovne zone su vrlo značajne, pokazalo se u proteklom periodu. Lokalne vlasti su ovo zemljište uredile, a potom su građevinske parcele po vrlo povoljnim uslovima ponuđene investitorima”, istakao je Sedić.


"Ford" predstavlja prototip vozila na solarnu energiju - Pluton Logistics\n„Ford“ predstavlja prototip vozila na solarnu energiju\n04/01/2014 05/05/2017 marko električna vozila, Ford, Ford C MAX solari enerdži, Ford C MAX solari energi, hibridna vozila\nAmerički proizvođač automobila „Ford“ najavio je prototip novog hibridnog vozila koje preko krova sakuplja solarnu energiju, smanjujući upotrebu plina i eliminišući potrebu za povezivanje na električnu energiju.\nFord je saopštio da će njegov automobil „C-MAX solar energi“ imati solarne panele na krovu koji će crpeti energiju iz specijalnih solarnih kolektora, prenosi Frans pres.\nProcenjuje se da će ovo vozilo, koje će biti prikazano na Međunarodnom sajmu potrošačke elektronike naredne nedelje u Las Vegasu, smanjiti godišnju emisiju gasa sa efektom staklene bašte koju automobil obično proizvodi.\nNovi sistem ima za cilj da poveća prodaju električnih i hibridnih vozila, a „Ford“ tvrdi da ovaj sistem prati kretanje sunca od istoka ka zapadu, crpeći dovoljno energije iz sunčevih zraka svakog dana, zbog čega je akumulator moguće napuniti za četiri sata.\nViše informacija na zvaničnom „Ford“-ovom SAJTU.\n← „Železnice Srbije“: Prihod od transporta robe u 2013. godini veći za 15,8%\nU 2013. Luka Novi Sad pretovarila više od 750.000t robe – Veliki planovi za 2014. →


Antikorupcijski forum - Izvor: Pravosudna akademija\nNela Кuburović ministarka pravde Republike Srbije\nNJ.E. ambasador Sem Fabrici šef Delegacije EU u Srbiji\nDragomir Milojević predsednik Vrhovnog kasacionog suda\nZorica Stojšić prvi zamenik Republičkog javnog tužioca\nNenad Vujić direktor Pravosudne akademije\ndr Nebojša Stefanović ministar unutrašnjih poslova i potpredsednik Vlade Republike Srbije\nAndrea Oricio šef Misije OEBS-a u Srbiji\nPo rečima ministarke Кuburović, ostvaren je značajan napredak po pitanju unapređenja saradnje svih relevantnih organa i institucija, uspostavljanjem mreže oficira za vezu iz trinaest relevantnih institucija a svako od njih je prošao specijalizovanu obuku. Кuburović je dodala da je najveći iskorak učinjen usvajanjem i primenom novog zakona uspostavljanje unapređene saradnje između nadležnih organa i institucija.\nDirektor Pravosudne akademije je ukazao na značaj specijalističkih obuka koje su sprovedene od početka primene ovog zakona i u kojima je učestvovalo šest stotina deset sudija, policajaca, tužilaca i finansijskih forenzičara koji čine udarne grupe za borbu protiv korupcije.\nSkupu je prisustvovalo više od sto pedeset predstavnika specijalizovanih odeljenja za suzbijanje korupcije kao što su zamenici javnih tužilaca, sudije i policijski službenici, službenici za vezu, eksperti angažovani na projektu kao i predstavnici ostalih državnih organa koji učestvuju u represiji korupcije.\nOstatak vesti možete pročitati na sledećem linku:\nOznake Ministarstvo pravde\tNela Kuburović\tNenad Vujić\tsuzbijanje terorizma\tantikorupcijski forum


Kako je propao nezavisan klabing u Srbiji? - BGDGrotto.com\nPočetna Vesti Blog Kako je propao nezavisan klabing u Srbiji?\nČitajući razne tekstove na temu ponašanja promotera i organizatora velikih događaja, problema spiskova i totalnog odsustva kulture kupovanja ulaznice, a na kraju i očekivanja posetilaca, rešio sam da napišem ovaj tekst u kojem želim argumentovano da prezentujem kako je uticaj velikih, pre svega, duvanskih kompanija, a nešto kasnije i drugih kompanija (proizvođači piva, energetskog pića, itd), zatim konkurencija između nezavisnih promotera uz večiti problem nedostatka novca uticao na nezavisan klabing u Srbiji.\nDa se odmah razumemo, analiziraću par značajnih fakotra, njihovu ulogu i doprinos, ali nikako neću zauzimati stav da ne postoje i drugi podjednako važni faktori koji ovde nisu navedeni…\nOvaj tekst nije usmeren ni prema jednoj kompaniji ili pojedincu, zasnovan je isključivo na činjenicama i lako proverljivim tvrdnjama.\nU Srbiji intenzivnije aktivnosti u kontroli duvana počele su 2003. godine, a da je 2007. godine doneta Strategija kontrole duvana, koja predviđa niz mera koje su usmerene na snižavanje prevalencije pušenja, sprečavanje početka pušenja i izloženosti stanovništva duvanskom dimu.\nOsim restriktivnih zakona koji ograničavaju pušenje u radnim prostorijama, zatvorenim javnim mestima, ugostiteljskim objektima i državnim institucijama do nemogućnosti da se oglašavaju osim u specijalizovanim medijima i na ograničenom broju zakonom dozvoljenih mesta.\nVeliki udarac za jednu od najmoćnijih industrija sveta – Duvansku industriju.\nNekako su preko noći ostali bez moćnog oružja koje su koristili punih 85 godina, a to je reklama.\nU Srbiji nije dozvoljeno isticanje duvanskih proizvoda, već i bilo kakve oznake njegovog proizvođača u štampanim medijima, na televiziji, niti radiju.\nPrva poznata reklama za duvanski proizvod našla se u njujorškom dnevnom listu 1789, kada još uvek nije ustanovljen negativan uticaj cigareta na zdravlje.\nModerno oglašavanje zaživelo je 1920.\nVeoma brzo, marketinški stručnjaci pronalaze nov način komunikacije sa ciljnom grupom, a to je organizacija masovnih žurki čiji su budžeti prelazil i 150.000 EVRA po događaju!\nO ovoj vrsti promocije i borbe duvanske industrije za profit pisao je nedavno sajt www.businessinsider.com.\nNešto kasnije ovaj koncept usvajaju i proizvođači alkoholnih i energetskih pića, a slede ih nezavisni promoteri i producenti.\nOd 2005. godine duvanske kompanije kreću sa organizacijom masivnih događaja u cilju nove strategije promocije i oglašavanja.\nUkratko, suština koncepta je izgledala ovako:\nNapraviti masivan događaj/spektakl i iskoristiti sve manje ili više (ne)dozvoljene mogućnosti reklamiranja cigareta. Kompanija daje budžet od 50.000 do 150.000 evra po događaju i nema za cilj da profitira i isplati troškove organizacije već samo da maksimalno iskoristiti sve mogućnosti reklamiranja cigareta.\nMenadžment kompanije u saradnji sa svojom event agencijom organizuje, sprovodi i koordinira ceo projekat.\nKONCEPT BESPLATNA ULAZNICA\nMilionski budžeti kompanija i kapaciteti angažovanih agencija uveliko prevazilaze mogućnosti nezavisnih promotera i produkcijskih kuća i tu zapravo počinje urušavanje nezavisnog klabinga.\nOdjednom se na tržištu pojavljuje tada sasvim nov koncept žurki kod nas.\nDesetine masivnih žurki počinje da se organizuje i ne štedi se ni na čemu, naprotiv, sve je preskupo i ogromno.\nLokacije žurki se pažljivo biraju i gleda se da kapacitet bude od 5-10.000 ljudi, uz ozbiljan booking stranih izvođača, megalomansku video i audio produkciju koju je često pratila i ozbiljna scenografija (jedna kompanija je na svom eventu izložila nekoliko formula i trkačkih motora koji su privremeno uvezeni i izloženi kao atrakcija za vreme događaja, a kasnije vraćeni) pa sve do angažovanja gomile promoterki (nekada i više od 100 na samom događaju) koje su danima pred žurku opsedale centar Beograda deleći BESPLATNE ULAZNICE preskupe izrade i zanimljivog dizajna.\nOvaj koncept je uvek pratila ozbiljna marketing kampanja.\nSažeto to izgleda ovako – Dobijete sve ovo za DŽ:\nOgroman venue + dobar booking više stranih aktuelnih izvođača + vrhunska audio i video produkcija + nesvakidašnja scenografija = BESPLATNA KARTA!\nŠta u novonastaloj situaciji nezavisan promoter/organizator ili produkcijska kuća novo da ponude ili izmisle i da još naplate kartu za to?!\nPreko noći su zbrisani mnogi promoteri od strane nelojalne konkurencije koja čak nije imala za cilj da direktno zaradi novac već da promoviše duvanske proizvode koristeći rupe i slabosti u zakonu.\nAnalizom svih učesnika na tržištu dobićemo jasnu sliku sa kakvim resursima i kapacitetima su raspolagali.\nPodelićemo ih u 2 grupe:\n1. KOMPANIJA I EVENT AGENCIJA\nI. KOMPANIJE I EVENT AGENCIJE\n1. Kompanija na godišnjem nivou projektuje višemilionski budžet samo za ovakve svrhe. Budžet za organizaciju jednog događaja kretao se od 50.000 do 150.000 evra.\n2. Kompanija uvek ima minimum 2-3 marketing/event agencije koje realizuju ceo projekat .\n3. Agencije su uglavnom neke od poznatijih i dobro situiranih koje posluju već deceniju i opstaju zahvaljujući raznim političkim i drugim uticajima, tako da klijentu nude i određenu sigurnost.\n4. Prosečna agencija zapošljava u proseku oko 50-150 ljudi i retko ima potrebu za angažovanjem free lance saradnika, tako da ima minimalan trošak na projektu, jer već poseduje ljude koje plaća na mesečnom nivou i, naravno, koristi ih i za sve druge projekte koje agencija realizuje.\nPored ljudskih resursa, agencija poseduje i kompletnu infrastrukturu.\n5. Kompanija i agencija imaju samo za cilj da u okviru događaja maksimalno isforsiraju brend na sve moguće dozvoljene ili manje dozvoljene načine, bez ikakvog osvrta na profit samog događaja.\n1. Pored same realizacije događaja, promoter često mora da osmisli i određeni koncept koji posle pakuje u formu projekta i onda kreće na nekoliko poznatih sponzorskih adresa u nadi da će od sponzorstva pokriti određeni deo troškova.\n2. Budžet uvek skroman i jako ograničen, a maksimalno opterećen.\n3. Većina stvari i ljudi je “outsource” varijanta i honorar free lance saradnika koji radi na projektu okvirno mesec dana, iznosi od 300-400 evra, što je otprilike prosečna mesečna plata, s tim što ukoliko projekat ne ostvari finansijsku dobit, promoter mora da nadoknadi manjak iz ličnog budžeta.\n4. Većina ne poseduje stalnu kancelariju i neophodnu infrastrukturu što povećava troškove projekta.\n5. Promoter, normalno, ima za cilj da ostvari finansijsku dobit na događaju što su mnogi bukvalno shvatili pa neretko imamo neprijatne situacije sa raznim likovima koji sebe nazivaju promoterima ili organizatorima i na razne načine zloupotrebljavaju ovu profesiju.\n6. Bez budžeta, pritisnuti nelojalnom konkurencijom BESPLATNIH masivnih događaja, promoteri kao i posetioci (bar većina njih) usvojili su najgoru osobinu – BESPLATNA KARTA!\nNesporno se vidi da je uticaj velikih duvanskih kompanija uveo neka nova pravila i standarde u kojima se mnogi nisu snašli.\nBesplatna karta kao jedna od posledica ove situacije, definitivno je najgora moguća zaostavština tog perioda.\nBorba za posećenost i uspešnost događaja danas otišla je toliko daleko da mnogi promoteri podele free 2000-3000 ulaznica i na taj način, svesno ili ne, ohrabruju posetioce da uopšte ne razmišljaju o kupovini karte.\nNaravno, posetilac uvek ima maksimalna očekivanja, te uz besplatnu kartu podrazumeva dobar prostor, kvalitetan zvuk, odličan program i niske cene pića.\nS druge strane, najezda raznih likova bez biografija koji sebe nazivaju promoterima dovela je do toga da zaista svašta neprijatno možeš da vidiš i doživiš.\nKako god, takvo stanje i takav način funkcionisanja je neodrživ i zbog toga se svuda u Evropi i svetu karta za klub, festival, žurku veoma dobro naplaćuje!\nAutor: Nikola Paunović\nPrethodni članakSatnica Apgrade Weekend-a 2016!\nSledeći članakSuperstarovi Slater, Sims i The Advent za 16 sati techno maratona\nKako funkcioniše domaća klupska scena – 2. deo – Sponzori\nDa li ste znali? – Oliver Huntermann


