PRITISCI IZ BRISELA NA "PETORKU": Evropa bi po pitanju Kosova mogla da bude ujedinjena protiv interesa Srbije | Novosti.rs\nOvo je juče izjavio predsednik Aleksandar Vučić posle razgovora o situaciji na Kosovu i Metohiji sa patrijarhom Porfirijem i episkopima, koje je ugostio na Andrićevom vencu.\nKada je Priština uvodila takse na srpsku robu (krajem 2018. godine), kako je preneo Vučić, Grčka im je dala mogućnost da otvore trgovinsku kancelariju u Atini, ali se sada otišlo na nivo više. On je rekao i da će moliti Grčku da se to ne desi, jer je sledeći korak priznavanje nezavisnosti.\n- To je problem, jer se time ne pokazuje samo da bi Evropa po pitanju Kosova mogla da bude ujedinjena protiv interesa Srbije, već i zbog činjenice da je to suprotno međunarodnom pravnom poretku. Postoji dodatna opasnost da druge države budu pritisnute da to isto učine. Onda bi se išlo na bilateralne dogovore, gde bi neka treća zemlja predstavljala Kosovo u međunarodnim organizacijama, i tako bi postalo deo NATO - naveo je predsednik, ukazujući da je ovo vrlo teška situacija za nas i da je grčki ambasador pozvan na razgovor, ali da nisu preduzete nikakve mere.\nUpitan da li je dobio uveravanja da Grčka neće priznati Kosovo, Vučić je naveo da takva uveravanja dobija svakog dana, ali da činjenice govore da oni uvećavaju nivo svojih odnosa, "kako sami kažu sa - Kosovom":\n- U narednom periodu očekujem više poseta Beogradu, a sve što će raditi biće pritisak. Biće i kroz regionalne inicijative pokušaja da se obezbedi kosovska nezavisnost. Nudiće neka rešenja koja se na prvi pogled čine dobrim, ali se iza toga defakto krije priznavanje. Pred Srbijom je mnogo težak politički period, ali ni po tom, ni po drugim pitanjima predaja nije opcija.\nGrčka je, podsetimo, jedna od pet članica EU koje ne priznaju nezavisnost Kosova, a pre dva dana je savetnik bivšeg predsednika privremenih institucija u Prištini Hašima Tačija, izjavio da je Francuska predložila privremeni sporazum Beograda i Prištine, po kome bi sever KiM imao autonomiju, SPC na KiM veća prava, a u zamenu za priznavanje od strane Grčke i liberalizaciju viza.\nPovodom pisma koje je premijer privremenih institucija u Prištini Aljbin Kurti poslao igumanu manastira Visoki Dečani Savi Janjiću, u kojem mu je predočio da je njegova vlada posvećena "zaštiti kosovskog nasleđa svih zajednica na Kosovu", Vučić je juče rekao da je suština tog poteza "igrokaz" u kome se sve vreme govori o "kosovskom" kulturnom nasleđu i baštini, a ne o srpskom:\n- To može da bude kosovsko unutar srpskog. To je srpska kulturna baština. Slično su radili u Crnoj Gori gde su tvrdili da se radi o pravoslavnoj crkvi u Crnoj Gori, a ne SPC. Samo je pitanje kada će da izađu sa nekim svojim Mirašem Dedeićem. Kurti priča da želi da razgovara sa Srbima da oni lepo žive u nezavisnoj državi Kosovo, ali neće sa Srbijom, jer ona nema šta da traži na Kosovu.\nISPUNITE SUDSKE ODLUKE O IMOVINI\nAKO kosovske albanske institucije žele da pokažu minimum dobre volje za poštovanje verskih prava SPC na KiM, dužne su da u potpunosti ispune odluku Ustavnog suda Kosova iz 2016. o priznavanju manastirske imovine. Ova odluka se već pet godina uporno ignoriše uprkos tome što sprovođenje zahtevaju manastir i međunarodni predstavnici - navodi se u reakciji Eparhije raško-prizrenske na Kurtijevo pismo upućeno igumanu manastira Visoki Dečani, uz napomenu da je sada bespredmetno odgovarati na njegov zahtev da poseti tu svetinju. D. Z.\nJEDINSTVENI U ODBRANI INTERESA NARODA, DRŽAVE I CRKVE\nSRPSKA pravoslavna crkva ima stanovište da su važni jedinstvo države, naroda i crkve. Važno je da imamo što bliže stavove i da možemo da ih delimo sa predstavnicima SPC, uz poštovanje principa sekularnosti - ovako je juče, posle ručka koji je u čast patrijarha Porfirija i episkopa priredio u zgradi Predsedništva, ocenio predsednik Vučić.\nPovodom glavne teme sastanka - situacije na KiM i RS, on je preneo utisak da se sa arhijerejima dobro razumeo i da im je ukazao na brojne opasnosti koje prete interesima srpskog naroda:\n- Srećan sam što sam ugostio patrijarha i čak 35 episkopa, a ručku je prisustvovao i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik. Razgovarali smo o ključnim pitanjima za srpski narod, kao i o onome što nas čeka pre svega po pitanju KiM. Video sam da ih je iznenadila reakcija Grčke.\nPoseta vladika Predsedništvu održana je u pauzi redovnog Sabora SPC. Izborom novog mitropolita crnogorsko-primorskog, kao i drugim kadrovskim pitanjima sednica bi, prema nekim najavama, danas trebalo da bude završena. R. Dr.\nGrčka Aleksandar Vučić dijalog Beograda i Prištine Srbija Srbija EU Priznanje Kosova Srbija i Grčka politički pritisci grčka vesti Srbija vesti Aleksandar Vučić vesti\nIGUMAN manastira Visoki Dečani Sava Janjić istakao je danas da Srpska pravoslavna crkva i kosovski Srbi nemaju poverenja da vlasti u Prištini mogu da zaštite srpske svetinje i baštinu na Kosovu i Metohiji, i podsetio da se i skrnavnjenje 150 pravoslavnih svetinja i stotine grobalja dogodilo tokom prisustva mirovnih snaga u pokrajini.


Skupština Srbije izglasala uvođenje novčanih kazni za kršenje mjera | BL Portal\nSkupština Srbije izglasala uvođenje novčanih kazni za kršenje mjera\n12. Novembra 2020. 19:23\nPoslanici Skupštine Srbije usvojili su Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti.\nIzmjenama i dopunama zakona o zaraznim bolestima, koje je ministar zdravlja Zlatibor Lončar obrazložio na sjednici Skupštine, uvode se novčane kazne za kršenje protivepidemijskih mjera.\nSa 5.000 dinara kazniće se za prekršaj fizičko lice ako se ne pridržava mjera lične zaštite od infekcije.\nPredviđena je kazna u iznosu od 30.000 dinara ako lice odgovorno za primjenu lične zaštite od infekcije ne obezbijedi neposrednu primjenu tih mjera.\nNovčanom kaznom od 300.000 dinara kazniće se pravno lice ako ne preduzme radnje i aktivnosti radi primjene mjera lične zaštite od infekcije, kao i ako ne odredi lice odgovorno za neposrednu primjenu tih mjera, a sa 150.000 dinara kazniće se za taj prekršaj preduzetnik, a odgovorno lice novčanom kaznom od 50.000 dinara, navodi RTS.\nPrema riječima ministra, izmjenama zakona se uobličava pravni okvir za mjere i procedure, u kojem će se u narednom periodu bolje držati pod kontrolom epidemija i spriječiti veće negativne posljedice.\nPoslanici Skupštine Srbije usvojili su ranije danas i rebalans budžeta za 2020. godinu.\nTags: "Sinovi Srpske", kešenje mjera, mjere, novčane kazne\nPriznanje životinji: Predsjednik posvetio šest metara visok kip omiljenom psu VIDEO\nBanjac pozvao građane da glasaju za kandidata SNSD-a: Nešić iznio lični stav o prelasku u opoziciju VIDEO\n15. Januara 2021. 11:09\nKon: Postojeće mjere da ostanu nepromijenjene do kraja januara\n15. Januara 2021. 10:26


Autostart doo » Prodaja elektromobila u Evropi porasla za 50%\nHome Prodaja elektromobila u Evropi porasla za 50%\nProdaja električnih i hibridnih "Plug-in" automobila u Evropi porasla je u 2014. godini za 50 procenata, u poređenju sa 2013. U godni koja je iza nas u evropskim zemljama je isporučeno 97.791 vozilo koje za pogon koristi električnu energiju, objavila je Asocijacija evropskih proizvođača automobila (ACEA).\nOd ukupnog broja, čisti elektromobili čine 60 odsto, a ostatak su takozvani "Plug-in" hibridni automobili.\nNajveća prodaja automobila koji za pogon koriste električnu energiju zabeležena je u Norveškoj, Velikoj Britaniji, Nemačkoj, Holandiji i Francuskoj, gde su prve registracije premašile 10.000 automobila. Udeo električnih automobila u ukupnoj prodaji u 2014. bio je najveći u Norveškoj, 13,7 odsto od ukupnog broja vozila, dok je prosek u zemljama EU tek 0,76 odsto.\nRast broja registracija putničkih automobila na električni pogon u 2014. zabeležile su sve zemlje, sa izuzetkom Holandije, koja je rekord ostvarila 2013. godine.Najveći broj registrovanih novih automobila sa električnim pogonom na milion stanovnika je u Norveškoj, a slede Holandija, Švedska, Austrija i Švajcarska. Prosek u EU je 194 ovakvih vozila na milion stanovnika.


POČETAK PILJENJA LARVI DRUGE GENERACIJE BRESKVINOG I ŠLJIVINOG SMOTAVCA\nNovi Sad, 5. jun 2018.\nNa području Srbije, breskve, nektarine i šljive se u zavisnosti od sortimenta i lokaliteta nalaze u fazi od plodovi dostigli 70% krajnje veličine do plod zreo za branje.\nNa listovima i plodovima registruje se prisustvo jaja i tek ispiljenih larvi breskvinog smotavca (Cydia molesta) i šljivinog smotavca (Grapholita funebrana).\nNa području Srbije registruje se početak piljenja larvi druge generacije breskvinog i šljivinog smotavca. U zasadima bresaka, nektarina i šljiva preporučuje se primena insekticida ovicidno-larvicidnog delovanja:\nCoragen 20 SC (hlorantraniliprol) u koncentraciji 0,02%.\nKod najranijeg sortimenta koji je u fazi plod zreo za branje ili se približiva berbi, hemijske mere zaštite se ne preporučuju. Kod ostalog sortimenta obavezno voditi računa o karenci primenjenih preparata.\nPodsećamo proizvođače da je breskvin smotavac (Cydia molesta) karantinska štetočina za neke zemlje gde se izvozi naše voće.