29 September 2016 na Vesti\nBeograd – Kompanije u Srbiji kod zapošljavanja tragaju za talentima koji poseduju sposobnost aktivnog učenja, rešavanja problema i orijentaciju prema ciljevima.\nGlavni problem im predstavlja zadržavanje talenata, pokazuje istraživanje kompanije ManpowerGroup.\nPogledajte sta zaposleni misle o Manpower-u\nOvo je prvi put da je istraživanje „Soft Skills for Talent“ za 2016. godinu uključilo i Srbiju, obuhvatajući tako osam evropskih zemalja (Italiju, Rumuniju, Španiju, Grčku, Mađarsku, Češku i Bugarsku pored naše zemlje) u kojima je ispitana 3.791 kompanija, navodi se u saopštenju Manpower Group-e.\nSrbiji u ovom trenutku nedostaje 15000 strucnjaka\nPrema rezultatima istraživanja, čak 69 odsto ispitanika svrstava sposobnost rešavanja problema među prve tri ključne kompetencije za efikasan rad i povezuje je sa talentom, za 58 odsto učesnika ankete u tri glavna kvaliteta spada orijentacija prema ciljevima, a za 57 procenata sposobnost saradnje.\nU Srbiji se nešto veći značaj pridaje sposobnosti aktivnog učenja, koju čak 75 odsto ispitanika svrstava među prve tri. Zatim, 70 procenata ispitanika navodi orijentaciju prema ciljevima i sposobnost rešavanja problema.\nKljucne stvari u CV-u koje ce vam doneti posao\nAnketa u svim zemljama uključenim u istraživanje pokazuje da je glavni izazov sa kojim se kompanije susreću što se tiče talenata, njihovo zadržavanje (37 odsto odgovora).\nU isto vreme, 27 odsto ispitanika ističe značaj boljeg definisanja načina za pružanje neophodne podrške talenatima, a na trećem mestu je mogućnost privlačenja talenata kao pobednička strategija (18 odsto ispitanika).\nPoslovi u Srbiji koje mozes da radis za veliki novac\nDonekle slični nalazi dobijeni su i za Srbiju, gde čak 54 odsto kompanija obuhvaćenih istraživanjem navodi zadržavanje talenta kao najveći izazov, a 23 procenta smatra da poteškoću predstavlja njihovo privlačenje.\nKompanije iz Srbije smatraju da su Nemačka (26 odsto ispitanika), Srbija (14,3 odsto) i Švedska zemlje koje su najnaprednije kada je reč o razvoju talenta.\nPogledajte sve o aktuelnim poslovima u Srbiji\nNa pitanje koji je ključni faktor uspeha za talente u godinama koje dolaze – sposobnost učenja, prilagodljivost ili mobilnost – 56 procenata ispitanika veruje da će prilagodljivost biti najuticajniji faktor, definisan kao sposobnost da se brzo prilagode u organizaciji, kao i mogućnost da budu transverzalni i obavljaju više zadataka.\nSposobnost učenja takođe ima važnu ulogu. Ovo je najvažniji faktor za 29 odsto ispitanika.\nMobilnost izgleda da je manje relevantan faktor, pošto se za njega opredelilo samo 15 procenata učesnika ankete.\nPodelite anonimno platu ili komentar iz vase firme na www.ogledalofirme.com\nI za Srbiju su dobijeni gotovo slični rezultati, gde 55 odsto ispitanika navodi prilagodljivost kao najuticajniji faktor za uspeh talenta, zatim 24 procenta ističe sposobnost učenja, a 21 odsto mobilnost.\nIstraživanje je zasnovano na veštinama koje su prepoznate i tražene na tržištu rada i ima za cilj da identifikuje prepoznatljive osobine talenta.\nBeograd -- Poreska uprava Srbije objavila je konkurs za prijem 100 poreskih inspektora, među kojima najviše za kontrole. Najveći… Dalje...


Naslovna » Poseta predstavnika Jedinice za podršku implementaciji Konvencije o PP minama\nPredstavnik ISU imao je priliku da se upozna sa trenutnom situacijom u Srbiji u vezi sa sprovođenjem njenih obaveza iz člana 5. Konvencije, kao i o izazovima i potrebi za podrškom.\nObišao je i proširene poslovne kapacitete Centra za razminiranje, odnosno učionicu sa poligonom i terenom, u Grockoj, gde se od 2020. godine održavaju međunarodne EOD obuke.\nU organizaciji Centra za razminiranje, tokom boravka u Srbiji, predstavnik ISU sastao se u Bujanovcu, sa predstavnicima Opštine Bujanovac, lokalnih institucija, kao i sa predstavnicima relevantnih učesnika u procesu razminiranja – operaterima koji su obavljali operacije razminiranja u ovoj opštini.\nTakođe, obišao je neke od preostalih lokacija za koje se zna da su zagađene grupama mina, kao i one koje su otkrivene nakon požara i eksplozija avgusta 2019. i 2021. godine u opštini Bujanovac.\nOvim putem zahvaljujemo ISU na poseti Srbiji i davanju ekspertskih saveta i podrške Centru za razminiranje u vezi sa procesom zahteva za produženje roka i podizanju svesti kod međunarodne zajednice o problemu u vezi sa minama u Republici Srbiji.


Austrija: Ublažavanje mjera od 8. februara - Trebevic.net\nAustrija: Ublažavanje mjera od 8. februara\nAustrija će od ponedjeljka, 8. februara, ublažiti ograničenja uvedena zbog pandemije virusa korona i dozvoliće nastavak rada škola i radnji čiji rad nije od ključnog značaja.\nVlasti planiraju da, umjesto dosadašnjih ograničenja, uvedu noćni policijski čas.\nOsim toga, vlasti planiraju da dozvole otvaranje zooloških vrtova i muzeja.\nVlasti su saopštile da će u okviru ublažavanja mjera biti dozvoljena nastava u školama za učenike koji se testiraju na kovid 19, dok će ostali nastaviti sa učenjem putem interneta.\nTestovi će se vršiti u školama, uz dijeljenje starijih učenika na manje grupe.\nU radnjama, muzejima i zoološkim vrtovima biće obavezno nošenje zaštitne maske.


Kina i dalje ima problem sa svakodnevnim smogom\nTanjug 23. aprila 2022. 11:07\nPEKING – Peking treba da revidira nacionalne standarde zagađenja vazduha i poboljša zakonsku zaštitu zdravlja ljudi, saopštila je radna grupa koju je naručio kineski nacionalni program za istraživanje zagađenja.\nNakon kampanje za borbu protiv smoga pokrenute 2013. zagađenje vazduha u Kini se značajno poboljšalo, ali bi ova zemlja trebala da podigne standarde kvaliteta vazduha, jer svakodnevni smog i dalje ima ozbiljan uticaj na javno zdravlje, navodi se u istraživanju, prenosi Rojters.\nKina je ispunila svoj privremeni cilj od 35 mikrograma opasnih čestica PM 2,5 po kubnom metru, ali i dalje je daleko od pet mikrograma po kubnom metru koliko preporučuje Svetska zdravstvena organizacija (SZO), navodi Rojters.\nNeki delovi industrijskog severa još uvek imaju nivoe smoga blizu 200 mikrograma, posebno zimi.\nZagađenje vazduha u Kini izazvalo je oko 1,4 miliona prevremenih smrti u 2019. godini prema globalnoj studiji Univerziteta u Vašingtonu, navodi britanska agencija.\nMišel Bašele u poseti Kini od 23. do 28. maja\nPrvi slučaj majmunskih boginja registrovan u Nemačkoj, 14…


Đukanović čestitao Dan nezavisnosti Crne Gore\nBy Newsroom / Објављено на: May 20, 2019\n„Nakon samo 13 godina od obnove nezavisnosti i ponovnog sticanja međunarodnog priznanja Crne Gore, danas s ponosom kažemo da je vreme potvrdilo istorijski razvoj naše generacije“, izjavio je crnogorski predsednik Milo Đukanović.\nPovodom 21. maja, Dana nezavisnosti, uputio je najtoplije čestitke svim građanima Crne Gore i najbolje želje za brži ekonomski i ukupni razvoj i napredak zemlje.\n“Zemlja ratnika sa čuvenom milenijumskom tradicijom miroljubive demokratije, obnovila je svoje državno i nacionalno ime na miran i demokratski način, rangirajući se u skladu sa modernim evropskim zemljama,“ kazao je Đukanović.\nCrna Gora, kaže on, postala je važan faktor regionalne stabilnosti, ugledna članice NATO saveza, na vratima punopravnog članstva u Evropskoj uniji.\n“Zemlja koja je regionalni lider u razvoju privrede sve je atraktivnija investiciona i turistička destinacija sa realnim izgledima za dinamizaciju rasta i poboljšanje kvaliteta života građana. Crna Gora je multietnička zajednica, na primjer u širem regionu, posvećena demokratskom i institucionalnom jačanju, vladavini prava i promovisanju ljudskih prava i sloboda, u skladu sa evropskim standardima“, rekao je Đukanović.\nSve to je, rekao je on, sigurna osnova i preduslov za dalji razvoj Crne Gore u skladu sa savremenim evropskim i svetskim trendovima.\n“Za novo doba, potrebna su nam nova znanja. Živimo u vreme četvrte industrijske revolucije. Stoga moramo imati obrazovni sistem koji će biti ključ za osvajanje i implementaciju novih tehnologija, za pripremu razvoja društva u doba digitalizacije“, rekao je Đukanović.\nPrema rečima šefa države, inovacije stvaraju ambijent za prevazilaženje starih podela i retrogradnog nasleđa, u najboljem interesu današnjice i generacija koje dolaze. U tim procesima, neophodno je, naglašava on, modernizovati društvenu funkciju države, neophodno je za solidarnost koja je uvek krasila crnogorsko društvo .\n“Čvrsto verujem da je respektabilna većina ljudi u Crnoj Gori, na osnovu konkretnih rezultata koje smo u međuvremenu postigli i uspostavljanja države kroz partnerstvo sa najrazvijenijim zapadnim demokratijama, uvjerena da smo prije 13 godina napravili najbolji izbor za preuzimanje odgovornosti za sopstvenu budućnost“, rekao je Đukanović.\nOn je, čestitajući Dan nezavisnosti, rekao “Neka živi večno Crna Gora!”.