Energyobserver - SRBIJA / STANJE VAZDUHA U SRBIJI NIJE ZADOVOLJAVAJUĆE, PRIMENA MERA MORA DA PRATI ENONOMSKI OPORAVAK / AUTOR: BALKAN GREEN ENERGY NEWS\nSRBIJA / STANJE VAZDUHA U SRBIJI NIJE ZADOVOLJAVAJUĆE, PRIMENA MERA MORA DA PRATI ENONOMSKI OPORAVAK / AUTOR: BALKAN GREEN ENERGY NEWS\nAutor: Filip Radović, direktor, Agencija za zaštitu životne sredine (SEPA) Zimi smo svedoci pojačanog aerozagađenja u regionu, a aplikacije pomažu u praćenju nivoa zagađenja. Međutim, nisu sve aplikacije jednako pouzdane, piše Filip Radović, direktor Agencije za zaštitu životne sredine Republike Srbije (SEPA), u autorskom članku za Balkan Green Energy News. On navodi da stanje vazduha u Srbiji nije na zadovoljavajućem nivou, ali i da postoje pozitivni primeri ulaganja u mere koje su primetno poboljšale kvalitet vazduha u određenim gradovima. Srbija teži primeni mera zapadnih zemalja, ali napredak na tom polju će neizostavno pratiti ekonomski oporavak zemlje, piše Radović.\nPrema podacima Svetske zdravstvene organizacije kvalitet vazduha je najveći ekološki rizik po zdravlje ljudi u Evropi. Preko 90% svetske populacije izloženo je zagađenom vazduhu, a statistike govore da 9 od 10 ljudi udiše zagađen vazduh. Svake godine u svetu prevremeno umre oko 7.000.000 ljudi (od toga 600.000 dece). Zagađenje vazduha nastaje kada se gasovi, čestice prašine i dim ispuštaju u atmosferu, što ga čini štetnim po ljude, infrastrukturu i okolinu. Stanovnici gradskih područja posebno su izloženi ovoj vrsti zagađenja. Suspendovane čestice, azot-dioksid i prizemni ozon su zagađujuće materije u vazduhu, koje su odgovorne za većinu tih slučajeva prevremenih smrti.\nPo podacima Svetske zdravstvene organizacije za 2016. godinu, broj prevremeno umrlih u Republici Srbiji iznosi 6.592 slučajeva, dok je za 2015. broj smrtnih ishoda bio nešto manji, odnosno 5.400.\nGlavni izvori zagađenja: 1. individualne kotlarnice, 2. saobraćaj, 3. elektrane i industrija\nU gradskim područjima najveći zagađivači vazduha su individualne kotlarnice, koje koriste nekvalitetan ogrev, pre svega ugalj, čiji vlasnici zbog velikih finansijskih izdvajanja ne žele da se priključe na daljinsko grejanje ili ne postoji odgovarajuća infrastruktura. Jedan od načina da vazduh bude manje zagađen u urbanim sredinama je da se ugase individualne kotlarnice i da se omoguće povoljniji uslovi za priključenje na daljinsko grejanje.\nU gradskim područjima najveći zagađivači vazduha su individualne kotlarnice\nDrugi najveći izvor zagađenja u Srbiji je saobraćaj kao mobilni izvor zagađenja, odnosno stara vozila zabranjena u zemljama zapadne Evrope koja dolaze u našu zemlju, kao i loš saobraćajni protok u urbanim celinama. Samo u 2017. godini uvezeno je 131.000 polovnih automobila, od čega je većina na dizel gorivo, pri čemu je 62% starije od 12 godina, što sve zajedno čini prekomerno zagađenje životne sredine.\nTreći izvor je termo-energetski sektor (sagorevanje lignita u aktivnosti elektrana) i industrija.\nAgencija za zaštitu životne sredine je nadležna za sprovođenje državnog monitoringa kvaliteta vazduha i ona to čini preko 33 automatske merne stanice za kvalitet vazduha čiji su podaci povezani kroz informacioni sistem i ažuriraju se na svakih sat vremena.\nPodaci iz državne mreže stanica su dostupni na sajtu Agencije i građani i sve zainteresovane institucije mogu da se informišu o kvalitetu vazduha u realnom vremenu.\nStanje vazduha nije zadovoljavajuće, ali aplikacije umeju da greše, a trenutne vrednosti ne prikazuju realno stanje\nStanje kvaliteta vazduha u Republici Srbiji nije na zadovoljavajućem nivou. Tokom zime vazduh je najzagađeniji u Valjevu, Beogradu i Nišu, zbog sagorevanja fosilnih goriva, kao i u Užicu i Kosjeriću, gde nepovoljan geografski položaj doprinosi situaciji.\nStanje kvaliteta vazduha u Republici Srbiji nije na zadovoljavajućem nivou\nOvogodišnja situacija u vezi sa kvalitetom vazduha je uobičajena, kao i prethodnih godina, ali je tumačenje informacija često neadekvatno i deluje zbunjujuće na građane.\nPovodom informacije objavljene u medijima da je Beograd 31. januara u 8 sati bio najzagađeniji grad na svetu, a koju je objavio sajt AirVisual, jasno smo prikazali da je analizom podataka/parametara uočena sistematska greška u tom terminu, odnosno da je ta informacija potpuno netačna.\nNaime, na osnovu preliminarnih rezultata državnog monitoringa u pomenutom vremenskom intervalu, maksimalna zabeležena srednja časovna koncentracija PM10 na stanici Stari grad (81.1 µg/m3) bila je premašena u Nišu (na 1 stanici), a kad je u pitanju PM2.5 na obe niške stanice kao i u Valjevu.\nS obzirom da su za računanje pomenutog indeksa na sajtu AirVisual korišćeni podaci – vrednosti sa automatskih stanica iz državne mreže za kvalitet vazduha, a da se na dijagramima vide samo u terminu 07 utc (8 sati po lokalnom vremenu) ekstremno visoke vrednosti PM10 i PM2.5 koje nisu rezultat merenja (kada se porede tabela i dijagrami), jasno je da su za izračunavanje indeksa korišćene pogrešne vrednosti.\nAnalizom podataka prikazanih na sajtu AirVisual za ostale stanice iz državne mreže na teritoriji Beograda (videti tabelu), uočava se sistematska greška u tom terminu, odnosno višestruko više vrednosti suspendovanih čestica od izmerenih.\nUkoliko građani žele da uporede stanje u Srbiji sa drugim zemljama, preporučujem aplikaciju Evropske agencije iza koje stoji kredibiliet te institucije. Takođe, potrebno je istaći da se za izračunavanje pomenutih indeksa koriste preliminarni (nevalidirani) rezultati sa automatskih stanica. Zabeleženi indeksi zagađenja su “tek trenutne vrednosti” koje ne prikazuju realno stanje kvaliteta vazduha, ni u Srbiji, ni u Pekingu, niti u bilo kom drugom gradu u Srbiji ili svetu, jer se ocena kvaliteta vazduha ne vrši na osnovu trenutnih vrednosti / koncentracija. Problem je i što na tim sajtovima ne možete videti za koji sat su uzete vrednosti uvek, pa dolazi do razlike kada se upoređuje sa podacima sa sajta Agencije.\nUkoliko građani žele da uporede stanje u Srbiji sa drugim zemljama, preporučujem aplikaciju Evropske agencije\nVažno je znati da ove informacije ne služe za zvaničnu ocenu stanja kvaliteta vazduha u nekom gradu ili regiji ili u cilju donošenja mera za smanjenje aerozagađenja. Satne koncentracije su veoma promenljive u vremenu i menjaju se iz sata u sat. Zakonom o zaštiti vazduha i podzakonskim aktima koji su u potpunosti usklađeni sa Evropskom direktivom, za ocenu kvaliteta vazduha računaju se srednje dnevne koncentracije vazduha, a ne satne vrednosti.\nSrbija teži da primeni mera zapadnih zemalja, ali neophodan je oporavak ekonomije\nSrbija u pogledu kvaliteta vazduha deli sudbinu istočnih zemalja, dok su zapadne zemlje svoju najveću industriju izmestile u Kinu a ulagale sredstva u modernizaciju postrojenja i energetsku efikasnost. Kod njih je zakonom propisan koeficijent termonepropustljivosti i u poređenju sa time naši objekti prosto isijavaju tokom zimskih meseci. Sve je to zahtevalo veliki vremenski interval ekononomskog prosperiteta i stabilnosti.\nTo su mere kojima i Srbija teži, ali će one morati da prate rast BDP-a i oporavak ekonomije. Jedan od primera dobre prakse, kojim je napravljen veliki pomak, je Elektroprivreda Srbije (EPS) i njen projekat odsumporavanja, u koji je uloženo 180 miliona evra. Takođe, izgradnjom nove topionice u Boru, gde je uloženo 200 miliona evra, kvalitet vazduha je značajno poboljšan, pa se Bor već drugu godinu za redom nalazi u prvoj kategoriji. Poboljšanje kvaliteta vazduha zabeleženo je i u Novom Sadu i Sremskoj Mitrovici.\nU cilju smanjenja zagađenja vazduha neophodno sprovesti sistemske mere koje podrazumevaju velika finansijska ulaganja\nU cilju smanjenja zagađenja vazduha neophodno sprovesti sistemske mere koje podrazumevaju velika finansijska ulaganja. To pre svega podrazumeva modernizaciju industrije, promenu načina grejanja, ali i povećanje energetske efikasnosti na čemu će u narednom periodu raditi Vlada. Pošumljavanje može da bude jedna od mera za poboljšanje kvaliteta vazduha. Drveće može da doprinese smanjenju zagađenja vazduha uklanjajući zagađivače iz vazduha, ali samo ukoliko sadimo prave vrste na pravom mestu. U ovoj godini resorno ministarstvo izdvojilo je značajna sredstva za pošumljavanje.\nOno što je još važnije, za gašenje kotlarnica na neekološka goriva obezbeđeno je 500 miliona dinara – to će biti prvi put da se sprovode takve mere. Ministarstvo energetike takođe ima program unapređenja energetske efikasnosti. Određene lokalne samouprave izlaze sa predlozima i merama za smanjenje odnosno prevazilaženje ove boljke savremenog čovečanstva.\n· Sagledana, neophodna i neizbežna ulaganja u životnu sredinu treba shvatiti kao investiciju, a nikako kao trošak. Dug put je pred nama\nali takva ulaganja se višestruko vraćaju kroz zdravlje stanovništva, kvalitet života i nova radna mesta.\n13.02.2019 · STANJE_VAZDUHA / AEROZAGAĐENJE / AGENCIJA_ZA_ZAŠTITU_ŽIVOTNE_SREDINE / FILIP_RADOVIĆ / SEPA / ZAGAĐENJE_VAZDUHA


Sat za našu planetu 2017 | WWF\nhome » WWF u Srbiji » Sat za našu planetu 2020 » Sat za našu planetu 2017\n„Trošimo više od 50% prirodnih resursa u odnosu na one koje imamo, ako tako nastavimo, neće nam biti dovoljne ni 2 planete. Svaki sat može da bude sat za našu planetu. Svi moramo mudrije da koristimo prirodne resurse i smanjimo svoj ekološki otisak, jer time ublažavamo posledice klimatskih promena i doprinosimo očuvanju prirode“, izjavila je Duška Dimović, direktorka WWF programa u Srbiji, pozivajući građane da o tome razmišljaju svakodnevno, a ne samo na dan „Sata za našu planetu“.\nGlobalna akcija „Sat za našu planetu“, u svetu poznata kao Earth Hour, obeležava se danas na svim kontinentima i uključeno je oko 180 zemalja.\nSat za našu planetu u svetu\nVideo Sat za našu planetu 2017\nPogledajte 10 saveta naših poznatih ambasadora - kako da Uštedite energiju i poštedite planetu - Sat za našu planetu 2018


Reciprocitet nije provokacija - Kurti ambasadorima Kvinte: Na prijelazima nije bilo incidenata | Info-ks.net\n21.09.2021 u 14:46\nReciprocitet nije provokacija Kurti ambasadorima Kvinte: Na prijelazima nije bilo incidenata\nPremijer Albin Kurti rekao je na sastanku sa ambasadorima Kvinte da odluka o uvođenju reciprociteta prema Srbiji za registarske tablice nije ni provokacija, ni diskriminacija protiv bilo koga, prenosi Koha.\nKurti je ambasadore Kvinte, sa kojima se sastao zbog situacije na sjeveru Kosova poslije uvođenja reciprociteta, obavjestio da juče i danas nije bilo incidenata ni na jednom prijelazu zbog sprovođenja te odluke.\nKurti je naveo da je policija bila i jeste profesionalna, korektna i efikasna.\n"Zakon je sproveden, osiguran je jednak tretman", rekao je premijer.\nNaglasio je da su posebne jedinice prisutne na prijelazima, jer je na desetine demonstranata blokiralo puteve koji do njih vode.\nKurti je rekao da je policija razgovarala s demonstrantima i nije ih kažnjavala, a da je sloboda kretanja vrijednost koja se ne krši.\n"U ovom reciprocitetu privremenih registarskih tablica za automobile i Kosovo i Srbija su u pravu ili ne. Dakle, ili ćemo zadržati obe vrste registarskih oznaka obe zemlje, ili pustiti Kosovo i Srbiju da ih uklone", rekao je Kurti.\nPremijer je informirao ambasadore Kvinte o telefonskom razgovoru koji je sinoć imao sa potpredsjednikom Evropske komisije i visokim predstavnikom EU za spoljnu i bezbjednosnu politiku Josephom Borellom.\nMinistar unutrašnjih poslova Xhelal Sveçla, koji je prisustvovao sastanku Kurtija i ambasadora Kvinte, rekao je da su kosovski policajci na dužnosti i doprinose održavanju reda i sigurnosti.\nNaveo je da građani Srbije ne moraju da se plaše i da preduzete mjere nisu protiv njih, niti protiv bilo koga drugog.\n"Policija se ne bavi nacionalnošću putnika. Štiti i poštuje sve građane bez razlike", rekao je Sveçla.


U 2013. godini Google uklonio najviše linkova - Portal 072info\nU 2013. godini Google uklonio najviše linkova\nVeć sada prošle godine, 2013. kompanija “Google” je primila čak 235 miliona zahtijeva za uklanjanje linkova iz njihove pretrage, raznih vrsta.\nKako ističu, najviše uklanjanja je traženo zbog zaštite autorskih prava, a u 90 odsto slučajeva Google je ispunio zahtjev. Ipak, kompanija je odbila da obriše oko 21 milion linkova zato što su zahtjevi bili nelegalni ili su se odnosili na duplirane linkove koji su već uklonjeni.\nBroj zahtijeva za uklanjanje linkova je porastao u odnosu na 2012. i 2011. godinu kada je Google primio samo 50 miliona, odnosno 10 miliona zahtijeva. Antipiratske grupe muzičke industrije BPI i RIAA su bile najaktivnije sa 41.7 miliona odnosno 30.8 miliona zahtijeva.\nPrethodni članakKajkut potpisao ugovor sa prvakom Hong Konga\nSljedeći članakHammond: Michaelovoj porodici je potrebna velika podrška