VLADA RS: Utvrđen Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gasu\nVlada Republike Srpske odobrila je, na 103. sjednici u Banjaluci, finansijsku pomoć u iznosu od 300.000 KM opštini Kostajnica i 100.000 KM opštini Kozarska Dubica za saniranje šteta na stambenim objektima stanovništva nakon jučerašnjeg zemljotresa.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o načinu obilježavanja i praznovanja Dana Republike Srpske.\nOvom odlukom uređen je način obilježavanja i praznovanja Dana Republike Srpske - 9. januar. Dan Republike Srpske je neradan dan, a program proslave utvrđuje organizacioni odbor. Na Dan Republike Srpske ne rade republički organi i organizacije, organi lokalne samouprave, privredna društva, ustanove i druge organizacije, kao i lica koja profesionalno obavljaju uslužno-preduzetničke djelatnosti. Na svim javnim institucijama i ustanovama u periodu od 1. januara do 15. januara biće istaknute zastave Republike Srpske.\nVlada Republike Srpske donijela je Zaključak prema kojem na dan 14.01.2021. godine u Republici Srpskoj neće raditi: republički organi i organizacije, organi jedinica lokalne samouprave, javna preduzeća, ustanove i drugi koji Novu godinu obilježavaju po julijanskom kalendaru.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o davanju saglasnosti na Plan utroška sredstava Ministarstvu privrede i preduzetništva za period 01.01 - 31.12.2020. godine, u iznosu od 8.000.000,00 KM.\nNavedena sredstva su namijenjena za isplatu subvencija privrednim subjektima koji su u toku 2020. godine izvršili stvarno povećanje plata radnika, te time, u skladu sa Zakonom o podsticajima u privredi Republike Srpske i ispunjenju uslova iz Pravilnika o postupku dodjele podsticaja, stekli pravo na isplatu određenih iznosa sredstava, a na osnovu prethodno donesenih rješenja od strane ministra.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o sufinansiranju projekata nerazvijenih i izrazito nerazvijenih jedinica lokalne samouprave.\nOvom odlukom odobrava se isplata finansijskih sredstava nerazvijenim i izrazito nerazvijenim jedinicama lokalne samouprave, za sufinansiranje projekata, u ukupnom iznosu od 74.136,14 KM. Navedena sredstva su namijnjena za realizaciju različitih projekata u opštinama: Novo Goražde, Lopare, Vlasenica i Jezero.\nVlada Republike Srpske utvrdila je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gasu.\nRazlozi za donošenje ovog zakona sadržani su u potrebi daljeg podizanja standarda usluga, kao i preciznijeg propisivanja obaveza subjekata na unutrašnjem tržištu prirodnog gasa.\nNajznačajnije razlike između Nacrta i Prijedloga ovog zakona, koje su rezultat skupštinske rasprave, odnose se na drugačije propisivanje roka za obavljanje probnog rada na novoizgrađenom distributivnom ili transportnom sistemu prirodnog gasa, koji počinje teći od dana izdavanja privremene upotrebne dozvole za taj sistem, za razliku od Nacrta u kojem je bilo predloženo da propisani rok teče od dana izdavanja upotrebne dozvole.\nPrijedlog zakona je dopunjen prelaznom odredbom kojom je propisan rok za pribavljanje dozvole za obavljanje energetske djelatnosti energetskom subjektu koji obavlja djelatnost upravljanja postrojenjem za komprimovani prirodni gas.\nOstale razlike Prijedloga u odnosu na Nacrt zakona nisu suštinske prirode i odnose se na preciziranje pojedinih odredaba, kao i tehničko poboljšanje teksta Zakona.\nVlada Republike Srpske usvojila je Strategiju obrazovanja odraslih u Republici Srpskoj za period od 2021. do 2031. godine.\nStrategija obrazovanja odraslih u Republici Srpskoj donosi se kao strateški dokument u kontekstu cjeloživotnog učenja i ovo je prvi strateški dokument kojim se planski pristupa razvoju i unapređenju obrazovanja odraslih. Nova Strategija predstavlja napor institucija sistema da koordinisano i sistemski rade na razvoju i unapređivanju kvaliteta četiri stuba obrazovanja, i to predškolskog i osnovnog, srednjeg, visokog i obrazovanja odraslih. Na ovaj način je u Republici Srpskoj sistem obrazovanja, saglasno savremenim tendencijama u svijetu, stvorio pretpostavke i omogućio svojim građanima cjeloživotno učenje.\nObrazovanje odraslih, kao dio jednog od četiri podsistema obrazovanja i vaspitanja, predstavljanja i instrument u implementaciji socijalno-ekonomskih mjera Vlade Republike Srpske u smislu unapređenja produktivnosti i konkurentnosti privrede, povećanja zaposlenosti, povećanja socijalne uključenosti, povezivanja obrazovanja i tržišta rada, tako da upravljanje i finansiranje sistema obrazovanja odraslih podrazumjeva raspodjelu odgovornosti i nadležnosti između većeg broja ministarstava.\nCilj obrazovnog sistema, a u sklopu njega i obrazovanja odraslih, je preuzeti ključnu ulogu u razvoju društva preko kvalitetnog obrazovanja, jer je kvalitetno obrazovanje resurs za razvoj privrede, svakog pojedinca i društva u cjelini. Strategija obrazovanja odraslih u Republici Srpskoj kao dokument strateškog promišljanja biće otvorena za promjene i poboljšanja, kao i za druga i bolja rješenja koja se u predstojećem desetogodišnjem periodu budu mogla ponuditi za unapređivanje i razvoj integralnog obrazovnog sistema i u sklopu njega i obrazovanja odraslih kao dijela sistema i dijela cjeloživotnog učenja i obrazovanja.\nStrateški ciljevi u obrazovanju odraslih su unapređenje okvira u kome se razvija sistem obrazovanja odraslih, razvoj fleksibilnijeg sistema obrazovanja odraslih i veća dostupnost obrazovanja odraslih, podrška tržištu rada i saradnja sa društvenim partnerima, unapređenje kvaliteta obrazovanja odraslih i osavremenjivanje procesa obrazovanja odraslih.\nObrazovanje odraslih je partnerska djelatnost i zajednička odgovornost različitih aktera: države, poslodavaca i zaposlenih, privrednih i stručnih udruženja, obrazovnih institucija i pojedinaca.\nStrategija se donosi u vrijeme društvenih, ekonomskih, kulturnih i demografskih promjena, kada je svako strateško promišljanje za stvaranje boljeg društva imperativ, a promišljanja o boljem obrazovnom sistemu ne samo zadatak, već i obaveza.\nU Republici Srpskoj je za obrazovanje odraslih zadužen Zavod za obrazovanje odraslih, a koji je upravna i stručna organizacija u sastavu Ministarstva prosvjete i kulture odraslih. Na osnovu Zakona o obrazovanju odraslih organizatori obrazovanja mogu biti snovne i srednje škole koje su registrovane za obrazovanje odraslih i specijalizovane organizacije za obrazovanje odraslih, kao što su radnički univerziteti, centri za obuku, škole stranih jezika, auto škole, kao i druga pravna lica koja ispunjavaju uslove predviđene pojedinačnim programima za obrazovanje odraslih.\nVlada Republike Srpske usvojila je Informaciju o aktivnostima za implemantaciju EU direktiva 2005/36/EC i 2013/55/EU i Akcioni plan za transformaciju srednjoškolskog obrazovanja za medicinske tehničare u Republici Srpskoj za period 2020-2025 godine.\nMinistarstvo zdravlja i socijalne zaštite i Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske izradili su Akcioni plan za reformu srednjoškolskog obrazovanja medicinskih tehničara uz podršku Projekta jačanja sestrinstva u BiH i učešće predstavnika medicinskih sestara i tehničara, Ministarstva za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske, Medicinskog fakulteta Univerziteta u Banjaluci, Srednje medicinske škole u Banjaluci i Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske kao poslodavca.\nIzvršena je analiza postojećeg obrazovanja i nastavnih planova i programa, visokog obrazovanja, stanja u zdravstvenom sistemu, te pravnog okvira u oblasti javnog obrazovanja i zdravstva. Detaljnom analizom su utvrđene relevantne činjenice, date su preporuke te predložene odgovarajuće aktivnosti za potrebe modernizacije obrazovanja medicinskih tehničara na srednjoškolskom nivou.\nAkcioni plan predviđa pet komponenti koje sadrže različite aktivnosti uz čiju realizaciju bi se obrazovanje medicinskih sestara i medicinskih tehničara u Republici Srpskoj uskladilo sa EU Direktivom i evropskim standardima, i to izrada tranzicionog plana u svrhu prilagođavanja kvalifikacija zaposlenih zahtjevima radnih mjesta u oblasti zdravstva, usklađivanje nastavnih planova i programa u srednjim školama za medicinskog tehničara sa smjernicama EFN-a, usklađivanje normativnih akata u oblasti obrazovanja i zdravstva, izrada profesionalnih kompetencija za medicinskog tehničara i diplomiranu medicinsku sestru, te obuku medicinskih sestara koje rade u srednjim školama.\nTranzicioni plan će uz pomoć regionalnih eksperata iz Slovenije, koji su vodili ovaj proces reforme u svojoj zemlji, i domaćih eksperata iz Republike Srpske izraditi radna grupa koju će činiti predstavnici relevantnih institucija i organizacija. Radna grupa za izradu tranzicionog plana biće sastavljena na prijedlog Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite.\nU skladu sa navedenim, Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite zaduženo je da imenuje radnu grupu za izradu Tranzicionog plana.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o davanju saglasnosti na Plan utroška sredstava Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite za period 01.01 - 31.12.2020. godine, u ukupnom iznosu od 336.000,00 KM.\nOdobrena sredstva doznačiće se: Savezu distrofičara Republike Srpske, Banja Luka, Savezu gluvih i nagluvih Republike Srpske, Banja Luka, Savezu slijepih Republike Srpske, Banja Luka, Savezu paraplegičara, oboljelih od dječije paralize i ostalih tjelesnih invalida Republike Srpske, Savezu udruženja za pomoć mentalno nedovoljno razvijenim licima Republike Srpske, Banja Luka, Savezu za rijetke bolesti Banja Luka, Udruženju za pomoć licima sa autizmom "Djeca svjetlosti" Banja Luka i Organizaciji amputiraca Republike Srpske "Udas".\nIZVOR: Vebsajt Vlade RS, 30.12.2020.


Zbog neizdavanja fiskalnih računa Poreska uprava RS zapečatila 517 radnji | Omladinska organizacija "Korak Naprijed" Trebinje\nHome » Sve vijesti » Zbog neizdavanja fiskalnih računa Poreska uprava RS zapečatila 517 radnji\nZbog neizdavanja fiskalnih računa Poreska uprava RS zapečatila 517 radnji\nin Sve vijesti, Vijesti 23/01/2019\t0\nInspektori Poreske uprave Republike Srpske su u 2018. godini izvršili ukupno 3.625 kontrola evidentiranja prometa preko fiskalnih kasa, te su zbog utvrđenih nepravilnosti izdali 1.549 prekršajnih naloga na ukupan iznos kazne od 1.109.750 maraka.\nU tom periodu za 517 poreskih obveznika izrekli su mjeru privremene zabrane obavljanja djelatnosti u trajanju od 15 dana zbog neizdavanja fiskalnih računa. Najviše objekata je zbog neizdavanja fiskalnih računa u 2018. godini privremeno zatvoreno na teritoriji koju pokriva Područni centar Poreske uprave RS u Banjoj Luci i to ukupno 118 objekata.\nKada je u pitanju broj privremeno zatvorenih objekata po ostalim područnim centrima Poreske uprave RS, godišnji podaci pokazuju da su na teritoriji PC Istočno Sarajevo privremeno zatvorena 82 objekta, na području PC Doboj 79, zatim na području PC Bijeljina 78, PC Prijedor 63, PC Zvornik 60, a na teritoriji PC Trebinje je u 2018. godini privremeno zatvoreno 37 objekata na period od 15 dana zbog neizdavanja fiskalnih računa.\nPoreska uprava RS je i u toku 2018. godine u dva navrata, provela promotivnu medijsku kampanju “Korak poduzmi, račun uzmi'”koja je sprovedena na većem broju elektronskih i štampanih medija u RS i čiji je cilj podizanje svijesti građana o značaju uzimanja fiskalnog računa, jer se upravo uzimanjem računa daje doprinos u borbi protiv sive ekonomije i povećava ekonomska snaga RS. Tada je pored preventivnog djelovanja kroz promotivne video spotove, radio džinglove, edukativne tekstove i poruke u štampanim i elektronskim medijima u okviru ove kampanje bio i pojačan rad inspektora Poreske uprave RS na terenu, a koji su kontrolisali poslovne subjekte u izvršavanju ove zakonske obaveze, sa ciljem poboljšanja poreske discipline poreskih obveznika kada je u pitanju obaveza izdavanja fiskalnih računa nakon svake kupovine ili izvršene usluge. Inače, inspektori Poreske uprave RS će kontrole evidentiranja prometa preko fiskalnih kasa kontinuirano vršiti i u 2019. godini.\n“S ciljem preventivnog djelovanja, a što je i smisao kampanje koju provodimo, naglašavamo da je važno promjeniti loše navike i povećati fiskalnu svijest kod građana i ukazati na značaj uzimanja fiskalnog računa. Bez fiskalnog računa kupac ne može da reklamira robu niti da dobije povrat novca. Fiskalni račun je jedini način da kupac ostvari svoja prava, ali i da bude siguran da dio njegovog novca ide u budžet čime se finansira zdravstvo, prosvjeta, kultura, obrazovanje…. Borba protiv sive ekonomije ne zasniva samo na zabranama i inspekcijskim mjerama već podrazumijeva i različite aktivnosti šire društvene zajednice, od kojih je jedna upravo uzimanje fiskalnog računa”, kažu iz PU RS.\nNaglašavaju da neizdavanje fiskalnih računa pokazuje da je poslovanje poreskih obveznika nelegalno i znači neprikazivanje prihoda i utaju poreza.\n“Poreska uprava RS prilikom svojih kontrola samo spriječava poreske obveznike da rade nelegalno, da vrše utaju poreza i da budu nelojalna konkurencija onim poreskim obveznicima koji izdaju fiskalne račune prilikom prodaje roba ili usluga.\nPoreska uprava RS ovim putem još jednom poziva poreske obveznike da poštuju zakonske propise u ovoj oblasti, a sve građane poziva da slučajeve neizdavanja fiskalnih računa prijave putem e-mail adrese: kontakt@poreskaupravars.org ili na brojeve telefona istaknute na internet stranici Poreske uprave RS”, saopćeno je iz ove institucije.\nPrevious: NA GRANIČNOM PRELAZU ILINO BRDO: ZAPLIJENJENO 2145 PAKLICA CIGARETA\nNext: Dr Novaković ordinira u Bolnici Trebinje od 4. do 8. februara


Srbiju volimo - Jelena Tomašević predstavila Srbiju na Kongresu Evrosonga,za fanove pevala ORO na španskom (VIDEO)\nJelena Tomašević predstavila Srbiju na Kongresu Evrosonga,za fanove pevala ORO na španskom (VIDEO)\nNajveći muzički festival Evrosong, koji jednom godišnje okupi celu Evropu, ima i mnogobrojne fanove koji su aktivni tokom cele godine, toliko da se u pojedinim zemljama organizuju specijalizovani kongresi.\nOve godine u Barseloni je po osmi put organizovan Kongres fanova Evrosonga. Organizatori na ove skupove pozivaju učesnike Evrovizije i najupečatljivije predstavnike iz prethodnih godina.\nJelena Tomašević je kao predstavnica Srbije na Evroviziji 2008. godine, sa pesmom "Oro" Željka Joksimovića, osvojila simpatije fanova Evrosonga i ove godine na kongresu u Barseloni predstavila Srbiju.\n- Izuzetna mi je čast što sam dobila poziv od fanova Evrovizije iz Španije. Posle pet godina izuzetno je zadovoljstvo znati da vas neko tamo voli i prati vaš rad i da se sećaju mene - rekla je Tomašević pre odlaska u Španiju.\nOna se svojim španskim fanovima odužila tako što je, uz originalnu verziju evrovizijske pesme "Oro", ovu numeru otpevala i na španskom jeziku.\nEvrovizijsko iskustvo pevačiće iz Kragujevca otvorilo joj je vrata i za internacionalnu karijeru. Saradnja sa španskim kompozitorom Rafaelom Artesariom rezultirala je pesmom "Melanhonija" koja je odlično prihvaćena kod publike.\nPrestona srpska ikona - ...\nHilandarska Bogorodica Odigitrija je prestona ikona: stajala je na ikonostasu Nemanjine crkve, gde i ikona Hrista Pantokratora, takođe neprocenjive umetničke vrednosti. Lik Bogorodice Putevoditeljice i Nastavnice, oličava ono što se na grčkom zove "kalos": lepotu i dobrotu u jednom Tada je mlada srpska država početkom XIII veka postala ...\n"Dani Vranja" od 21. do 24.avgusta


Nove članove Odbora direktora EPCG biraju 16. marta | Aktuelno\nI pored mnogih izazova naročito u periodu pandemije, naglašavaju u Odboru, menadžment je odradio ogroman i odgovoran posao u modernizaciji postojećih proizvodnih objekata\nOdbor direktora EPCG sazvao je vanrednu sjednicu akcionara kompanije za 16. mart, a u skladu sa zahtjevom Vlade Crne Gore. Na dnevnom redu Skupštine naći će se Odluka o razrješenju članova Odbora direktora i odluka o izboru novih članova.\nOdbor je na ovaj način, kako naglašavaju u saopštenju EPCG, u zakonskom roku sazvao vanrednu Skupštinu akcionara, koju je Vlada zahtijevala odlukom od 11. januara 2021. godine, a u međuvremenu će u što većem obimu, saldirati poslovnu 2020. godinu i rezultate rada Društva što je i obaveza Odbora kao organa upravljanja.\n“Odbor navodi još jednom, o čemu je više puta činjenično informisana i Vlada i nadležno Ministarstvo, da je zakazana Skupština za 25. februar od Vlade bila u suprotnosti sa odredbama člana 135 i 152 Zakona o privrednim društvima što je u krajnjem potvrđeno i jučerašnjim rješenjem Privrednog suda. Odbor je konstatovao da u prva dva mjeseca 2021. godine kompanija bilježi izuzetno dobre poslovne rezultate, te da je posljednje tri godine EPCG ostvarila izvanredan rezultat i najbolji od postojanja Kompanije. Odbor je naglasio uspjeh i profesionalni rad menadžmenta a kao najbolja potvrda dobrog poslovanja je to da je Kompanija u posljednje tri godine ostvarila dobit od oko 100 miliona eura, te da je EPCG grupa u tom periodu u državni budžet uplatila oko 260 miliona eura”, navodi se u saopštenju.\nI pored mnogih izazova naročito u periodu pandemije, naglašavaju u Odboru, menadžment je odradio ogroman i odgovoran posao u modernizaciji postojećih proizvodnih objekata.\n“Kompanija je afirmisana na tržištu Jugoistočne Evrope, a ojačana je međunarodna saradnja sa svim referentnim energetskim i finansijskim institucijama. Time su ispunjeni svi potrebni uslovi da Kompanija funkcioniše u skladu sa potrebama i zahtjevima savremenog doba”, navodi se u saopštenju Odbora direktora EPCG.\nZaključeno je da je Kompanija potpuno finansijski stabilna, likvidna i spremna za dalji nastavak intenzivnog razvoja i investicije kroz definisani strateški koncept proizvodnje električne energije uz kontinuirano povećanje učešća obnovljivih izvora energije i izgradnje novih hidro, vjetro i solarnih elektrana.\nČlanovi Odbora su se zahvalili menadžmentu i zaposlenima na izuzetnoj saradnji u nadi da će i novi članovi Odbora, u narednom periodu, nastaviti sa podrškom ambicioznih investicija i realizacijom strateški važnih projekata ne samo za EPCG nego i za elekto-energetski sistem i državu Crnu Goru.\nEPCG: Nastavak korišćenja i fazna rekultivacija deponije Maljevac\nEKONOMIJA Aktuelno - 16.04.2021-11:33\nWlektroprivreda Crne Gore je raspisala otvoreni postupak javne nabavke za aktivnost “Izvođenje radova na projektu – nastavka korišćenja i fazne rekultivacije deponije Maljevac”. "Procijenjena vrijednost...


Osvještano zvono na kapeli u Trnjaku kod Odžaka - Šamac Inndex - Šamački pretraživač\nSavić kaže da je učestvovao u izgradnji kapele i da je doniranjem zvona, vrijednog 3.000 KM, htio da se oduži rodnom mjestu.\nČlan Građevinskog odbora za izgradnju kapele u Trnjaku Savo Vujičić ističe da je izgradnja kapele počela u septembru prošle godine, te da su završeni grubi radovi i krov, za šta je do sada utrošeno 28.000 KM, kao i da je za završetak objekta potrebno još 22.000 KM.\nVujičić kaže da su izgradnju kapele pomogli opština Šamac, te mještani Trnjaka i Donje Dubice koji žive u dijaspori, ali i okolnih opština, te donatori sva tri naroda sa ovog područja.\nOn je dodao da nekadašnji stanovnici Trnjaka jednom godišnje organizuju okuplјanje i nekoliko neformalnih susreta, a da će se ubuduće okuplјati oko kapele.\nU Trnjaku su prije proteklog rata bila 82 domaćinstva sa oko 260 lјudi, a danas ih je samo četiri sa osam članova.