Aerodrom u Lađevcima zaboravljen? - Ozonpress :: internet portal\nPriča o pretvaranju aerodroma u Lađevcima i u civilni aerodrom, počela je još 2001. godine. Ta tema naročito bi se aktuelizovala tokom izborne kampanje, ali kako to biva kod nas, posle izbora sva ta obećanja ostanu mrtvo slovo na papiru. Iako je Morava dobila aerodromsku zgradu, civilni avioni još uvek ne sleću, a u javnosti se stekao utisak da za njegovu dalju izgradnju država nije zainteresovana jer ne želi da ugrozi poslovanje Er Srbije.\n– Iz sredstava Nacionalanog investicionog plana, pored pristanišne zgrade, izgrađen je termoenergetski blok, trafo stanica, kotlarnica, parking i pristupne saobraćajnice koje su spojene sa već postojećim putem. Urađena je dogradnja sistema za vodosnabdevanje i ostali infrastrukturni radovi u iznosu od 170 miliona dinara (1.521.000 evra). Celokupan projekat mešovitog vojno-civilnog aerodroma Morava košta do25 miliona evra. Prva faza civilnog dela dosegla je 3C kategoriju aerodroma. Ova kategorija podrazumeva opsluživanje regionalnih aviona koji su definisani kao letelice raspona krila do 36 metara, širine glavnog stajnog trapa do devet metara i razdaljine između točkova glavnog stajnog trapa i nosnih do 18 metara. Platforma koja je do sada izgrađena i postojeća pista sa rulnicama dovoljni su za operacije ove vrste putničkih vazduhoplova. Druga faza predviđa podizanje kategorije aerodroma na kategoriju 4E. Ona svojim propisanim standardima predstavlja minimum za opsluživanje srednjeprugaških uskotrupnih vazduhoplova iz Boing 737 ili Erbas A320 familije. Ključno za ispunjavanje ove kategorije je i planirano produženje poletno-sletne staze za 300 metara i njeno proširenje za 15 metara. Turska je htela da za ovu namenu uplati 10 miliona evra, ali uz uslov da njihovi izvođači rade na izgradnji. Međutim, naša Vlada je to odbila, kaže naš izvor u Lađevcima.\nLokalna samouprava u Kraljevu poslednjih meseci počela je pregovore sa Ministarstvom saobraćaja oko rešavanja sudbine Aerodroma Morava i njegovog stavljanja u punu funkciju, jer je to, kako kažu, preduslov za nove investicije.\nGradonačelnik Kraljeva Tomislav Ilić, rekao je za naš sajt da će tim povodom sledeće sedmice U Kraljevo doći Zorana Mihajlović, a posetiće i Aerodrom Morava.\nNova zgrada je zaključana\nPomoćnik gradonačelnika Milan Bojović rekao je za Ozonpress da će prilikom posete Kraljevu sledeće sedmice pokrenuti pitanje Aerodroma Lađevci, ističući da će se Čačak daleko više ubuduće angažovati oko ovog pitanja.\n– To je preduslov za nove investicije. Uslov svih uslova za njihov dolazak je brz transport rob. Dosta je već urađeno i vreme je da vidimo šta je još potrebno da se uradi da počnu da sleću avioni, kaže Bojović.\nO značaju Aerodroma Morava do sada se nebrojeno puta govorilo. U njegovom okruženju živi 750.000 stanovnika, dok širi region u kojem se nalaze veći industrijski i turistički centri naseljuje oko 2 miliona ljudi. Aerodrom se nalazi na 13.5 kilometra od centra grada Kraljeva, a od Čačka 30 km.\nCivilni kompleks lociran je na severozapadnom delu aerodroma i povezan je Ibarskom magistralom postojećim pristupnim putem u dužini od 1.3 kilometara.\nAERODROM PONIKVE SE RAZVIJA\nSa druge strane, aerodrom Ponikve kod Užica, ovih dana dobio je vrednu opremu od Direktorata civilnog vazduhoplovstva koji je donirao 8,8 miliona dinara za podizanje nivoa bezbednosti,dok je aerodrom Nikola Tesla Ponikvama donirao jedno motorno vozilo i telekomunikacionu opremu.\nDirektorka Direktorata civilnog vazduhoplovstva Mirjana Čizmarov istakla je da su se po prvi put stekli uslovi da Direktorat iz sredstava od putničke i robne naknade pomogne aerodromima u Srbiji.\n“Konkurs za ova sreddstva biće raspisan tokom godine i aerodromi mogu za njih konkurisati sa svojim projetima.Aerodrom Ponikve je u decembru kroz Ugovor o donaciji dobio 8,8 miliona dinara za ispitivanje nosivosti piste,obuku osoblja i postavljanje ograde na aerodromu”,rekla je Čizmarov novinarima posle sastanka.\nV.d. direktora aerodroma Nikola Tesla Saša Vlaisavljević naglasio je da je u trenutku kada ovaj aerodrom beleži rekordne rezultate ,njihova obaveza i dužnost da pomognu ostalim aerodromima u Srbiji.\n“Mi smo pre dva meseca donirali aerodromu Ponikve kompjutersku opremu,a danas jedno vozilo i telekomunikacionu opremu.Za najdalje 2 meseca doniraćemo im i 4 kilometra ograde.To je tek početak naše saradnje”,istakao je Vlaisavljević.\nМики 08/02/2015 u 15:17 Odgovorite\nЈош један велики доказ да нам други нису крви, већ наш пословични немар, недговорност и јавашлук.\nvlasta 08/02/2015 u 15:31 Odgovorite\nSve sto nije direktno vezano za Beograd,nasoj vladi nije u interesu,jer nasa vlada je samo imenom vlada Srbije a funkcijom je vlada Beograda i okoline.\nMile RVI 08/02/2015 u 15:46 Odgovorite\nSrbija nije samo Beograd, kao što ni Beograd nije Srbija.\nSaul Goodman (from paralel universe) 08/02/2015 u 18:46 Odgovorite\nBeogradizacija je uništila ovu državu još pre nekoliko decenija. Umesto da se država ravnomerno razvija, sve se ulaže u Beograd dok gradovi iz unutrašnjosti jednostavno trunu dok skroz ne propadnu.\nIvan 09/02/2015 u 04:58 Odgovorite\nSve je to lepo, i jesam za to da ovaj Aerodrom zazivi.\nSamo jedna opaska na ovaj klip, Cacak 117000, Kraljevo 107000, Kragujevac 165000, i Cacak nije opstina, vec grad, znam komsije da volite da se predstavite kao veci i sa vise stanovnika od nas, ovo su zvanicni podaci sa popisa, hvala.\nIvan 09/02/2015 u 05:00 Odgovorite\nPozdrav iz Azerbejdzana, od Boke, Ivana i Irine.\nSvi za Aerodrom, da putujemo iz nase Sumadije a ne sa Nikole Tesle.\nsasa 09/02/2015 u 11:19 Odgovorite\nStoka radi beograd se gradi


Uprava FK Goražde zbog teške finansijske situacije prekinula rad – RTV BPK\n19. Decembra 2018.\tSport\nUprava FK Goražde ne želi nastaviti s radom zbog teške finansijske situacije u goraždanskom sportu, saopćeno je iz ovog kluba.\n“Nemoguće je voditi klub čiji je godišnji budžet oko 280.000 KM, lokalne vlasti su kroz redovna sredstva za prošlu godinu obezbjedile 36.000 KM iz kantona, a Grad Goražde 8.000 KM, što je oko 25 posto planiranog budžeta”, saopćeno je iz FK Goražde.\nKako se navodi u saopćenju, rukovodstvo kluba prinuđeno je tražiti interventna sredstva od nadležnih institucija, međutim ni to ne zadovoljava visoke troškove. Primjerice, samo za suđenje jedne utakmice potrebno je obezbjediti u prosjeku od 1.650 do 1.900 KM, prijevoz je oko 700 KM, sudije za dječiju ligu 300 KM, dok prijevoz za dvije ekipe omladinskog pogona košta oko 600 KM.\n“Kotizacije za godinu dana su 10.000 KM, ljekarski pregledi za prvi tim i omladinski pogon oko 5.000 KM, registracije igrača oko 1.000 KM , organizacija svake domaće utakmice u prosjeku košta oko 600 KM, zakupnine stanova i kancelarije oko 1.300 KM mjesečno dok opreme za treniranje, lopte i drugi rekviziti iziskuju dodatne troškove” , ističe se u saopćenju.\nIz kluba upozravaju da ostali, ali i troškovi prema Federalnom savezu premašuju cifru od 10.000 KM godišnje.\n“Troškovi su mnogo veći nego što to misle lokalne vlasti, a klub je do danas opstajao zahvaljujući članu uprave Senadu Islamu koji je ulagao vlastita sredstva. Odgovorno tvrdimo da sredstva koja izdvajaju Kanton i Grad Goražde nisu dostatna ni za Drugu ligu Centar, a da ne govorimo o Prvoj ligi Federacije koja zahtjeva veća sredstva. Uprava kluba predugo čeka da se nađu adekvatna rješenja za finansiranje kluba, s obzirom da se to nije dogodilo, odlučili smo prekinuti rad u FK Goražde”, ističe se u saopćenju.


ŽURKA KAO TEST ZA UBLAŽAVANJE MERA: Istraživački projekat u Amsterdamu - kada će ponovo početi masovna okupljanja?\nLJUBITELJI plesa u Amsterdamu učestvovali su u istrazivačkom projektu koji im je istovremeno poslužio da se odmore od karantina uvedenog zbog korona virusa i prisustvuju prvom masovnom događaju posle više od godinu dana.\nU Zigo Domu, najvećoj sali za održavanje koncerata u Amesterdamu, a koja prima 17.000 lljudi, okupilo se 1.300 ljudi koji su igrali uz muziku poznatih didžejeva.\nNJihovi pokreti i kontakti praćeni su preko bedževa koje su nosili oko vrata, kako bi se utvrdilo kako bi takvi događaji ponovo mogli da se organizuju.\nSvi gosti morali su da imaju negativan test na korona virus ne stariji od 48 sati, a pozvani su da se testiraju i pet dana nakon događaja, prenosi Rojters.\nOni su bili podeljeni u šest grupa, od kojih je svaka imala različita uputstva za socijalno distanciranje i nošenje maski, kao i slobodu da se kreću po sali.\nSavetnici vlade iskoristiće podatke o njihovom ponašanju kako bi doneli preporuke o mogućem popuštanju zaključavanja u narednim mesecima.\nAmsterdam žurka u vreme korone mere protiv virusa korona test za ublažavanje mera\nAUSTRALIJSKO regulatorno telo za lekove privremeno je odobrilo dopunsku dozu vakcine protiv kovida-19 kompanije Fajzer za osobe starije od 18 godina, jer je, kako se navodi, procenat vakcinisanih među odraslom populacijom u toj zemlji dostigao skoro 90 odsto.\nMAKRON TRAŽI "ODLUČAN SIGNAL": Predsednici Francuske i Kine razgovarali o klimatskim promenama uoči samita COP26


SDA: Skidanje ploče sa imenom Radovana Karadžića predstavlja pozitivan korak – TVSA.BA\nUtorak, 28 Juna, 2022 5:11\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/SDA: Skidanje ploče sa imenom Radovana Karadžića predstavlja pozitivan korak\nSDA: Skidanje ploče sa imenom Radovana Karadžića predstavlja pozitivan korak\nČetvrtak, 10 Decembra 2020, 19:02\nNakon što je naložio skidanje ploče sa imenom ratnog zločinca Radovana Karadžića sa Studentskog doma na Palama, na redu je da predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik, bez odgađanja, naredi oduzimanje odlikovanja osuđenim ratnim zločincima Radovanu Karadžiću, Momčilu Krajišniku, Biljani Plavšić i Nikoli Koljeviću, smatra Stranka demokratske akcije.\nkako navode iz te stranke skidanje ploče sa imenom Radovana Karadžića predstavlja pozitivan korak, koji će doprinijeti izgradnji pomirenja i bolje klime za odrastanje novih generacija u Bosni i Hercegovini.\nIstovremeno, potpuno je nedopustivo da, nakon što je skinuta tabla sa imenom Radovana Karadžića, ostanu na snazi odlikovanja koja je uručila Narodna skupština entiteta RS, kao institucija od većeg značaja nego što je to Studentski dom, upozoravaju iz SDA.\nTakođer ističu kako bi “Dodiku i SNSD-u trebalo da budu jasne poruke koje je više od 40 svjetskih državnika ove godine poslalo sa obilježavanja genocida u Srebrenici, a u kojima je jasno rečeno da je nedopustivo gloroficiranje ratnih zločinaca i negiranje genocida u Srebrenici”.\n– Ove poruke su potvrđene zaključcima ambasadora u Vijeću sigurnosti i Vijeću za implementaciju mira – navodi se u saopćenju SDA.\nTVSA Mladima: Četvrta gimnazija Ilidža predstavila takmičarski rad (Video prilog)\nHelikopter Oružanih snaga BiH u akciji potrage za nestalim avionom


Posao za još 1.272 inspektora, a od 2020. i platni razredi - Far\nMinistar za državnu upravu i lokalnu samoupravu Branko Ružić najavio je da će platni razredi biti uvedeni tokom iduće godine i rekao da o tome slede razgovori sa sindikatima, kao i da će se zaposliti još 1.272 inspektora.\n„Ovu godinu ćemo iskoristiti za novi ciklus razgovora sa sindikatima koji su pozvani da u dijalogu sa vladom i resornim ministrima dođu do finog nijansiranja koje je potrebno kako bi se primenio novi sistem palatnih razreda”, precizirao je Ružić.\n“Bili smo blizu da već od 1. januara ove godine primenimo novi sistem u kome će se pravi način vrednovati rad službenika u javnim službama”, rekao je Ružić i dodao da je ostalo da se urade dodatne finansijske analize, odnosno kako će to uticati na budžet.\nOn je takođe rekao da će narednih dana biti donet zaključak koji će omogućiti zapošljavanje novih 1.272 inspektora i naveo da Srbija ima dva i po puta manje inspektora nego što je prosek u EU.\nDodao je i da su inspektori neadekvatno plaćeni i da rade u otežanim uslovima, te da oni nisu trošak za budžet, već da mogu da povećaju prihode budžeta, pa im je data mogućnost povećanja plata do 20 odsto, što bi im omogućilo da zarađuju između između 60 i 70 hiljada dinara.\nMinistar Branko Ružić otvara u Dimitrovgradu 26. jula zonu besplatnog interneta i Uslužni centar Opštinske uprave Vlada Srbije i nacionalni saveti nacionalnih manjina treba da budu partneri Sednica Saveta za nacionalne manjine: Budžetski fond za nacionalne manjine uvećan 12 odsto Od 1. jula veći roditeljski dodatak\nBranko RužićBudžetEUInspektoriministarplateplatni razrediPosaoPovećanjeSrbija\nMedijska strategija dobra osnova, ali novinari sumnjaju u nj...\nUveden broj za medicinsku pomoć građanima koji dolaze iz p...


Zašto je policija tražila Mateja na Velikom ratnom ostrvu - Čivijaš Radio Šabac\nBeogradska policija u potrazi za Matejem Perišem (24) iz Splita, koji je nestao u noći između 30. i 31. decembra, obavila je pretragu Velikog ratnog ostrva, a pomenuti teren pretraživan je jer je tu poslednji put lociran telefon nestalog Splićanina.\nPotraga za Perišem ulazi u 28. dan, a policija do sada nije pronašla nikakve kontkretne tragove koji bi odgonetnuli šta se sa Perišem dešavalo kobne večeri. U okviru potrage, kako su saopštili, pretražili su kopneni deo Velikog ratnog ostrva, paralelno sa hotelom „Jugoslavija“ do „Galijske bare“.\nPodatak da je policija tek nakon dvadeset i više dana pretražila Veliko ratno ostrvo, iako je informacija da su bazne stanice uhvatile Matejev telefon javnosti poznata već dve nedelje, pokrenula je lavinu novih komentara i pitanja o tome šta se do sada čekalo. Verovatnoća da je Periš uspeo da ispliva od „Savanove“ do ostrva su male, a još manje da bi svih ovih dana tamo boravio živ bez da se nekome javi ili ne potraži pomoć od malog broja onih koji tamo borave u drvenim kućicama koje gledaju na Novi Beograd, odnosno Zemun.\nIpak, kako smo mogli da vidimo juče na fotografijama koje je objavio MUP, Matej je tražen i uz pomoć pasa tragača na kopnenom delu ostrava.\nInače, Veliko ratno ostrvo je stanište bogato florom i faunom i u ovom periodu godine često se plavi zbog vodostaja. Upravo ovakvi uslovi, ali i gusto rastinje i sistem podzemnih voda sasvim sigurno bi otežali potragu za Perišem.\nVeliko ratno ostrvo nalazi se na ušću Save u Dunav, u proširenju Dunava između Beogradske tvrđave i na oko kilometar vazdušnom linijom od mesta gde je Periša poslednji put uhvatila sigurnosna kamera kod restorana Savanova. Ukoliko se i ispostavi da je mladić zaista upao ili ušao u reku Savu, moguće je da je brza voda nosila telo ka ostrvu, kaže za Nova.rs alas Renato Grbić.\n„Nezahvalno je nagađati u ovom trenutku, ali ako je ušao u vodu, on je svakako zaplivao ka sredini i pošto je voda tu jako brza, moguće je da ga je voda nosila u tom pravcu, posebno ako se zna da je telefon lociran u blizini. E sad da li mu je telefon bio u džepu, ili je potonuo, ne možemo da znamo. Jako je nezahvalno govoriti u ovom trenutku, posle dvadeset i kusur dana. Ukoliko je ušao u vodu, nijedno telo u ovoj temperaturi ne može da izdrži više od 10, 15 minuta, posebno ovih dana kada je voda pala na 2 stepena“, kaže poznati beogradski alas Renato Grbić i ističe da bi svakako najviše voleo kada bi ova priča imala srećan kraj.\nPodsetimo, jedino što je u ovom trenutku sigurno i provereno jeste da je Periš kobne večeri sa prijateljima bio u klubu „Gotik“ u Beton hali, a potom su ga sigurnosne kamere snimile kako trči ulicama Beograda. Nakon što se spusti na platformu kod restorana Savanova gubi mu se svaki trag.