Barak Obama i Džon Mekejn se oštro razilaze u pogledu spoljne politike\nDemokratski predsednički kandidat Barak Obama je obećao da će, ukoliko bude izabran za predsednika, usredsrediti pažnju na diplomatiju i popravljanje odnosa poremećenih ratom u Iraku i drugim nepopularnim potezima administracije predsednika Džordža Buša.\nKritičari administracije predsednika Buša tvrde da je rat u Iraku, politika koja se odnosi na tretman neprijateljskih boraca i skandal u zatvoru Abu Graib u Iraku, doveli do toga da su Sjedinjene Države izolovanije u svetu nego ikada ranije.\nPi Džej Kroli, spoljnopolitički savetnik Baraka Obame i bivši član Saveta za nacionalnu bezbednost u administraciji Bila Klintona, kaže da će Obama, ako osvoji Belu kuću, slediti politiku diplomatskog angažmana i nastojati da obnovi ugled Amerike u svetu.\n«Obama bi kao predsednik bio posvećen američkom diplomatskom angažmanu. Bitno je da zemlja ima saveznike, ne samo formalno, nego zato što se time obezbeđuje legitimnost i efikasnost akcije, što je veoma bitno u slučaju izbijanja krize.»\nBivši predsednik Džimi Karter smatra da su Sjedinjene Države izgubile moralno vođstvo pod adminstracijom predsednika Buša. Međutim, kako je rekao za Glas Amerike, Obama bi kao predsednik mogao brzo da obnovi ugled zemlje.\n«U svom pristupnom govoru mogao bi da kaže: 'Dok sam ja predsednik mi nikada više nećemo mučiti zatvorenike; dok sam ja predsednik nikada nećemo ići u rat sem kad je u pitanju direktna bezbednost naše zemlje; dok sam ja predsednik Sjedinjene Države će biti prve u promovisanju ljudskih prava širom sveta'. Kako vidite, on bi u deset minuta mogao da predoči svetu i Americi kakve bi promene mogao da sprovede.»\nRepublikanski predsednički kandidat Džon Mekejn ima suprotno stanovište o diplomatskom angažmanu od Obame, naročito u vezi sa Iranom, kaže Pi Džej Kroli.\n«Potencijalni predsednici Obama i Džon Mekejn se oštro razilaze u pogledu Irana. Američko-iranski odnosi su zamrznuti već 30 godina. Tvrdolinijaši na obe strane dominiraju ovim pitanjem, tako da je veoma teško bilo kakvo približavanje Sjedinjenih Država i Irana, koje bi dovelo do ozbiljnog dijaloga i rešenja pitanja sa kojim smo suočeni.»\nMeđutim, republikanski kongresmen iz Virdžinije, Erik Kantor, tvrdi da su Obama i demokratski potpredsednički kandidat Džo Bajden u pogledu tog pitanja na pogrešnoj strani.\n«U pogledu najvažnijeg pitanja nacionalne bezbenosti sa kojim je zemlja suočena, odnosno Irana, Džo Bajden greši. On se neprekidno zalaže za diplomatski angažman sa režimom koji je pokrovitelj terorizma i ne bi trebalo da idemo u tom pravcu. Kada uzmete u obzir da Iran utiče na promenu ravnoteže i da predstavlja opasnost za našu nacionalnu bezbednost, da je partner Hezbole i Hamasa i preti našem svezniku Izraelu, suočeni smo sa ozbiljnim problemom.»\nMekejn se takođe protivio odluci Bušove administracije da upotrebi diplomatska sredstva u sporu sa Severnom Korejom, što je po rečima zvaničnika administracije dovelo da pristanka Pjnogjanga da demontira svoje nuklearne instalacije. Konzervativni republikanci prigovaraju da je to rezultat velikih ustupaka predsednika Buša Pjongjangu. Barak Obama je pozdravio odluku administracije da upotrebi diplomatska sredstva u vezi sa Severnom Korejom. Irak je još jedno ključno pitanje u kojem se Obama i Mekejn ne slažu.\nObama je obećao da će povući američke ofanzivne snage iz Iraka u roku od 16 meseci posle polaganja predsedničke zakletve. Mekejn je izjavio da američke snage treba da ostanu u Iraku dok se ne izvojuje pobeda, bez određivanja rokova. Mnogi analitičari dodaju da će novog predsednika čekati još nekoliko važnih spoljnopolitičkih pitanja, među kojima su Kina, Pakistan i opasnost od terorističke organizacije Al Kaide.


Prikazivanje članaka po tagu polna diskrimnacija\nnedelja, 30 avgust 2020 21:40\nU žiži: Kako rad na promociji ženskih prava učiniti vidljivim?\n* Objavljujemo zaokružujući tekst u ovom serijalu u okviru oblasti rodne ravnopravnosti, a tema čini se, nikad aktuelnija ni interesantnija: "Kako rad na promociji ženskih prava učiniti vidljivim?"\nRad ženskih organizacija civilnog društva potrebno je učiniti vidljivijim kako bi javnost imala veći uvid u to čime se one bave i koje vrednosti zasupaju. Vidljivost se uglavnom najuspešnije postiže kombinacijom marketinga i odnosa s javnošću (i medijima), o čemu smo pisali u prošlom tekstu.\nUdruženje građanki FemPlatz i Ženska mirovna grupa – Pančevo (ŽMIG), u periodu od septembra 2018. do juna 2019. godine realizovale su projekat Mentorski program za žene sa invaliditetom u Srbiji, koji je podržao UN Women u okviru programa „Autonomija, glas, učešće osoba sa invaliditetom”.\nProgram je uspešno realizovan, a promotivna kampanja projekta našla se u užem izboru za nagradu Najdobra kampanja, kao jedna od zapaženjiih u regionu te godine.\nKako su to uspele?\nS obzirom na to da je reč o pilot projektu, koji se prvi put realizovao u Srbiji, za promociju projekta u široj javnosti, kao i afirmaciju u okviru ciljne grupe projekta (žene sa invaliditetom) bilo je neophodno unapred misliti o vidljivosti projektnih aktivnosti i rezultata.\nNa samom kraju Lekcije 5 spomenuli smo planiranje, realizaciju, analizu i izveštaj kao važne aktivnosti odnosa s medijima (i javnošću). Pitanja koja prethode planiranju (šta promovišemo i šta time želimo da postignemo, kome se obraćamo i koje medije biramo, koliko traje promocija i koliki nam je budžet) i odgovori koje na njih dobijemo čine osnov svakog plana kampanje odnosa s javnošću.\nZa Mentorski program za žene sa invaliditetom u Srbiji naši odgovori su izgledali ovako:\n1. Promovišemo projekat Mentorski program za žene sa invaliditetom tako što ćemo promovisati cilji rezultatprojekta, ali i pojedinačne projektne aktivnosti(mentorke, konkurs za mentorine, prezentaciju projekta u Novom Sadu, iskustvo mentorki i mentorina).\n2. Promocijom želimo da: a) pozovemo žene sa invaliditetom da učestvuju u projektnim aktivnostima njima namenjenim; b) obavestimo javnost o postojanju prvog ovakvog programa i c) uverimo donatore i potencijalne donatore da je projekat važan i uspešan i da zaslužuje dalji nastavak i razvoj.\n3. Obraćamo se ženama sa invaliditetom, stručnoj i široj javnosti, donatorima i potencijalnim donatorima.\n4. Biramo nacionalne medije (jer se projekat, a samim tim i kampanja, realizuju na nivou Srbije). Biramo i lokalne medije iz Pančeva, imajući u vidu da su organizacije koje projekat realizuju iz tog grada. Biramo i jedan specijalizovani medij (posvećen temama civilnog društva), koji će pratiti našu promotivnu aktivnost predstavljanja mentorki. Kampanju za bolju vidljivost programa vodićemo i kroz druge kanale komunikacije koji su nam na raspolaganju (društvene mreže, sajt...).\n5. Promocija traje koliko i sam projekat.\n6. Nemamo budžet za promociju, osim budžeta za honorar saradnice za odnose s javnošću.\nOdabir kanala komunikacije s javnošću\nImajući u vidu da se u ovoj Lekciji bavimo pitanjem vidljivosti rada na promociji ženskih prava, pored medija, o kojima smo već pisali u Lekciji 5, uključićemo i druge važne kanale i alate komunikacije koji nam mogu pomoći da dopremo do šire javnosti.\nNajčešći kanali komunikacije koje koriste ženske OCD u Srbiji kako bi svoj rad učinile vidljivijim i doprli do ciljnih grupa svojih projekata (ali i šire javnosti) su:\n- mediji (tradicionalni i novi);\n- društvene mreže;\n- vebsajt organizacije;\n- elektronska, pisana (štampana) i direktna komunikacija\nU našoj kampanji za Mentorski program za žene sa invaliditetom u Srbiji planirale smo sve navedene kanale komunikacije, osim pisane (štampane) komunikacije. Za potrebe ove Lekcije, usredsredićemo se na povećanje vidljivosti putem medija i društvenih mreža, imajući u vidu da vebsajt organizacije, događaje i elektronsku, pisanu i direktnu\nKampanja za Mentorski program vođena je u nacionalnim medijima u Srbiji, lokalnim medijima u Pančevu i u jednom specijalizovanom mediju koji se bavi temama civilnog društva. Realizaciji kampanje prethodilo je sastavljanje liste kontakata u medijima (takozvana adrema, adresar medija), priprema materijala za distribuciju medijima (saopštenja, najave, izveštaji, pozivi, vizuali, fotografije...) i liste osoba zaduženih/raspoloženih za gostovanja u medijima.\nLista kontakata u medijima podrazumeva niz informacija o medijima kojima želite da pošaljete informacije i uglavnom uključuje sledeće podatke: naziv medija, fiksni telefon redakcije, mejl redakcije (u našem slučaju informativne i redakcije koja prati društvo i/ili „ženske teme”), ime i prezime urednika/ce redakcije, lični mejl urednika/ce, mobilni telefon, ime i prezime novinara/ke sa kojima kontaktiramo u redakciji (naš, lični kontakt), mejl i telefon novinara/ke i sl. U listu kontakata poželjno je upisati redakcijske, ali i personalizovane mejlove novinara/ki.\nLista kontakata u medijima najčešće se pravi u Ekselu, jer on omogućava da sve kontakte iz jedne kolone jednostavno kopiramo i unesemo u za to predviđen prostor u mejlu (koristimo uvek bcc opciju, umesto cc). Takođe, lista kontakata u medijima pravi se posebno za svaki projekat u odnosu na cilj projekta i komunikacije na projektu, a najčešće se za to koriste već postojeće liste i adresari organizacije, uz dopunu novih kontakata i izostavljanje onih koje nismo odabrali za ovu kampanju.\nKvalitet i kvantitet podataka unetih u listu kontakata u medijima zavisiće od toga koliko je vremena, znanja i truda organizacija uložila u negovanje odnosa s medijima. Upravo od toga, u najvećoj meri, zavisiće i uspešnost promotivne kampanje. Ukoliko lista sadrži samo redakcijske mejlove i podatke, to znači da organizacija nije ulagala kontinuirani trud i znanje u izgradnju odnosa s medijima. U tom slučaju, da bi promotivna kampanja putem medija bila uspešna, potrebno je ili angažovati osobu za odnose s javnošću (koja kao profesionalac/ka već poseduje bogatu listu ličnih profesionalnih kontakata) ili platiti reklamnu kampanju u medijima. Većina se odlučuje za ovo prvo jer je višestruko jeftinije.\nPravila korektnog poslovanja nalažu da se liste kontakata u medijima, posebno ukoliko sadrže lične podatke novinara (privatni mejlovi i telefoni), ne ustupaju drugima (organizacijama i pojedincima) na korišćenje bez dozvole lica čije podatke želimo da ustupimo. Takođe, osobe (PR menadžeri/ke i drugi profesionalci/ke) koje se bave odnosima s javnošću (i medijima) godinama kontinuirano rade na građenju odnosa s novinarima/kama i urednicima/cama, od toga „žive i zarađuju za život”, te je najbolji način da se do njihovih kontakata dođe upravo njihovim angažovanjem na projektu.\nMaterijal za distribuciju medijima\nPre nego što napravimo detaljan Plan realizacije promotivne kampanje u medijima, potrebno je da isplaniramo, osmislimo, izradimo i napišemo materijale koje koristimo u komunikaciji s javnošću. Čak i ako nemamo iskustva u novinarskom i poslu odnosa s medijima, posmatranjem formi vesti koje mediji objavljuju sami možemo napraviti popis materijala koji su nam potrebni za kampanju.\n- tekstualni (saopštenja, najave, pozivi, izveštaji, intervjui, komentari, reagovanja...);\n- vizualni (vizuali, fotografije, video-klipovi...);\n- audio (snimljene audio izjave za radio program...).\nMaterijali koje šaljemo medijima mogu biti:\nKada planiramo slanje informacija u medije, uvek razmišljamo o odgovarajućoj tekstualnoj formi – od toga šta želimo da promovišemo zavisi da li ćemo slati saopštenje, poziv novinarima (na neki događaj ili konferenciju za medije), najavu događaja ili aktivnosti, izveštaj sa već održanog događaja/aktivnosti ili reagovanje, komentar.\nZa potrebe promotivne kampanje u medijima Mentosrkog programa za žene sa invaliditetom izrađeni su i distribuirani medijima sledeći tekstualni materijali:\n- saopštenje za medije o programu;\n- saopštenje za medije o konkursu za mentorine;\n- najava promocije konkursa u Novom Sadu;\n- poziv za novinare/ke da prisustvuju događaju koji je rezultirao medijskim objavama sa događajai izveštajima;\n- izveštaj za medije(koji je pripremila osoba zadužena za odnose s medijima) sa promocije konkursa u Novom Sadu\nVizualni materijali po pravilu prate tekst, sa ciljem da vizualno na najbolji (i najatraktivniji) način predstave i/ili dopune informacije koje šaljemo. Prateće vizualne materijale za promociju najčešće je potrebno izraditi namenski za to, a ponekad možemo koristiti i fotografije koje posedujemo iz prethodnih projekata/aktivnosti, ukoliko se uklapaju u našu kampanju.\nZa izradu vizualnih i audio materijala potrebno je angažovati profesionalce/ke (dizajnere/ke, fotografe/kinje, snimatelje/ke...), kako bi se zadovoljili profesionalni strandardi koje većina medija ima.\nZa potrebe komunikacije s medijima u okviru Mentorskog programa urađeni su sledeći vizuali:\n- poster (plakat);\n- vizual za konkurs;\n- fotografije sa događaja.\n- saopštenje za medije o užem krugu za nagradu Najdobra kampanja;\n- predstavljanje mentorki\nFotografije mentorki korišćene u izjavama prikupljene su od njih i objavljene uz njihovu saglasnost, a za fotografisanje događaja u okviru izveštaja za medije angažovani su resursi saradnice za odnose s javnošću (promocija u Novom Sadu) i usluge profesionalne fotografkinje (projektne aktivnosti).\nNekoliko korisnih saveta za pripremu materijala za medije:\n1. Nikada se medijima ne šalje samo tekst, jer tako rizikujemo da se uz informacije koje smo poslali medijima pojave vizuali ili fotografije koje nemaju veze sa temom ili su čak i u suprotnosti sa ciljevima projekta i promocije.\n2. Tekstualne informacije trebalo bi svesti samo na one koje su neophodne i odnose se na razlog/temu naše komunikacije. Jedna do jedne i po A4 strane (veličina fonta 11-12) sasvim su dovoljne.\n3. Uz informacije koje šaljemo važno je uključiti i link do teksta na sajtu organizacije koji govori o projektu ili ga podrobnije objašnjava.\n4. Saopštenje, vest, najavu potrebno je poslati uvek u telu mejla koji šaljemo, kao i u posebnom Vorddokumentu (attachment). Tako ćemo biti sigurni da je informacija poslata, čak i ako se prilog u Vordunekim slučajem izgubi ili ne pošalje.