Nova Sonic igra već deluje bizarno, ali pitanje je može li da nadmaši Sonic the Hedgehog iz 2006, gde je Sonic imao nekakvu romansu i ljubakao se sa pripadnicom ljudskog roda, princezom Elise Trećom. Ipak, on je dobio zabranu za takve buduće poduhvate.\nKako kaže Takashi Iizuka koji na Sonic igrama radi od 1994. godine, pa da mu je jasno da ježevi treba da se klone interspecies veza. “Ne mislim da ćemo to opet raditi”, rekao je on, a prenosi VG247. Sonicu će šansu za romansu smanjiti i još jedan faktor, s obzirom da Iizuka najavljuje da će on ostati neplivač, pa nema sumnje da će to odbiti deo ženske populacije.\nInače, nesrećni Sonic iz 2006. ponovo je pušten u prodaju po ceni od oko 500 dinara, što je i dalje previše za naslov koji je ugrobario Seginu maskotu. Zapravo, kompanija je sama bila povukla igru pokušavajući da je nekako izbriše iz kolektivnog sećanja, ali su je posle 10 godina vratili u ponudu, iako ne znamo zašto. No, to je životna priča Sonica koji je bezbroj puta prepakivan i zlostavljan, a da još od 16-bitnih dana ne može da se poredi sa uspehom svog večitog rivala, Marija.\nTagovi: Sega, Sonic, Sonic Frontiers


POTREBAN NOVI PRISTUP ZAPADNOM BALKANU | Institute for War and Peace Reporting\nPOTREBAN NOVI PRISTUP ZAPADNOM BALKANU\nOd najnovijeg prosirenja Unije ne bi trebalo strahovati, ali je potrebno da Evropa promeni pristup, ukoliko zeli da zaustavi nestabilnost u regionu.\nKada se 1. maja Evropskoj uniji bude dogodio "veliki prasak", zemlje zapadnog Balkana u prvi mah nece osetiti gotovo nikakve sustinske promene.\nMedjutim, ukoliko zeli dugorocnu stabilnost u tom regionu, EU bi morala da izmeni svoju politiku. Za prosiren savez evropskih drzava, stabilnost Balkana postaje bitnija onog trenutka kada u Uniju budu primljene i clanice koje se granice s balkanskim zemljama.\nStoga bi Brisel trebalo da iznadje strategiju prema Balkanu koja ce biti u skladu sa stvarnim potrebama i kapacitetima tog regiona. Bez toga bi se EU mogla suociti sa "velikim praskom" drugacije vrste: a to vise ne bi bilo prosirenje, nego eksplozija na balkanski nacin.\nDEVEDESETE - IZGUBLJENA DECENIJA\nOd osam zemalja koje upravo stupaju u EU, sest ih je iz centralne i istocne Evrope, dok su svega dve mediteranske (Malta i Kipar).\nBivsi sovjetski srednjoevropski i istocnoevropski sateliti su jos 1989. nedvosmisleno odlucili da njihov stvarni cilj jeste ulazak u EU; stoga je u tim zemljama odmah zapocet dug i bolan reformski proces kako bi se zeljeno clanstvo i ostvarilo.\nDok je nekolicina jugoslovenskih republika tonula sve dublje u rat, njihovi severni susedi zauzeli su reformski kurs priblizavanja EU.\nNakon petnaest godina teskih odluka i korenitih promena, te zemlje su konacno ostvarile ulazak u najprestiznije drustvo na svetu - Evropsku uniju; samim tim su sebi obezbedili sigurnu, demokratsku i prosperitetnu buducnost.\nAli, za vecinu balkanskih zemalja, stabilnost i prosperitet i dalje predstavljaju tesko ostvarive ciljeve. Bugarska i Rumunija jos uvek planiraju prikljucenje 2007., dok se Hrvatska nada da ce i ona uspeti da im se pridruzi.\nI dok je realno pretpostaviti da ce pomenute zemlje biti ukljucene u evropski savez krajem decenije, za Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Makedoniju i Srbiju i Crnu Goru (ukljucujuci Kosovo) - plan o pristupanju Evropskoj uniji jos uvek nije ostvariv; stavise, njihovi su izgledi, uopsteno govoreci, veoma slabi.\nPROSIRENJE - BEZ TRENUTNIH POSLEDICA\nKratkorocno posmatrano, zapadnobalkanske zemlje nece osetiti nikakve znacajnije posledice predstojeceg prosirenja, posto se ni paznja ni pomoc EU verovatno nece smanjiti.\nNo, vecina komentatora smatra da ce ulazak u EU nekolicine zemalja koje se granice s tim regionom dovesti zapadni Balkan na listu evropskih prioriteta.\nBrisel nije zaboravio ratove koji su na podrucju nekadasnje Jugoslavije vodjeni tokom devedesetih. Prosireni evropski savez je svestan da ne sme ignorisati neprilike u kojima se nalaze njegovi balkanski susedi.\n"Mozda bi zeleli da nas zaborave, ali to nije moguce", kaze Nenad Sebek, direktor Centra za demokratiju i pomirenje u jugoistocnoj Evropi (nevladina organizacija sa sedistem u Solunu).\nPocev od ranih devedesetih, Evropa je u Balkan mnogo ulagala - kako u neposrednom, tako i u strucnom smislu. Unija ima predstavnike u svakoj od zemalja regiona. Posto SAD smanjuju svoje vojno prisustvo u Bosni i na Kosovu, prepustajuci inicijativu Evropi, udeo odgovornosti samog Brisela postaje sve veci.\nOcekuje se da EU ubuduce bude jos vise vojno i politicki aktivna u Bosni, te da i njen angazman na Kosovu bude sve intenzivniji.\nU Makedoniji je EU vec odigrala presudnu ulogu u postizanju Ohridskog sporazuma, kojim je 2001. godine okoncan sukob izmedju etnickih Albanaca i Makedonaca. U medjuvremenu je nastavila da na razlicite nacine podrzava tu zemlju: Makedonija je prva potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruzivanju (SSP) sa EU.\nBrisel je takodje doprineo tome da Srbija i Crna Gora 2003. godine potpisu Ustavnu povelju, cime je uspostavljena (labava) Drzavna zajednica, koju cine jedine preostale republike bivse Jugoslavije.\nPremda je buducnost Drzavne zajednice Srbija i Crna Gora - pre svega zbog nespremnosti samih vlasti na saradnju - neizvesna, ne moze se reci da EU ne pokazuje volju za preuzimanje inicijative.\nProsirenje nece dovesti do smanjenja evropske pomoci zapadnom Balkanu. Na samitu koji je u Solunu odrzan u junu 2003., Unija je odobrila dodatnih 210 miliona eura, cime je uvecana i ukupna suma dodeljena Balkanu, a koja za period 2001-2006. iznosi 4,65 milijardi eura.\nNeopravdana su strahovanja da ce usled velikih potreba novih, siromasnijih clanica, doci do smanjivanja fondova namenjenih Balkanu. Sredstva za zapadni Balkan su svakako neznatna u poredjenju sa novcem koji je namenjen drzavama koje pristupaju EU, a koji se samo za period 2004-2006. procenjuje na gotovo 40 milijardi eura.\nIzvesni briselski zvanicnici se nadaju da ce najnovijim prosirenjem biti ubrzane reforme veoma skupe Zajednicke poljoprivredne politike (Common Agricultural Policy, CAP), koja predstavlja veliki teret za evropsku poljoprivredu i na koju odlazi oko 40 procenata troskova EU-a. Sredstva koja na taj nacin budu oslobodjena, moci ce da budu ulozena u druge projekte, i to ne samo u zemljama clanicama nego i na Balkanu.\nEkonomije zapadnobalkanskih zemalja u prvi mah nece osetiti nikakve posledice prosirenja Unije. Trgovina sa EU-om je vec liberalizovana, i preko 80 procenata robe iz regiona oslobodjeno je carinskih dazbina.\nProsirenje bi, u izvesnoj meri, moglo negativno uticati na inostrana ulaganja u Bugarskoj, Hrvatskoj i Rumuniji, posto ce strane kompanije prevashodno nastojati da investiraju u novim zemljama clanicama. No, u ostatku regiona je i do sada bilo toliko malo stranih investicija da su strahovanja da ce one biti preusmerene ka novim clanicama EU-a zapravo neutemeljena.\nIzostanak ekonomskog razvoja u regionu nije posledica prosirenja, nego hronicnih boljki citavog tog podrucja - pocev od nejasnog pravnog okvira, organizovanog kriminala i korupcije.\nOsim toga, zemlje zapadnog Balkana predstavljaju relativno mala, siromasna trzista. Spiros Ekonomides (Spyros Economides), strucnjak za Balkan pri londonskoj Skoli za ekonomiju i politicke nauke (London School of Economics and Political Science), ukazuje na to da je osnovni razlog niskog obima trgovinske razmene zapravo visoka stopa nezaposlenosti, koja postoji u nekoliko zemalja. Lokalno stanovnistvo jedva da i kupuje preko svojih najosnovnijih potreba. A takav ambijent ne privlaci strane investitore.\n"Kada vam je nezaposlenost 50 posto, mozete ucestvovati samo u trgovini najosnovnijom robom", kaze Ekonomides.\nDakle, ukoliko EU promeni kurs kada je rec o pomaganju Balkana, bice to posledica promene nacina misljenja, a ne aktuelnog prosirenja.\n"U EU-u je sve izrazenije osecanje da novac nije resenje", izjavila je za IWPR Heder Grabe (Heather Grabbe), zamenica direktora londonskog Centra za evropsku reformu. "Narasta i svest o uzajamnoj zavisnosti pomoci koja ide u Bosnu i one koja se salje u ostale zemlje regiona."\nSTRAHOVANJA NA DUZI ROK\nOkolnost da balkanske zemlje kratkorocno, barem u pogledu pomoci koje primaju, ne treba da strahuju od prosirenja, ipak ne znaci da ne bi trebalo da se zamisle nad time sto nisu obuhvacene najnovijim prosirenjem.\nIako je EU teorijski i dalje sklona da obecava clanstvo svim zemljama regiona, zapravo bi obim sadasnjeg prosirenja mogao znaciti da ce Evropi biti potrebno dodatno vreme kako bi razmotrila eventualna nova uclanjenja.\n"Uniji ce trebati mnogo vremena da ´svari´ prvih deset [zemalja]", izjavila je Grabeova. "Mozda ce joj se zbog toga smanjiti apetit za novi obrok."\nGrabeova smatra da ce EU ostati do kraja privrzena svom angazmanu u regionu. Medjutim, problemi u vodjenju saveza koji sada broji 25 clanica bi mozda mogli da uspore buduca prosirenja.\n"Zemlje zapadnog Balkana sigurno ce postati clanice EUa, samo je pitanje kako ce se snaci u periodu do pristupanja", rekla je Grabeova.\nNereseni regionalni sporovi i neizvestan datum prikljucenja nece pozitivno uticati na stabilnost u regionu, pa ni na samu prosirenu Uniju.\nMedju najvecim mogucim problemima su: konacni status Kosova; razresenje odnosa izmedju Srbije i Crne Gore, koje bi trebalo da usledi 2006., po isteku vazenja trogodisnjeg prelaznog sporazuma; zahtevi za revizijom Dejtonskog sporazuma u Bosni i Hercegovini; kao i moguca nestabilnost u Makedoniji.\nNedavni neredi, koji su na Kosovu izbili 17. i 18. marta, kada su albanski ekstremisti proterali Srbe iz nekoliko sela i spalili pravoslavne crkve, predstavljaju snazno upozorenje da je Balkan jos uvek jednim delom eksplozivno podrucje.\n"Problem Balkana postoji", insistira Nenad Sebek. "Ako bude zaboravljen, usledice katastrofa."\nOdlaganje prikljucenja bi, takodje, moglo predstavljati problem.\nGrabeova tvrdi: "Smanjivanjem izgleda za clanstvo u EU, sve teze postaje savladavanje otpora koji lokalna opozicija pruza bolnim reformama."\nPostoji i opasnost od toga da ce neke zemlje, zbog procene da je EU izvan njihovog domasaja, obustaviti sve reformske napore.\nNikolas Vajt (Nicholas Whyte), upravnik evropskog programa Medjunarodne krizne grupe, konstatuje da je upliv EU vec doveo do smanjivanja verovatnoce za izbijanje nasilja u regionu.\nPo Vajtovom misljenju, jedan od razloga zbog kojeg se nedavno nasilje na Kosovu - na kojem je prisustvo EU-a slabo - nije prelilo i u Makedoniju, jeste i to sto je u njoj EU angazovana u znatno vecem obimu.\nMedjutim, ostali analiticari strahuju da ce Brisel i dalje biti pasivan - odnosno, da ce reagovati na dogadjaje, umesto da ih izaziva. "Umesto da se uhvati u kostac sa stvarnim uzrocima nestabilnosti zapadnog Balkana, EU se opredeljuje za politiku uzdrzavanja", izjavio je za IWPR strucnjak za Balkan Piter Palmer (Peter Palmer).\nPalmer smatra da sve neresene granicne sporove i pravna pitanja u regionu treba odmah resavati.\nNEOPHODNOST ODVAZNIJE POLITIKE\n"Evropskom pristupu u regionu nedostaju hrabrost i mastovitost", kaze Palmer.\nSve se vise uvidja da proces stabilizacije i pridruzivanja - okvir politike EU prema zemljama zapadnog Balkana - treba prilagoditi i adekvatno primeniti na postojecu realnost, koja podrazumeva slabost drzavnih okvira i siromasnu ekonomiju.\nNikolas Vajt tvrdi da bi u tom smislu pravi pocetak mogli da budu jasan kalendar pristupanja i opipljive nagrade za reforme. Grabeova sugerise da bi EU svoj sadasnji pristup prijemu novih clanica trebalo da upotpuni time sto ce uspostaviti procese kojima ce pomagati buducim kandidatima.\nNove clanice EU-a, koje imaju iskustva sa procesom tranzicije - i od kojih se dve neposredno granice sa zemljama zapadnog Balkana - mogle bi pruziti presudan doprinos preispitivanju evropske politike prema tom regionu. Ostaje da se vidi da li ce njihov prijem rezultirati odlucnijom i mastovitijom politikom evropskog saveza.\nJehona Gjurgjeala zavrsava magistarski rad na Katedri za evropsku politicku ekonomiju pri londonskoj Skoli za ekonomiju i politicke nauke.


Humano mleko – i hrana i lek za prevremeno rođene bebe « Najbolja Mama Na Svetu // Content Insight\nHumano mleko – i hrana i lek za prevremeno rođene bebe\nPosle Beograda i Novog Sada, i Kragujevac će zahvaljujući akciji Rosa vode dobiti banku humanog mleka\nSvake godine u Srbiji se prevremeno rodi nekoliko hiljada mališana za koje je humano mleko ne samo najzdraviji vid ishrane, već i lek neophodan za jačanje njihovog imuniteta. Svega nekoliko mililitara humanog mleka u toku dana za ove bebe predstavlja nadu za pravilan rast i oporavak.\nUpravo u želji da svaki veći grad ima banku humanog mleka, u kojoj se ono sakuplja i čuva, Rosa voda je pod pokroviteljstvom Ministarstva zdravlja pokrenula otvaranje treće po redu ovakve banke u Srbiji. Posle Instituta za neonatologiju u Beogradu i Instituta za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine u Novom Sadu, i Klinika za pedijatriju Kliničkog centra u Kragujevcu dobiće svoju banku humanog mleka. Na ovaj način i prevremeno rođene bebe iz centralne Srbije, a čije mame nisu u mogućnosti da doje, od rođenja će moći da dobijaju humano mleko i na taj način ojačaju svoj imunitet.\nDonor humanog mleka može biti svaka zdrava žena koja ima više mleka nego što je potrebno njenom detetu da dobro napreduje, a pre doniranja proverava se njeno zdravstveno stanje. Kako bi se što više mama odlučilo da pokloni svoje mleko, Rosa od početka akcije sprovodi i edukativne aktivnosti zahvaljujući kojima su broj majki dobrovoljnih davalaca kao i količina prikupljenog mleka višestruko uvećani. Koliko je važno formiranje banaka humanog mleka potvrđuju i reči mama čije su prevremeno rođene bebe uspele da ojačaju, kao i onih mama koje su imale višak mleka koje su donirale.\n„Kada znate da je svaka kap ove dragocene tečnosti presudna za razvoj prevremeno rođenih beba, odluka da donirate svoje mleko je veoma laka i jednostavna. Na taj način malim pacijentima pružićete najzdraviju hranu, zato pozivam sve mame koje imaju višak mleka da ga poklone bebama kojima je ono neophodno. Doniranje uopšte nije komplikovano, zdravstveni radnici će vas uputiti u sve detalje, a osećaj nakon ovako humanog gesta je neprocenjiv“, kaže jedna od majki donorki.\nRosa poziva sve ljude dobre volje da podrže akciju i time daju svoj doprinos kako bi zajedno mališanima obezbedili bolje sutra. Kupovinom Rosa vode do kraja marta biće izdvajana sredstva za nabavku najsavremenije medicinske opreme za novu banku humanog mleka u Kragujevcu, a biće nastavljena podrška postojećim bankama u Beogradu i Novom Sadu.\nDojenje i uzimanje terapije\nDIRLJIVO: Kratke priče mama o roditeljstvu


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Odgovornost ključna za dobro upravljanje\nPANEL DISKUSIJA 17. 10. 2017. 17:45 >> 17:20 0\nOdgovornost ključna za dobro upravljanje\nOdgovornost na svim nivoima ključni je koncept za uspostavljanje praksi dobrog upravljanja u državnoj upravi u Crnoj Gori, zaključeno je na panel diskusiji o prioritetima reforme javne uprave.\nPanel diskusiju „Prioriteti reforme javne uprave“ organizovali su Institut alternativa i Delegacija Evropske unije (EU) u Crnoj Gori.\n„Krajnji cilj reforme javne uprave je da olakša život građana, i to svi uvijek moramo imati na umu“, rekla je program menadžerka u Delegaciji EU u Crnoj Gori, Eleonora Formanjana.\nIstraživačica javnih politika u Institutu alternativa (IA), Milena Milošević, rekla je da je IA u junu izradio izvještaj o implementaciji te reforme, u okviru projekta „Civilno društvo za dobru upravu: Da služi i zasluži“, koji podržava EU.\n„Ono što se naročito ističe u našim istraživanju je odsustvo odgovornosti i mehanizama koji bi trebalo da je unaprijede. Dovoljno je da pođete na sajt Ombudsmana i da pogledate koje su to najnovije primjedbe građana na rad uprave. Primjera radi, građanin od 2003. godine, dakle punih 14 godina, nije u mogućnosti da raspolaže svojom imovinom zato što Uprava za nekretnine odugovlači postupak“, navela je ona, saopšteno je iz IA.\nMilošević je pohvalila operativne zaključke Posebne grupe za reformu javne uprave, koju čine predstavnici Evropske komisije i naše Vlade, koji se odnose upravo na oblast odgovornosti.\n„S obzirom na to da smo mi među prvima pokrenuli raspravu o mogućim pravcima unaprjeđenja saradnje između Državne revizorske institucije (DRI) i tužilaštva, i pozivali DRI na veću proaktivnosti za nas je naročito pohvalno što će se u budućnosti više pažnje posvetiti ovoj međuinstitucionalnoj saradnji, i što će se pratiti mjere preduzete na osnovu slučajeva koje je DRI uputila tužilaštvu“, dodala je ona.\nGeneralna direktorica u Ministarstvu javne uprave (MJU), Danijela Nedeljković - Vukčević, rekla je da državna uprava i civilno društvo često drugačije vide ostvarene rezultate, što je i prirodno. „Ipak, operativni zaključci Posebne grupe koji su po prvi put objavljeni na sajtu MJU, jedan su od indikatora otvorenosti i spremnosti uprave da ozbiljno i transparentno radi na reformi“.\n„Moramo da radimo na unaprjeđenju svijesti rukovodilaca o tome koliko odgovorno rade. Takođe, u fokusu pažnje je rad na ažuriranju Centralne kadrovske evidencije, bez koje nema kvalitetnog upravljanja ljudskim resursima i upravo se radi na stvaranju uslova za povezivanje ove baze sa bazom Ministarstva finansija o zaradama, što je preduslov za efikasno praćenje broja zaposlenih i realizaciju procesa optimizacije“, rekla je ona.\nGeneralna direktorica u Ministarstvu finansija, Ana Krsmanović, kazala je da je organizacije civilnog društva moraju biti kontrolori, kao i da će ukazivanje na probleme spolja uvijek biti korisno.\n„Promjene se ne dešavaju preko noći, ali mislim da se postepeno vidi boljitak u kvalitetu uprave. Ne moramo imati tektonske promjene da bismo popravili stanje“, rekla je Krsmanović.\nOna je navela da će i uvođenje novih praksi u radu doprinijeti većoj odgovornosti i boljim uslugama.\n„Kada naše ime stoji na listu gdje se potpisujemo, više ćemo se truditi da zadatke ispunimo, pogotovo ako postoji sankcija za (ne)izvršenje zadataka“, kazala je Krsmanović, dodajući da će koncept menadžerske odgovornosti voditi boljem kvalitetu uprave.\nSudija Upravnog suda, Ana Perović - Vojinović, rekla je da novi Zakon o upravnom postupku i Zakon o upravnom sporu uvode nova pravna sredstva.\n„U kontekstu reforme javne uprave i težnje ka skraćivanju trajanja upravnog spora, a kao neko ko primjenjuje Zakon svakodnevno, moram reći da iako težimo tome da imamo i efikasnost i kvalitet, to nije uvijek jednostavno. Uspostavljanju balansa između ovih koncepata mora doprinijeti i uprava“, navela je ona.\nNedeljković - Vukčević kazala je da će do kraja oktobra ove godine, MJU i Ministarstvo finansija biti u posjedu tačnog broja zaposlenih, nakon čega će uslijediti finalizacija metodologije za utvrđivanje optimalnog broja zaposlenih u našoj upravi.\nSamo dva ministarstva najavila javne rasprave\nOrgani uprave zatvoreni za suštinska pitanja\nIA: Da se izjasni i Zaštitnik imovinskih interesa


NOVAK ĐOKOVIĆ FONDACIJA Centar za roditelje u Užicu - UžiceMedia\nNaslovna Društvo NOVAK ĐOKOVIĆ FONDACIJA Centar za roditelje u Užicu\nNovak Đoković Fondacija u saradnji sa partnerima The Human Safety Net-om i Generali osiguranje Srbija, otvorila peti od 15 Centara za roditelje širom Srbije.\nNovak Đoković Fondacija u okviru programa „Podrška, NE perfekcija“ (PNP) u Užicu otvorila Centar za roditelje pri PU „Užice“.\nCentri, u kojima će se održavati PNP radionice vođene od strane obučenih facilitatora, predstavljaju jedinstven projekat koji se u Srbiji realizuje po prvi put. Svrha centara je da se roditelji i staratelji dece uzrasta do 6 godina dodatno osnaže kako bi se što bolje starali o svojoj deci i stvorili mrežu međusobne podrške. Sredstva su obezbeđena od strane projekta „Proširi uticaj“, inovativne višegodišnje strategije The Human Safety Net-a koja za cilj ima širenje društvenog uticaja na najugroženije porodice i odgovorne preduzetnike.\nNovak Đoković Fondacija planira da tokom 2021. i 2022. širom Srbije bude otvoreno 15 ovakvih centara.\n-Naš novi centar u Užicu biće važno mesto okupljanja i edukacije roditelja i staratelja, zbog toga smo mi u Novak Đoković Fondaciji sa našim dugogodišnjim partnerima iz Generali osiguranja Srbija izuzetno ponosni na ovo ostvarenje. Upravo su podrška i obrazovanje koje će im biti pruženi u ovom lepom prostoru kroz posebne radionice programa „Podrška, NE perfekcija“ ključni u procesu njihovog daljeg osnaživanja i uticaja na odrastanje njihove dece; i radujemo se svim uzajamnim pozitivnim iskustvima i doživljajima koja nas očekuju,- izjavila je ovim povodom Maja Kremić, nacionalna direktorka Novak Đoković Fondacije.\n-Podrška, toplina, iskrenost, neposrednost i međusobno uvažavanje su noseće vrednosti naših radionica i prirode odnosa sa roditeljima ostvarenih kroz njihov rad. Od 2017. godine, radionice programa predstavljaju mesto susretanja roditelja i staratelja, gde se razmenjuju lična iskustva i stvara mreža podršle. Diskutujući o različitim temama, poput discipline, neprihvatljivog ponašanja i upravljanja osećanjima, oni jačaju svoje kapacitete kako bi izgradili konstruktivniji i podsticajniji odnos sa svojom decom. Od danas širimo našu misiju i na Užice i posebno smo radosni zbog toga, – istakla je Smiljana Grujić, glavna programska menadžerka Novak Đoković Fondacije.\nNovak Đoković fondacije, Užice (Foto: Dalibor Danilović)\n-U okviru inicijative Generali grupe koja nosi naziv The Human Safety Net, već tri godine podržavamo rad našeg partnera Novak Đoković Fondacije i njen program „Podrška, NE perfekcija“. Dodatna sredstva omogućiće nam da, kroz Centre za roditelje, damo podršku još većem broju roditelja i staratelja širom zemlje, pružimo im stručnu pomoć, ali i mesto na kojem će moći da razmene iskustva i izazove sa kojima se svakodnevno susreću. Verujemo da ćemo edukacijom i osnaživanjem roditelja i staratelja deci obezbediti srećnije odrastanje i bolje šanse za budućnost,- dodao je Siniša Vujović, direktor koordinator za neživotna osiguranja Generali osiguranja Srbija.\n-U ovom Centru za roditelje, otvorenom zahvaljujući Novak Đoković Fondaciji, The Human Safety Net-u i Gradu Užicu, gde će se odvijati program „Podrška, NE perfekcija“, naši roditelji dobiće priliku da na ovom mestu razmene svoja iskustva i prošire saznanja o izazovima roditeljstva. Ovim će se dosadašnja ostvarena saradnja proširiti i produbiti u interesu svih – dece, roditelja i zaposlenih. Ovo će biti mesto okupljanja roditelja i posle završenog projekta, a kroz saradnju sa ustanovama i organizacijama iz lokalne zajednice, naša ustanova će pružati različite vidove podrške porodicama dece predškolskog uzrasta,- zaključila je Veselinka Jovanović, direktorka PU „Užice”.\nPlanirano je da program „Podrška, NE perfekcija” do kraja 2023. godine obuhvati još 2800 roditelja i skoro 5600 dece, uz blisku saradnju sa državnom i lokalnom upravom.\nNovak Đoković Fondacija osnovana je 2007. godine kao organizacija koja ulaže u predškolsko obrazovanje u Srbiji, zemlji u kojoj tek svako drugo dete ima pristup predškolskom obrazovanju.\nRad Fondacije temelji se na uverenju da se predškolskim obrazovanjem mogu promeniti životi dece i celezajednice. To se postiže stvaranjem najkvalitetnijih programa i okruženja za učenje, u kojima je priliku da se usavršava imalo više od 2.200 vaspitača i učitelja. NDF je do sada rekonstuisala i izgradila 47 vrtića i pomogla više od 47.505 dece.\nPočetkom ove godine, Novak Đoković Fondacija je uspešno realizovala donatorsku kampanju Sezona darivanja tokom koje su prikupljena sredstva za izgradnju vrtića u selima Ljubiš i Vajska.\nPreko 1.000 fizičkih i pravnih lica iz više od 30 zemalja širom sveta svojim donacijama podržali su ovu humanu akciju. Jelena i Novak Đoković na kraju su svojim ličnim sredstvima duplirali prikupljenu sumu, podržavši time na još jedan način realizaciju cilja.\nOtvaranjem prvog vrtića u selu Ljubiš, koji je deo Predškolske ustanove „Radost“ iz Čajetine, Fondacija je omogućila da deca iz ovog mesta od danas imaju priliku da steknu nova znanja i veštine u kvalitetnom okruženju i da se zajedno raduju i druže.\nNovak Đoković fondacije, Centar za roditelje Užice (Foto: Dalibor Danilović)\nIZVORNovak Đoković Fondacija\nPrethodni tekstKULTURNI CENTAR ZLATIBOR Izložba, pa film „Glumčina“\nSledeći tekstDR RADMILA SMILJANIĆ Otvorena knjiga žalosti\nDŽINOVSKI PURAK Na Tari pronašao gljivu tešku šest kilograma


„Veliko srce“ završava uspešnu godinu\n23 Decembar 2015.\nNovo igralište za decu Rakovice\nBeograd, 23. decembar 2015. – Više od 500 dece iz vrtića PU „Rakovica“ ima novo igralište i montesori kabinet za razvojnu grupu. Kompletna rekonstrukcija igrališta i kabinet vredni više od 1,5 milion dinara, deo su projekta „Veliko srce“ koju sprovodi Eurobank u saradnji sa Fondacijom „Ana i Vlade Divac“. Igralište je u potpunosti prilagođeno deci uzrasta od 2–7 godina i deci sa invaliditetom koja pohađaju ovaj vrtić.\nOvo je 32. igralište za pet godina postojanja projekta koje je obnovljeno zahvaljujući više od 22 hiljade korisnika jedinstvene MasterCard kartice „Veliko srce”.\n„Humanitarna i tradicionalna akcija Veliko srce, nije samo usrećila skoro 10 hiljada dece širom Srbije. Usrećila je i nas odrasle, jer nam je pružila priliku da se odmaknemo od brojki i svakodnevnih poslova i zavirimo u dečji svet. Ove godine obradovali smo decu u šest vrtića i škola širom Srbije. Deca su naš, da se izrazim rečnikom institucije koju predstavljam, najveći zalog za budućnost, vrednost koja sa godinama samo beskrajno raste”, izjavila je Magdalena Tatić, direktor Sektora za kredite fizičkim licima u Eurobanci.