\n5. Fajlove koje šaljemo najbolje je prilagoditi veličini i kvalitetu za objavu u medijima (fotografije loše rezolucije neće biti objavljene, a ukoliko je fajl preveliki vratiće se mejl zbog ograničenja pojedinih servera).\n6. Fotografije koje šaljemo neophodno je potpisati imenom i prezimenom fotografa/kinje zbog autorskih prava, što podrazumeva da smo od autora/ki prethodno dobili dozvolu za objavljivanje u medijima. Može se i naglasiti u mejlu da je dozvola za objavljivanje dobijena\n7. Šaljemo samo neophodne materijale,za dodatnu dokumentaciju koristimo WeTransferlink koji ćemo uključiti u mejl.\n8. U mejlu koji šaljemo neophodno je ostaviti podatke osobe koja šalje mejl (ime i prezime, funkcija u organizaciji, mobilni telefon).Mediji ponekad žele dodatnu izjavu ili intervju, i u tom slučaju potrebno je da mogu da nas odmah pozovu i ugovore dalju saradnju.\nOsim saopštenja, najava i izveštaja, u okviru Mentorskog programa za žene sa invaliditetom promocija u medijima uključivala je i zakazivanje gostovanja, izjava i uključenja u programe nacionalnih radio i televizijskih stanica.\nPre same realizacije kampanje u medijima, a nakon pripreme liste kontakata i planiranja i kreiranja (većine) materijala za distribuciju, neophodno je napraviti što detaljniji plan realizacije kampanje. Plan uglavnom uključuje datum planirane promotivne aktivnosti, naziv medija (ili liste medija ukoliko se svima šalje informacija), planiranu promotivnu aktivnost (opis), materijal koji se šalje, imena osoba zaduženih za pripremu i realizaciju i moguće napomene.\nKada je plan spreman i usvojen od projektnog tima, prelazi se na realizaciju plana. Plan realizuju osobe zadužene za odnose s javnošću (i medijima) uz asistenciju celog projektnog tima. Nakon završene promotivne kampanje, prikuplja se objavljeni materijal (uglavnom u vidu pres klipinga i/ili linkova sa objavljenim informacijama), analizira (kvalitativno i kvantitativno) i poredi sa planom realizacije. Na kraju se sastavlja izveštaj koji sadrži plan realizacije, opis realizovanih promotivnih aktivnosti, analizu, zaključke i preporuke (za neku buduću kampanju).\nNa kraju kampanje u medijima o Mentorskom programu za žene izvestilo je 51 različitih medija u Srbiji u okviru 64 medijskih formata (vest, TV prilog, izveštaj, radio gostovanje...). Medijske objave praćene su i sakupljane zahvaljujući radu pres kliping agencije, koju je u okviru svog angažmana obezbedila osoba za odnose s javnošću. Plan realizacije ispunjen je u potpunosti, uz veliko zadovoljstvo projektnog tima, spoljnih saradnica, učesnica projekta i donatora.\nPrisustvo i aktivno učešće na društvenim mrežama postalo je uobičajena pojava za sve organizacije koje žele da svoje svoj rad približe javnosti (postojećim ili potencijalnim korisnicima, široj javnosti, partnerima i donatorima, pa čak i medijima koji redovno prate mreže). Cilj komunikacije na društvenim mrežama jeste podsticanje kontakta sa našim ciljnim grupama. Društvene mreže pogodne su i za dvosmernu komunikaciju koju promocija putem medija ne omogućava, i u tom smislu, one su nešto najbliže pravom, direktnom, kontaktu „uživo”.\nPoslednjih nekoliko godina postalo je gotovo obavezno da organizacije redovno održavaju svoje stranice na društvenim mrežama jer postoji sve više korisnika koji provode mnogo vremena na njima i mnogi smatraju da, ukoliko vas tamo nema, „ne postojite”. Osim toga, društvene mreže postale su deo našeg svakodnevnog života i svojim prisustvom na njima, osim što promovišemo svoj rad, pokazujemo da idemo u korak sa vremenom. Ukoliko se, na primer, organizacija bavi mlađom populacijom, devojčicama i mladim ženama, društvene mreže su njen glavni kanal komunikacije jer je ciljna grupa svakodnevno onlajn.\nU Srbiji su trenutno među stanovništvom najpopularnije društvene mreže Fejsbuk, Instagram i Tviter. Tik Tok, platforma za kratke, zabavne video-klipove, u svetu je veliki hit, a u Srbiji svakodnevno dobija veliki broj novih korisnika među tinejdžerima/kama.\nVećina ženskih organizacija u Srbiji ima Fejsbuk, poneke koriste Instagram, dok je Tviter, zbog svog specifičnog koncepta koji zahteva aktivnu razmenu stavova, najmanje zastupljen.\nU promociji svakodnevnih aktivnosti, organizacije treba da koriste sve društvene mreže na kojima imaju naloge. Ukoliko ih nemaju, trebalo bi da ih naprave i redovno održavaju, što će uključivati pripremu materijala za objave i nova zaduženja za članove/ce tima ili angažovanje osobe zadužene za digitalni/social media marketing (pojedini menadžeri/ke za odnose s javnošću bave se i digitalnim marketingom). Ne postoji pravilo koliko često morate objavljivati informacije, ali je poželjno da utvrdite neku dinamiku: jednom nedeljno kada nemate neke posebne aktivnosti, jednom ili dva puta dnevno kada ste u promotivnoj kampanji.\nKada je reč o posebnim promotivnim kampanjama (za određeni projekat ili pojedinačnu aktivnost), trebalo bi razmisliti o tome koje su društvene mreže najpogodnije i ne insistirati na korišćenju svih ukoliko to nije moguće ili neophodno. Takođe je poželjno unapred odrediti koja društvena mreža „nosi” kampanju, a koje će u promociji biti „ispomoć”, imajući u vidu da uglavnom nemamo budžet za kampanje na svim društvenim mrežama. Za onu koja nosi kampanju treba izabrati mrežu na kojoj se u najvećoj meri nalazi ciljna grupa. Kampanja se može voditi sa već postojeće stranice/naloga organizacije, a za neke promotivne kampanje potrebno je otvoriti nove stranice, namenjene jednom projektu ili čak jednoj promotivnoj kampanji u okviru projekta.\nTu vam takođe mogu pomoći pitanja i odgovori koje ste pripremali za kampanju u medijma, samo što ćete se sada koncentrisati na ciljne grupe i društvene mreže.\nNa primer, kampanja za Mentorski program žena sa invaliditetom vođena je putem Fejsbuka, uz objave na Instagramu.\nFejsbuk se zbog svoje kombinacije teksta, slika i linkova uvek čini odgovarajućim i u najvećem broju slučajeva materijal koji se priprema za medije može se koristiti za deo kampanje na društvenim mrežama. Za razliku od Fejsbuka, za Instagram je neophodno pripremiti raznovrstan i atraktivan vizualni materijal, a manje teksta. Za Tviter je potrebno da ste pre ulaska u promotivnu kampanju izgradili imidž uticajnog tviteraša/ice. Sve ovo treba uzeti u obzir kada pravite budžet za promociju u javnosti.\nZa vođenje kampanje na društvenim mrežama potrebne su lista potencijalnih partnera, materijal za distribuciju i plan realizacije kampanje na društvenim mrežama. Ako se odlučimo da vodimo intenzivnu kampanju na više društvenih mreža, neophodno je da planiramo i budžet i vreme za to, jer svaka mreža ima svoje specifičnosti i nećemo moći sav materijal koristiti podjednako uspešno na svim društvenim mrežama. Priprema materijala i planovi rade se posebno za svaku društvenu mrežu, a vreme koje se uloži u to udvostručava se i utrostručava, ukoliko ih imamo više. Samim tim, to mnogo više košta.\nLista potencijalnih partnera slična je listi kontakata u medijima, s tim što za društvene mreže uključuje profile partnerskih i potencijalnih partnerskih organizacija (i pojedinaca), za koje procenjujemo da bi želeli i mogli da dele (šeruju) naše objave (postove) i tako pomognu u promociji i većoj vidljivosti. U ovu listu je dovoljno uneti naziv organizacije i link do zvaničnog Fejsbuk profila.\nFejsbuk lista potencijalnih partnera za Mentorski program za žene sa invaliditetom uključivala je profile 110 organizacija i inicijativa koje su u vezi sa ženama i osobama sa invaliditetom. Kada je bilo potrebno, menadžerka za odnose s javnošću kontaktirala je sa svakom organizacijom pojedinačno, poslavši link do konkursa, uz molbu da objave tekst/poziv na svojim profilima. Praćenjem opcije share, utvrđeno je da su minimum 43 organizacije sa naše liste objavile vest o konkursu.\nPravljenje liste potencijalnih partnera koji će podeliti neku objavu i njihovo kontaktiranje može se izbeći ukoliko smo u budžetu projekta planirali novac za sponzorisanje postova.\nMaterijal za objave na društvenim mrežama\nPre nego što napravimo detaljan plan realizacije promotivne kampanje na društvenim mrežama, potrebno je da isplaniramo i pripremimo materijale koje ćemo koristiti. Situacija je slična kao sa materijalima za distribuciju medijima, s tim što pri izradi uzimamo u obzir format prilagođen društvenim mrežama, znajući da se dimenzije za naslovnu (cover), profil i ostale materijale razlikuju od mreže do mreže.\nNa primer, za potrebe Fejsbuk kampanje promocije Mentorskog programa izrađeno je ukupno 32 vizuala, i to: profile i cover fotografija, vizual za konkurs, vizual za promociju u Novom Sadu, vizuali za predstavljanje mentorki (10), vizuali za najavu gostovanja (3), vizuali za odbrojavanje do završetka konkursa (5), vizuali mentorina i mentorki o projektu (10).\nPlan realizacije kampanje na društvenim mrežama\nPo istom principu kao i za promotivnu kampanju u medijima, promocija na društvenim mrežama mora biti planirana. Za to nam služi plan realizacije kampanje na društvenim mrežama, koji se uglavnom sastoji od datuma objave, sadržaja objave, opisa materijala koji uz to ide, imena osoba zaduženih za pripremu i realizaciju i mogućih napomena, koje mogu uključivati iznos kojim se objava sponzoriše ili neke druge važne informacije.\nSponzorisanje objava na društvenim mrežama, praćenje analitike i kreiranje Strategije oglašavanja spada u posebna znanja i veštine, koje se danas izučavaju u okviru digitalnog marketinga. Uglavnom je za te poslove neophodno angažovati menadžera/ku za digitalni marketing, ali postoje i menadžeri/ke za odnose s javnošću obučeni i za sprovođenje uspešnih marketinških kampanja.\nNakon što projektni tim usvoji plan, prelazi se na realizaciju. Po završetku promotivne kampanje, prikuplja se objavljeni materijal (uglavnom u vidu skrinšotova objava) i izveštaj o rezultatima uloženog novca (ukoliko su objave sponzorisane), analizira (kvalitativno i kvantitativno) i poredi sa planom realizacije. Na kraju se sastavlja izveštaj koji sadrži plan realizacije, opis realizovanih promotivnih aktivnosti, analizu, zaključke i preporuke (za neku buduću kampanju).\nU okviru Mentorskog projekta za žene sa invaliditetom, ukupno je realizovano 135 objava na društvenim mrežama, od čega 53 na stranici FemPlatz-a i 23 na ŽMIG stranici na Fejsbuku, 16 na Instagram nalogu FemPlatz-a i 43 objave na Fejsbuk stranicama drugih organizacija. O ovome smo takođe izvestili na našoj Fejsbuk stranici.\ntext & photo, Srđan Ačanski, novinar, dipl. turizmolog