Lideri zemalja Višegradske grupe žele izbjegličke centre van EU\n* Lideri zemalja Višegradske grupe žele izbjegličke centre van EU\nAustrija, koja od 1. jula preuzima predsjedavanje Evropskom unijom i zemlje Višegradske grupe žele izbjegličke centre van Unije, saopćeno je nakon sastanka održnog u Budimpešti. Najavljeno je da zemlje Višegradske grupe neće učestvovati na mini Samitu EU o migrantskom problemu zakazanom u nedjelju.\nU trenutku kada se problem migracije nametnuo kao urgentan u cijeloj Evropi, održan je sastanak lidera Austrije i Višegradske grupe koja okuplja Češku, Slovačku, Poljsku i Mađarsku, svi pristalice restriktivne politike prema migrantima. Sa sastanka je poručeno da je ilegalna migracija najveći evropski problem.\n“Moramo riješiti neka pitanje kako bi se postigao sporazum, a to su zaštite granice i naš stari prijedlog prema kojem izbjeglički centri trebaju biti postavljeni van teritorije Evropske unije”, kazao je premijer Mađarske Viktor Orban.\n“Jedino ukoliko je Evropska unija u mogućnosti da zaštiti svoje vanjske granice, jedino tada možemo imati za cilj očuvanje Evrope bez granica”, poručio je kancelar Austrije Sebastian Kurz.\nNajavljeno je da lideri Višegradske grupe neće učestvovati na sastanku lidera Njemačke, Austrije, Italije, Francuske, Španije, Grčke i Bugarske, koji će biti održan u nedjelju. Evropski komesar za unutarnja pitanja i migracije Dimitris Avramopoulos poziva zemlje članice Unije na solidarnost i jedinstvo.\n“Sada nije vrijeme da se igraju igre traženja krivca. Solidarnost je na kocki, kao i budućnost Evrope. Lideri trebaju pronaći kompromis, vođeni evropskim duhom”, kazao je Avramopoulos.\nU međuvremenu, Evropska komisija je saopćila da ispituje nove zakone u Mađarskoj koji zabranjuju beskućnike i omgućavaju zatvorske kazne za ljude osuđene zbog pomaganja tražiocima azila.\n“Sve ćemo ispitat i na temelju ishoda naše procjene, poduzet ćemo neophodne mjere. Ne smijemo okrenuti leđa vrijednostima i principima na kojima je Evropa izgrađena”, izjavio je portparol Evropske komisije Christian Wigand.\nAko se procijeni da su zakoni u Mađarskoj protivni zakonima EU, Komisija može pokrenuti pravni postupak protiv te zemlje sličan mjerama protiv Poljske zbog zabrinutosti za promjene u tamošnjem pravosuđu. Time bi Mađarska mogla izgubiti pravo glasa u Evropskoj uniji.


Tutin u borbi protiv nasilja nad ženama i devojčicama | atina\nPrisutnima je Sead Reč, upravnik azilnog centra iz Tutina, predočio da je prema zvaničnim evidencijama u okviru ovog centra pružena podrška za 4,300 tražilaca i tražiteljki azila kao i da je izbeglička kriza prošla neosetno za meštane Tutina zbog odlične saradnje i otvorenosti društva prema ovim ljudima. Na situacije nasilja koje su se dešavale u centru delovalo se promptno sa fokusom na zaštitu žrtve.\nNakon uvodnog dela, ispred Udruženja građana Atina, koleginica Marija Cvejić je predstavila istraživanje koje predstavlja opservacionu studiju preseka koja je imala za cilj da prikaže zastupljenost i oblike nasilja nad ženama i devojčicama izbeglim iz područja zahvaćenih ratom ili periodičnim sukobima, pre svega u Siriji, Iraku i Avganistanu, ali i u drugim državama. Glavni cilj ove studije jeste sticanje potpunijeg uvida u rizike i izazove vezane za nasilje nad ženama i devojčicama među izbegličkom populacijom, kao i da se izvuku pouke i naprave preporuke radi unapređenja postojećeg sistema zaštite i podrške. Pilot istraživanje je sprovedeno u šest Centara za azil i Prihvatnih centara i to u Preševu, Beogradu, Bujanovcu, Bogovađi, Banji Koviljači, Adaševcima kao i u Materinskom domu i Miksalištu u Beogradu. U istraživanju su učestvovale 162 žene i devojčice koje su u periodu od 13. aprila do 15. maja 2017. godine boravile u Srbiji. S obzirom na to da je pilot istraživanje urađeno na uzorku od 162 žene i devojčice koji nije reprezentativan, glavni nalazi su indikativni i kao takvi ne mogu da se generalizuju i primene na čitavu izbegličku i migrantsku populaciju u Srbiji. Istraživanjem je utvrđeno da je 66,9% ispitanica preživelo neki oblik nasilja - fizičko ili seksualno, što predstavlja visok statistički značajan uzorak. Procenat žena i devojčica koje su preživele nasilje, fizičko ili seksualno, kao i nemogućnost da odaberu partnera i vreme kada će se udati je 74,9% ispitanica. Pilot istraživanjem je utvrđeno da je 77,1% ispitanica svedočilo nasilju nad drugim ženama i devojčicama, što ukazuje na široku zastupljenost nasilja u datom uzorku. Integralni deo ovog izveštaja čine i isečci iz pet životnih priča koje su prikupljene na terenu i koje dublje oslikavaju neposredno iskustvo nasilja koje su žene i devojčice izbeglice doživele. Poseban dodatak predstavljaju i izveštaji sa terena, koji su pisani u formi dnevnika, sačinjenih od strane istraživačica koji sadrže njihov lični osvrt na tematiku koja je ispitivana.\nPosle predstavljanja istraživanja, učesnici i učesnice skupa su pozvane na diskusiju. Predstavnica centra za socijalni rad je iznela da su u svim gradovima formirani timovi za prevenciju nasilja u porodici koji se sastaju na svakih 15 dana i bave se ovim pitanjem ne samo za lokalno stanovništvo, već i za migrantkinje i migrante. Timovi izrađuju i planove podrške za žrtve koje realizuje svaka od institucija u skladu sa svojim mandatom. Tim čine 2 osobe, ali svakako je potrebno da ima više resursa, iako do sada nije bilo resursa.\nPredstavnica škole u Tutinu iznela je da su uključena i deca u sistem školovanja što je jedan od najznačajnih vidova prevencije nasilja. Predstavnice suda su iznele da su do sada u svom radu imale samo nekoliko predmeta vezanih za migrante i to 1 ili 2 u kojima su oni bili oštećeni, ali da slučajevi do sada nisu realizovani.\nGospodin Sead Reč je izneo da su Tutin i Sjenica, prema istraživanju sprovodenom u Srbiji, prva mesta u kojima se migranti osećaju sigurno i prihvaćeno i naveo da su od izuzetne važnosti lokalna zajednica, indvidualnost u radu, i da je upravo to ono što omogućava da se nasilje prevenira i otvori dijalog.\nPrilog Sandžačke TV Mreže o ovom događaju možete pogledati putem linka:\nistrazivanje o nasilju nad zenama


VAŽNO DA I BiH PRIHVATI INICIJATIVU “OTVORENI BALKAN” - Top Portal\nNaslovnica Biznis VAŽNO DA I BiH PRIHVATI INICIJATIVU “OTVORENI BALKAN”\nБЕОГРАД, 17. НОВЕМБРА /СРНА/ - Министар спољне трговине и економских односа у Савјету министара Сташа Кошарац и министар рударства и енергетике Србије Зорана Михајловић сагласили су се данас да је иницијатива "Отворени Балкан" коју је иницирала Србија од огромног значаја за регион, те да би било добро да се прошири на цијели регион, укључујући и БиХ.\nBEOGRAD- Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac i ministar rudarstva i energetike Srbije Zorana Mihajlović saglasili su se danas da je inicijativa “Otvoreni Balkan” koju je inicirala Srbija od ogromnog značaja za region, te da bi bilo dobro da se proširi na cijeli region, uključujući i BiH.\nKošarac je rekao da je Republika Srpska kvalitetno i ozbiljno pristupila tom pitanju, te da je srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik u Predsjedništvu BiH pokrenuo inicijativu da se BiH pridruži inicijativi, ali da, nažalost, dio struktura BiH to odbacuje.\n“Smatram da je to loša politika struktura iz Federacije BiH /FBiH/. Smatram da treba nastaviti sa politikama koje zastupa Dodik i predsjednik Srbije Aleksandar Vučić. Još jedanput poziv strukturama iz FBiH da slijede politiku Dodika i Vučića kada je riječ o `Otvorenom Balkanu”, rekao je Košarac i naglasio da je to jak podsticaj za razvoj ekonomije zemalja regiona.\nKošarac je naglasio da će na sastancima koji slijede u narednom periodu fokus biti na temi “Otvoreni Balkan”.\n“Cijenimo da će Ministarska konferencija 30. novembra u Beogradu biti veoma značajna i važna i da imamo legitimno pravo da razmijenimo određena iskustva i mišljenja po pitanju Energetske zajednice. Mi u BiH imamo ugovor o pristupanju Energetskoj zajednici, imamo određene obaveze iz drugog i trećeg energetskog paketa i o tome smo pričali i kako je Srbija ispunjavala svoje obaveze”, rekao je Košarac.\n“Upućeni smo jedni na druge i verujem da ćemo učiniti sve što je moguće da gasna interkonekcija bude jedan od tih naših važnih zajedničkih projekata na kojim ćemo raditi”, navela je Mihajlovićeva.\nPrethodni članakPRIJAVA ZA RATNI ZLOČIN U ZATVORU “RODOČ” U MOSTARU\nNaredni članakLuka Petrović: Hvala medicinskom osoblju Univerzitetske bolnice u Foči


UN: Nemamo mandat da istražimo ruske tvrdnje o laboratorijama\nTanjug 18. marta 2022. 18:48\nNJUJORK – Ujedinjene nacije su saopštile da nisu bile svesne postojanja bilo kakvog programa za razvijanje biološkog oružja u Ukrajini, a šef agencije UN za razoružanje Izumi Nakamicu rekao je danas da ovo svetsko telo nema mandat, ni tehničke ili operativne kapacitete da istraže ruske tvrdnje.\nPre toga je stalni ruski predstavnik u UN Vasilij Nebenzja predstavio nove dokumente do kojih je došla Rusija, u kojima se, navodno, dokazuje da se su postojale biološke laboratorije koje su radile sa smrtonosnim virusima, preneo je Rojters.\nAmerička ambasadorka u UN Linda Tomas-Grinfild danas je optužila ruskog kolegu Nebenzju za, kako je rekla, „tiradu bizarnih teorija zavera“ tokom prošle nedelje.\n„Ove nedelje čujemo mnogo više o tome odakle to dolazi. To su priče koje zvuče kao da su mu prosleđene na imejl iz nekog mračnog kutka interneta. Predsednik Bajden ima reč za ovakve govore: ‘Malarki’ (besmislica)“, rekla je američka ambasadorka.\nOna je dodala da je takođe moguće da Rusija možda planira korišćenje upotrebe hemijskog ili biološkog oružja protiv ukrajinskog naroda.


Vučić: Bitka za očuvanje zdravlja ljudi, zdravstvenim radnicima povećanje plata\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić saopštio je večeras da će svim zdravstvenim radnicima biti povećana plata za dodatnih 10 odsto.\nVučić je najavio da će sutra biti formirana dva krizna štaba - zdravstveni, na čijem će čelu biti premijer Ana Brnabić, te tim za otklanjanje posljedica pandemije virusa korona po ekonomiju, na čijem će čelu biti on.\nU vanrednom obraćanju građanima Srbije putem javnog servisa, Vučić je rekao da su zdravstveni radnici heroji koji nesebično spašavaju ljude i da je važno očuvati njihovu motivaciju.\nOn je saopštio da Srbija danas raspolaže sa ukupno 1.008 respiratora, koji su potrebni samo za najteže bolesnike i da će za 25 dana imati još 500, te podsjetio da je u vrijeme svinjskog gripa iz 2009. godine bilo 350 respiratora.\nVučić je istakao da se od ukupno 24 zaraženih, 15 nalazi u bolnicama i samo jedan od njih je na respiratoru, a ostali su stabilnog zdravstvenog stanja.\nOn je najavio da će penzionerima biti uplaćena jednokratna pomoć od najmanje 4.000 dinara između 1. i 15. aprila i zamolio ih, jer su najugroženija grupa, da nastave da budu disciplinovani.\nVučić je rekao da su određene tri zdravstvene ustanove, koje će se od sutra baviti samo zaraženima virusom korona, a to su Infektivna klinika u Beogradu, i posebna odjeljenja kliničkih centara u Novom Sadu i u Nišu.\nOn je poručio da ima dovoljno bolničkih postelja i da građani treba da imaju povjerenja u svoju državu.\nVučić je naglasio da nema razloga za pravljenje zaliha, te istakao da Vojska Srbije ima zaliha hrane da može da nahrani 100.000 ljudi, da su sve ratne i mirnodopske zalihe pune, a Srbija "pripremljenija nego neke zemlje EU".\nOn je rekao da će se država u borbi protiv virusa korona osloniti na iskustva kineskih prijatelja, kao i da će u ponedjeljak razgovarati i o tome sa njemačkim kancelarom Angelom Merkel, ta najavio da će tražiti i pomoć EU.\nKada je pitanju rad škola, on je istakao da će škole biti zatvorene tek kad stručnjaci procijene da tako treba.\nVučić je najavio i da će po povratku iz Berlina pozvati predstavnike svih izbornih lista koje planiraju da učestvuju na parlamentarnim izborima zakazanim za 26. april, da se dogovore kako da se organizuje kampanja, ali i da li je potrebno da se pomjeri datum izbora.\n4644 glasova 72%


Broj 27 jan/feb 2016\nPoštovani čitaoci, pred vama je 27. broj E2 magazina - prvog online magazina o energetskoj efikasnosti koji se svakog svakog drugog meseca besplatno distribuira u vaše email sandučiće putem E2 newslettera.\nGlavna tema, kojoj smo posvetili najviše pažnje se odnosi na uštedu energije. S obzirom da je zimski period, sezona grejanja, možete da nađete brojne ideje i savete kako da uštedite energiju i da smanjite troškove grejanja. Uz to, tu su već dve standardne teme: Zelena kuća meseca (Lozana, Švajcarska) i Održivi grad (Amsterdam, Holandija). Možete da pročitate kojih su to 10 zelenih tehnologija za 2016.godinu, kao i sve o primenama energetske efikasnosti u Evropi.\nZa jednog čitaoca koji u periodu do 10.februara pročita broj #27 E2 magazina i pronađe skriveni simbol „zelenu pčelu“, na nekoj od strana magazina, obezbedili smo poklon paket proizvoda od meda (detalje možete videti na strani 6 kao i na našim stranama na društvenim mrežama).


Fon Kramon: Kosovo doživelo ozbiljnu političku nestabilnost • RTK\nFon Kramon: Kosovo doživelo ozbiljnu političku nestabilnost\nStalni izvestilac za Kosovo u Evropskom parlamentu Viola fon Kramon izjavila je da se predstojeći parlamentarni izbori održavaju u vanrednim okolnostima, što će za Kosovo biti veoma izazovno, kao i da je Kosovo poslednjih godina doživelo ozbiljnu političku nestabilnost.\nKako je rekla, budući da se tamo verovatno neće videti veliki broj nezavisnih međunarodnih posmatrača, sada je važnije nego ikad imati odgovarajući broj domaćih posmatrača, zbog čega će biti neophodno pribaviti potrebnu finansijsku podršku, prenosi Reporteri.\nPrema njenim rečima, kratki vremenski okvir između najave izbora i dana izbora znači da postoje ozbiljni problemi sa glasovima građana koji žive van Kosova, što u praksi znači da većina dijaspore neće moći da glasa.\n"Ugroženo je njihovo osnovno demokratsko pravo i ovom pitanju treba odmah pristupiti", rekla je Fon Kramon.\nOna je ocenila da su meseci bez ikakve vlade i funkcionalne parlamentarne većine uticali ne samo na nivo upravljanja, već u vreme pandemijske krize i na ljudske živote.\n"Stoga pozivam sve političke aktere da razmišljaju o budućnosti i razgovaraju o mogućim većinama i koalicijama, čak i pre izbora, kako bi se obezbedila nesmetana tranzicija i što je pre moguće uspostavila funkcionalna vlada", poručila je fon Kramon.


Home / Sport / Radnički u nedelju ide na još jedno izuzetno važno gostovanje\nRadnički u nedelju ide na još jedno izuzetno važno gostovanje\nNakon veoma važne pobede u Paraćinu protiv uvek neugodne ekipe SFS Borca, pirotski Beli, kako je danas novinarima kazao trener Marko Vidojević, u nedelju putuju na još jedno izuzetno važno gostovanje, koje bi moglo da se ispostavi kao ključno u borbi za plasman u viši rang. Beli gostuju ekipi Budućnosti iz Popovca, ekipi koja ima odlične igrače i dosta je kvalitetnija od ekipe SFS Borac. Utakmica se igra u nedelju u 16:30. Temnić iz Varvarina, posustao je u trci za Radničkim, pošto je u Leskovcu poražen od Dubočice 1:0. Sutra je prilika da se Radnički odlepi na tabeli od Varvarinaca.\n-Ja sam i ranije igračima kazao da su ova dva gostovanja, od prošle nedelje i predstojeće – ključ sezone. Jedno smo rešili i moramo da rešimo i ovo u nedelju. Ako to uspemo, a verujem da hoćemo, imamo odlične šanse da završimo onako kako smo planirali i kako svi želimo da bude-kazao je odlični trener Vidojević.\nOdlični fudbaler Belih Dimitrije Pobulić spreman je da, nakon povrede, oporavljen, pomogne svojim saigračima da zabeleže izuzetno važna tri boda.\n-Neće biti lako, to je dobra ekipa koja je u vrhu tabele, ali mi smo svesni našeg imperativa da pobeđujemo iz utakmice u utakmicu-kazao je Pobulić.\nBeli su lider na tabeli, dok je ekipa Popovca četvrta na tabeli.\n← Previous Story Mlade nade Belih poražene danas na svom terenu\nNext Story → Međunarodni vaterpolo turnir održan u Pirotu


Na biznis forumu na Kopaoniku, premijer Srbije rekao da toj državi nedostaju ideje i preduzetnički duh.\nNa Kopaoniku je počeo 22. ekonomski forum koji će ove godine okupiti više od 600 učesnika. Predstavnici vlasti, ekonomisti, privrednici i bankari razgovaraće o najboljim modelima za podsticanje ekonomskog rasta u Srbiji.\n„Ključno reformsko pitanje u ovoj godini je restrukturiranje i početak privatizacije velikih javnih preduzeća. Ja pri tome ne želim da umanjim značaj svih drugih reformskih procesa, ali da bi se promijenio smjer spirale ekonomske aktivnosti, koji je sada uperen nadolje, reorganizacija i privatizacija javnih preduzeća nameće se kao uslov svih uslova“, kazao je Vlahović.\nDrugog dana govoriće se o reformi državne uprave i javnog sektora, a trećeg dana će glavna tema biti kako najbolje iskoristiti potencijale u oblasti energetike i poljoprivrede. Zaključci Kopaonik biznis foruma će biti upućeni Vladi Srbije, s namjerom da ona na osnovu njih planira ekonomsku politiku i reformske mjere.\nKina nadmašila Hollywood po prihodu od bioskopskih ulaznica u februaru


Budućnost protiv Kristijanštada u četvrtfinalu | N1 Srbija\nBudućnost protiv Kristijanštada u četvrtfinalu\n09.03.2019. |01.00 |\nRukometašice Budućnosti igraće sa ekipom Kristijanštada u četvrtfinalu Lige šampiona. Prvi meč u borbi za plasman na finalni turnir na programu je 7. aprila.\nIzvor: ŽRK Budućnost/D. Starčević\nIzabranice Dragana Adžića koje u nedelju igraju poslednji meč ligaškog dela sa Brestom u Francuskoj, saznale su ime rivala posle utakmice između Bukurešta i Tiringera koji je završen rezultatom 23:23. Tim iz Rumunije je u jednom trenutku imao i šest golova više, ali nije uspeo da osvoji dva boda, a samim tim ni drugo mesto na tabeli, koje će ostati u rukama norveškog Kristijanštada bez obzira na epilog duela sa Đerom.\nUtakmica između Budućnosti i Bresta je takođe lišena rezultatskog značaja, jer šampion Crne Gore ne može dalje od trećeg mesta u grupi, a Brest ne može u četvrtfinale. Budućnost će u meču koji sledi biti oslabljen neigranjem Milene Raičević, Đurđine Jauković i Rumunke Kristine Laslo.\nMilena je zbog povrede ramena i operacije koja sledi, završila sezonu, a Đurđina i Kristina će biti spremne za duele sa Kristijanštadom u kojima Podgoričanke imaju čemu da se nadaju, imaju pravo da veruju da san o plasmanu na finalni turnir može da postane java.\nPodsećanja radi, prošle sezone, Budućnost je upravo pobedom u duelu sa Kristijanštadom izborila plasman u glavnu fazu Lige šampiona iz koje se kasnije probila do četvrtfinala u kojem je zaustavljena od Đera koji je kasnije odbranio titulu klupskog prvaka Evrope.


BiBiSi se izvinio zbog vesti o trovanju Romana Abramoviča - Ekonomske Vesti\nBiBiSi se izvinio zbog vesti o trovanju Romana Abramoviča\n29. mar. 2022 29. mar. 2022 Andrija Matić 0 Comments\nRuska služba BiBiSija izvinila se zbog informacije da je predstavnik ruskog biznismena Romana Abramoviča potvrdio da je on izmedju 3.i 4.marta, kao učesnik rusko – ukrajinskih pregovora u Kijevu, osetio simptome trovanja podobne onim od hemijskog oružja . I da se sada oseća normalno.\n„Predstavnik Romana Abramoviča nije komentarisao situaciju s trovanjem. Molimo da se ranije objavljeni post smatra nekorektnim. Izvinjavamo se što smo dozvolili tu grešku“, objavljeno je na Telegram kanalu BiBiSija, a prenosi Komersant.\nInformaciju da su Roman Abramovič i član ukrajinske delegacije Rustem Umerov izmedju 3.i 4.marta imali simptome trovanja preneo je i Wall Street Journal.\nUmerov je tu informaciju odmah demantovao.\nKomersant podseća da su pregovori delegacija Rusije i Ukrajine održani 28.februara, 3.i 7.marta u Belorusiji i da se otad održavaju video vezom.\nKremlj je potvrdio da je u početnoj fazi pregovora učestvovao i Abramovič.\nKomersant takodje podseća da je, u medjuvremenu, član ukrajinske delegacije Denis Kireev ubijen. Mediji su izvestavali da je osumnjičen za izdaju.A Glavna uprava obaveštajne službe Ministarstva odbrane Ukrajine je potvrdila da je bio njen saradnik.\n← Januar 2022 : Prosečna neto plata u Srbiji 70 920 dinara\nPredsednik je mušičav : Neću da se izvinim, bio sam uzbudjen →


FUELMAX T / Goodyear pneumatici za kamione\nPneumatik za osovinu prikolice dizajniran za efikasnost potrošnje goriva, ali je takođe pogodan za ograničenu upotrebu na magistralnim putevima i auto-putu. Nudi dobro bočno prianjanje i kilometražu.\nPogodan za auto-puteve i ograničeno korišćenje na magistralnim putevima\nDizajniran za smanjenje troškova za gorivo\nPomaže vam da ispunite ciljeve u pogledu emisije ugljen-dioksida\nEfikasnost potrošnje goriva sada može da postane vaš standard\nAko se vaša vozila kreću i po auto-putu i po magistralnim putevima, ipak možete da izaberete pneumatik koji štede gorivo. FUELMAX T je svestran pneumatik koji nudi dobro bočno prianjanje i mali otpor kotrljanja čime smanjuje potrošnju goriva i emisiju ugljen-dioksida.\nUdubljenje većeg radijusa\nStvara izuzetno mali otpor kotrljanja što za rezultat ima značajno smanjenje troškova za gorivo.\nPosebna smeša gazećeg sloja\nSmeša veoma otporna na habanje obezbeđuje odličnu kilometražu i odlično bočno prianjanje.\nPneumatik za pogonsku osovinu dizajniran za efikasnost potrošnje goriva, ali takođe pogodan za ograničenu upotrebu na magistralnim putevima i auto-putevima. Smanjuje troškove za gorivo i emisije ugljen-dioksida, a istovremeno pruža dobru vučnu silu i kilometražu.\nPneumatik za upravljačku osovinu dizajniran za efikasnost potrošnje goriva, ali je takođe pogodan za ograničenu upotrebu na magistralnim putevima i auto-putu. Smanjuje troškove za gorivo i emisije ugljen-dioksida, a istovremeno pruža dobro bočno prianjanje i kilometražu.\n„FRT“ je akronim za „Free Rolling Tyre“ (bez otpora kotrljanja) i to je zakonska oznaka u skladu sa propisom UNECE broj 54 koja označava da je pneumatik posebno konstruisan i namenjen za postavljanje na osovine prikolice i osovine motornih vozila koja nemaju pogon na prednjoj osovini i sve pogonske osovine. Zbog toga bi ovi pneumatici za prikolice koji imaju oznaku „FRT“ trebalo da se koriste isključivo na osovinama prikolice i osovinama motornih vozila koja nemaju pogon na prednjoj osovini i sve pogonske osovine i ne bi trebalo da se montiraju na bilo koju drugu poziciju. Kompanija Goodyear Dunlop neće garantovati i neće biti odgovorna u slučaju potraživanja po osnovu odgovornosti u slučaju kada su FRT pneumatici montirani suprotno ovim preporukama. „FRT“ je akronim za „Free Rolling Tyre“ (bez otpora kotrljanja) i to je zakonska oznaka u skladu sa propisom UNECE broj 54 koja označava da je pneumatik posebno konstruisan i namenjen za postavljanje na osovine prikolice i osovine motornih vozila koja nemaju pogon na prednjoj osovini i sve pogonske osovine. Zbog toga bi ovi pneumatici za prikolice koji imaju oznaku „FRT“ trebalo da se koriste isključivo na osovinama prikolice i osovinama motornih vozila koja nemaju pogon na prednjoj osovini i sve pogonske osovine i ne bi trebalo da se montiraju na bilo koju drugu poziciju. Kompanija Goodyear Dunlop neće garantovati i neće biti odgovorna u slučaju potraživanja po osnovu odgovornosti u slučaju kada su FRT pneumatici montirani suprotno ovim preporukama.


Uvoz robe iz Srbije na Kosovo pao za 99 posto — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nIzvor vijesti: al jazeera balkan13. Oktobra. 2019. Region\nDirektor kosovske carine Bahri Berisha izjavio je da je od početka godine do kraja septembra, vrijednost uvezene robe iz Srbije iznosila 3,3 miliona eura, dok je u istom periodu prošle godine ta vrijednost bila 328 miliona eura.\nTo znači da je zbog uvođenja takse vrijednost uvoza pala za čak 99 posto, prenosi Tanjug.\nPriština je 21. novembra prošle godine nametnula takse od 100 posto na uvoz robe iz Srbije i BiH.\nNagli pad uvoza iz Srbije\nKada je riječ o BiH, za devet mjeseci ove godine, na Kosovo je uvezena roba u vrijednosti od 1,9 miliona eura, u poređenju sa 57 miliona eura u istom periodu prošle godine, Tanjug prenosi pisanje portala Kosovo Online.\n“U pogledu izvoza, Kosovo je do sada u 2019. izvezlo u Srbiju robe u vrijednosti 13,6 miliona eura, a u istom period 2018. godine 24 miliona”, rekao je Berisha.\nKako se navodi, prema zvaničnim podacima, prije uvođenja taksi, najmanje 1,2 miliona eura dnevno ili više od 400 miliona eura godišnje bila je vrijednost proizvoda koji su iz Srbije ulazili na tržište Kosova.


Bezbednost | Politika, standrdi, smernice i procedure\nZaštita informacija u poslovnom okruženju nije samo stvar tehnologije. Odluka o načinu njenog sprovođenja treba da stigne sa vrha…\nRadi zaštite informacija preduzeće treba da implementira pravila, kontrolu i sisteme koji ih obrađuju i čuvaju. Ovo se može postići kroz implementaciju politike bezbednosti, standarda, smernica i procedura.\nPolitika bezbednosti informacija sastoji se od deklaracije koja se odnosi na zaštitu informacija koje se prostiru kroz poslovanje cele firme. Takva deklaracija treba da potekne od najviše upravljačke strukture kompanije.\nPolitika odredjuje uloge i odgovornosti, definiše obim informacija koje treba zaštititi i pruža opširan opis kontrole koja se mora uspostaviti radi zaštite informacija. Pored toga, treba da naznači standarde i smernice koji to podržavaju.\nPreduzeće može da ima jedinstvenu sveobuhvatnu politiku ili više posebnih politika koje se odnose na različite sektore, kao što je politika elektronske pošte ili politika prihvatljivog korišćenja informacija. Sa zakonske tačke gledišta, politika informacione bezbednosti često se posmatra kao posvećenost glavnog menadžmenta zaštiti informacija.\nDokumentovana politika je čest zahtev za ispunjavanje zakonskih propisa, kakvi su oni koji se odnose na privatnost i finansije.\nStandarde čine obavezne kontrole niskog nivoa, koje pomažu u sprovodjenju i podržavaju politiku informacione bezbednosti. Najčešće primenjivani standard informacione bezbednosti u Srbiji je ISO 27001.\nStandardi pomažu da se uspostavi doslednost bezbednosti u čitavom preduzeću i uglavnom sadrže bezbednosne provere koje se odnose na implementaciju određene tehnologije, hardvera ili softvera. Na primer, standardi za lozinku mogu da postave pravila o njenoj kompleksnosti.\nSmernice su sačinjene od preporučenih provera. Ove provere nisu obavezne, ali podržavaju standarde ili služe kao preporuka u slučaju kada standard ne može da se primeni.\nNa primer, na osnovu standarda se može zahtevati lozinka od 8 znakova ili više, dok smernicama može biti preporučeno i da svaka lozinka treba da istekne i bude zamenjena u roku od 30 dana.\nProcedure se sastoje od postupnih instrukcija koje pomažu zaposlenima da implementiraju različite politike, standarde i smernice.\nNa primer, procedura može da bude napisana tako da detaljno objašnjava kako bezbedno instalirati Windows, kako bi zadovoljio politiku, standard i smernice koje važe u kompaniji.\nOkvir politike bezbednosti\nSvi dokumenti predstavljeni u tekstu namenjeni su različitim grupama korisnika u preduzeću. Oni zajedno čine okvir politike bezbednosti, a kako to izgleda u praksi predstavili smo na primeru zaštite prilikom prenošenja ili skladištenja podataka.\nPolitika označava sve poslovne informacije koje moraju biti adekvatno zaštićene kada se prenose ili skladište.\nStandard za upravljanje informacijama zahteva da sve osetljive informacije budu kriptovane korišćenjem određenog tipa kriptografije i da se svi prenosi podataka beleže (loguju).\nSmernice objašnjavaju najbolju praksu za beleženje prenosa osetljivih informacija i daju šeme za beleženje prenosa i rukovanje osetljivim informacijama.\nProcedure daju postupne instrukcije kako da se izvrši kriptovanje pri prenosu podataka i kako da se osigura usklađenost sa politikom, standardima i smernicama.


Kako je rekao predstavnik Saveza ''Rakoci'' Domonkoš Nađ, oni od devedesetih godina posvećuju pažnju sunarodnicima iz okolnih zemalja, a posebno mladima.\n- Više od 10.000 učenika zahvaljujući nama učestvuje na raznim putovanjima i manifestacijama, a ovo je već treća godina kako u Vojvodini za više od 6.000 porodica i učenika dodeljujemo stipendije. Ovaj program se sastoji iz tri dela, prva faza je nastala ove godine i zove se Roda vest, gde se roditeljima koji dobiju bebu poklanjaju radosnice koje smo napravili. Isto tako, deca koja se upisuju u zabavište dobiju poklon u vidu školskog pribora, a nakon upisa u osmoletke sva deca koja na mađarskom dobiju 10.000 forinti – objasnio je Domonkoš Nađ.\nPrisutnima se, između ostalih, obratila i predsednica Skupštine opštine Srbobran Milena Alargić koja je naglasila da se lokalna samouprava trudi da deci omogući što bolje obrazovanje.\n- ''Zmaj Jovina'' škola je infrastrukturno obezbeđena, ali ćemo mi i dalje raditi na tome da zaposleni i učenici imaju još bolje uslove za rad. Ove godine smo podelili i školske torbe prvacima, a možemo da se pohvalimo da sarađujemo sa pobratimljenom opštinom Orošhazom. Šaljemo decu na razmenu, oni idu u naše odmaralište u Sutomoru, dok naši đaci putuju u banju koju oni imaju – poručila je Alargić uz nadu da će saradnja biti nastavljena.\nDeca škole ''Jovan Jovanović Zmaj'' su za ovu priliku prikazali i kulturni program koji su pripremili.


„Uprkos razvoju saradnje Prištine i Atine, stav Grčke o nezavisnosti Kosova ostaje nepromenjen“, saopštilo je grčko ministarstvo u odgovoru za prištinski portal Gazeta ekspres.\nGrčko ministarstvo je izrazilo podršku dijalogu Prištine i Beograda, uz posredovanje Evropske unije, navodeći da Grčka, kao dugogodišnja članica EU i NATO, teži „konsolidaciji mira, demokratije i stabilnosti, sigurnosti i ekonomskog razvoja i vladavine zakona u regionu zapadnog Balkana, kroz stvaranje dobrosusedskih odnosa i poštovanje osnovnih principa međunarodnog prava“.\n„U tom kontekstu, Grčka je snazno podržavala evropsku perspektivu za sve partnere na zapadnom Balkanu, uključujući Prištinu, kao i pružala podršku dijalogu Beograda i Prištine, uz pomoć EU“, rečeno je u Ministarstvu spoljnih poslova Grčke.\nPrestojeća poseta grčkog ministra spoljnih poslova Nikosa Dendijasa Prištini je, kako je saopšteno, povezana sa osnivanjem novih prištinskih institucija.\n„Kao što znate, ministar Dendijas posetiće Kosovo početkom juna nakon formiranja nove vlade,“ navodi se u odgovoru ministarstva.\nZvanična Atina je saopštila i da podržava liberalizaciju viznog režima za Kosovo i da podržava Kosovo na evropskom putu.\nNavodi se i da je odnos Grčke prema Kosovu konstruktivan, pozivajući se na dosadašnju saradnju na polju ekonomskog razvoja i podršku Kosovu u različitim oblastima.\n„Grčka sledi konstruktivan pristup Prištine koja je od 2019. godine zemlja domaćin “Kosovske kancelarije za trgovinu i ekonomska pitanja u Atini“ i sarađuje s Kosovom na povećanju saradnje u različitim oblastima“, poručuju iz tog ministarstva, dodajući da je u cilju daljeg unapređenja bilateralne saradnje ova kancelarija preimenovana u „Kancelariju za interese Kosova u Atini“.\nPremijer u Prištini Aljbin Kurti izjavio je da je Miroslav Lajčak bio upoznat sa odlukama o automobilskim tablicama i ličnim kartama i da se neko u Briselu možda uplašio nakon što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao da je moguće njegovo povlačenje iz dijaloga u Briselu.


Događaj zbog kojeg i iz Saudijske Arabije dolaze u Srbiju - Smedia\n16.06.2018 | 11:00\nPromocija i u inostranstvu\nPromotivni filmovi i džinglovi sa regate obilaze čitavu planetu. Učesnici dolaze sa svih kontinenata i odnose snimke koje plasiraju i oni predstavljaju najbolje promotere. Filmovi o Drinskoj regati u Srbiji su emitovani u brojnim evropskim zemljama, ali i na dalekim destinacijama.\nPlovidba duga 40km biće praćena brojnim zabavnim sadržajima i učiniće Drinu čarobnom rekom, kojoj ćete želeti uvek da se vraćate.\n"Plovni put regate organizovan je najlepšom putanjom reke Drine, koja počinje od Rogačice, gde je start regate, do krajnjeg cilja u Ljuboviji. Posetioci Drinske regate uživaće u različitim kulturno - zabavnim sadržajima, koncertima i sportskim dešavanjima na reci, koja će Zapadnoj Srbiji tokom ove manifestacije dati poseban...


Fudbal: ŽFK “Spartak” održao godišnju Skupštinu, Slovićeva potpisala profesionalni ugovor | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Sport Fudbal: ŽFK “Spartak” održao godišnju Skupštinu, Slovićeva potpisala profesionalni ugovor\nFudbal: ŽFK “Spartak” održao godišnju Skupštinu, Slovićeva potpisala profesionalni ugovor\nŽenski fudbalski klub “Spartak” održao je Skupštinu na kojoj su usvojeni svi izveštaju za 2019. godinu, a kapiten Violeta Slović potpisala je prvi profesionalni ugovor.\nŽenski fudbalski klub “Spartak” održao je drugu radnu sednicu Skupštine kluba. Među tačkama dnevnog reda bili su izveštaja o radu kluba, seniorske ekipe i mlađih kategorija, okvirni finansijski plan, usvajanje programskih aktivnosti povodom proslave 50 godina od osnivanja kluba, potpisivanje prvog profesionalnog ugovora i donošenje Odluke o dopuni odredbe člana 48 a Statuta ŽFK “Spartak”.\nSkupština ŽFK “Spartak” počela je svečanim delom sednice. 28-godišnja Violeta Slović, kapiten “golubica”, potpisala je prvi profesionalni ugovor sa subotičkim klubom, ujedno prvi u Srbiji u ženskom fudbalu. Slovićeva je već 10 godina član plavo-bele porodice sa severa Bačke, a juče je stavila paraf na ugovor o saradnji na (još) četiri godine.\n– Zahvalnost dugujem svima u klubu za saradnju tokom proteklih godina. Treneru Borisu, Bojanu, najboljem predsedniku kluba Zoranu, saigračicama i svima koji su uz nas. Tokom svih ovih godina sam imala neizmernu podršku i to je moja snaga. Neke stvari ne mogu da se kupe novcem, za ovo se živi – istakla je Violeta Slović.\nPodsetimo, iza Violete je izuzetno uspešna godina u kojoj je slavila titulu šampiona Srbije i podigla pehar nacionanog Kupa, ponovo predvodila svoju ekipu u elitnom evropskom takmičenju, a na kraju sve to je nagrađeno priznanjem “Zlatna lopta” za najbolju igračicu Srbije, a nešto ranije istim priznanjem od Fudbalskog saveza Vojvodine. ŽFK “Spartak” je lider prvog dela sezone i čini se nezaustavljivo hita ka novoj tituli i izlasnu na evropsku scenu.\nKada se prešlo na tačku o proslavi jubileja, reč je uzeo generalni sekretar Gradskog fudbalskog saveza Tadija Stantić.\n– Šta reći za ovakvu Skupštinu,kapitena, rukovodstvo kluba posle ostvarenih rezultata koji su sve, samo ne slučajni niti bilo ko može da ih ospori. Čast mi je što je Ženski fudbalski klub “Spartak” deo našeg Saveza. Imati takav kolektiv u sastavu je ogromna privilegija. Verujemo da će u narednoj godini, u vreme jubileja, rezultati biti još bolji, a manifestacija će biti organizovana na vrhunskom nivou. – poručio je Stantić\nObzirom da je UEFA odlučila da od naredne sezone (2021/2022) uvede novine u ženskom fudbalu. Od naredne sezone sistem takmičenja u Ligi šampiona, ličiće na onaj koji važi za muške klubove. To je uslovilo da se na skupštini pod jednom od tačaka nađe donošenje Odluke o dopuni odredbe člana 48 a, Statuta ŽFK “Spartak”, tačnije imenovanje osobe koja ima ovlašćenje da bude potpisnik kluba i da priprema svu potrebnu dokumentaciju za ono što je novina u klubu. Na tu funkciju jednoglasno je imenovan Bojan Arsić, aktuelni generalni sekretar “golubica”.\n– Klub za igranje u Evropi mora ispuniti mnogo preduslova. Između ostalog, da ima više stalno zaposlenih lica, odgovarajuće prostorije i tehničku opremu, radno vreme, izmirene finansijske i druge obaveze i to samo da bi mogao započeti proces licenciranja. UEFA, po svoj prilici želi da ima uvid u sve. – ističe Arsić – Od ove godine ulazimo u proces licenciranja koji je isti kao za muške klubove. To je ogroman posao i velika obaveza. Da bi smo igrali u Evropi moramo imati odobrenu licencu. A da bi to ispunili propisi moraju da se ispune do detalja. Rok za licenciranje je 15. januar 2020. godine i mi već radimo na tome.\nSledeći tekstRadovanović: Monika je stabilno, očekujem njen oporavak