Albanskog predsednik Ilira Meta i premijer Slovenije, Janez Janša, sastali su se na marginama procesa Brdo-Brijuni.\nAlbanski predsednik pohvalio je veoma dobre odnose dve zemlje, stabilne i sa pozitivnim napretkom tokom godina, u političkom, diplomatskom, bezbednosnom i odbrambenom sektoru, posebno u okviru regionalnih inicijativa.\nMeta je zahvalio Janši na podršci koja je data Albaniji u procesu evropskih integracija i izrazio uverenje da će tokom sledećeg slovenačkog predsedavanja Evropskom unijom ostati zagovornik integracije Albanije i svih zemalja zapadnog Balkana u Evropsku uniju.\n„Slovenija je uvek bila među zemljama koje su insistirale na otvaranju pregovora o članstvu za Albaniju i severnu Makedoniju“, rekao je premijer Janša tokom razgovora s predsednikom Metom.\nOba sagovornika su podvukla da je prioritet zemalja zapadnog Balkana bliska regionalna saradnja i produbljivanje unutrašnjih reformi sa krajnjim ciljem integracije u Evropsku uniju.\nAlbanski predsednik naglasio je važnost nastavka dijaloga između Kosova i Srbije radi postizanja obostrano prihvatljivog sporazuma dveju strana i zatražio da se liberalizacija viznog režima za Kosovo sa Evropskom unijom što pre uradi, kao odluka koja pomaže ne samo Kosovu, već i regionalnoj saradnji. / ibna


„Data Science predstavlja spoj nauke, biznisa i programiranja, primenu naučnih saznanja u cilju unapređenja poslovanja“, naglasio je na početku Darko Marjanović, generalni direktor startapa Things Solver i moderator skupa. Ova oblast može se primeniti u razlitičitim industrijama – telekomunikacijama, maloprodaji, bankarstvu, oglašavanju i medijima, a na kompanijama je da pronađu najbolji način kako da to učine i informacije koje se dobijaju iz podataka iskoriste za optimizaciju poslovanja ili za predviđanje.\n„Telekomunikacione kompanije definitivno generišu više podataka od bilo koje druge industrije i to u realnom vremenu – a to je idealno okruženja za primenu Data Science-a i Machine learning-a„, kaže Natali. To se uglavnom, kako ocenjuje, primenjuje u domenu marketinga i finansija i predstavlja standardnu analitiku za potrebe poslovanja. Zatim dodaje:\nOvim predavanjem otvoren je novi format Business Tech Talks događaja ICT Hub-a.\nSa druge strane, digitalizacijski izazovi u industriji maloprodaje ogledaju se u komunikaciji sa korisnikom, identifikaciji njegovih potreba, ponudi adekvatnog proizvoda, kao i u efikasnosti u saradnji sa dobavljačima, upravljanju zalihama i sl. „Mi u Planeti smo pre godinu dana krenuli od pitanja kako da bolje identifikujemo naše kupce, njihovo ponašanje i potrebe„, kaže Bošković. U tu svrhu, kako dodaje, pokrenut je web shop koji je pružio analitiku za koju se uopšte nije znalo da se do nje može doći. Međutim, on dodaje:


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: EK sprema nova poreska pravila zbog Pandora papira\n06. 10. 2021. 20:51 >> 20:55 0\nEvropska komisija će do kraja godine predstaviti nova zakonska rješenja protiv utaje poreza, rekao je danas poreski komesar EU Paolo Đentiloni.\nĐentiloni je rekao zastupnicima da će Komisija nastaviti borbu protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza i da će predložiti nova pravila o povećanju obima informacija koje se automatski razmjenjuju među nacionalnim poreskim službama.\nDiskusija o porezima uvrštena je u dnevni red Evropskog parlamenta poslije izvještaja ove sedmice o velikom curenju poreskih podataka, poznatom kao "Pandora papiri".\nOva dokumentacija pokazala je na koji način bogati i uticajni pojedinci i dalje sistematski otvaraju of šor kompanije da bi umanjili svoje poreske račune.\nPodsjetimo, posljednji dan proteklog vikenda brojne medijske kuće objavile su istraživanje koje uključuje milione dokumenata koji pokazuju skriveno bogatstvo brojnih svjetskih lidera i poznatih ličnosti, kao i sve metode koje su koristili kada je riječ o izbjegavanju plaćanja poreza.\nViše od 600 novinara iz 117 zemalja mjesecima je pretraživalo dosijee iz 14 izvora, a rezultati su objavljeni pod jedinstvenim dokumentom - Pandora papiri.\nEvropska Komisija Pandora papiri


CIA decenijama organizuje atentate na lidere širom sveta – Alternativno\nCIA decenijama organizuje atentate na lidere širom sveta\nNovember 24, 2017 alternat\nPokušaji ubistva kubanskog predsednika Fidela Kastra – počev od snajpera do zavera koje mogu da se mere sa najmaštovijim špijunskim filmovima (esplodirajuće cigare i otrovano ronilačko odelo) – spadaju među najozloglašenije operacije CIA za ubistvo svetskih lidera.\nIako su pokušaji američke obaveštajne agencije u Kastrovom slučaju bili bezuspešni, činjenica je da je CIA posle 1945. uspešno uklonila ili ubila niz lidera širom sveta – bilo neposredno, bilo koristeći pristalice iz redova lokalne vojske, lokalne plaćene ubice i disidente, pri čemu je ovo drugo češće bio slučaj.\nNova meta – Kim Džong Un?\nMinistarstvo za državnu bezbednosti Severne Koreje tvrdi da CIA i dalje primenjuje stare metode. U saopštenju objavljenom u petak ministarstvo je optužilo CIA i južnokorejske obaveštajne službe da stoje iza navodnog pokušaja ubistva lidera zemlje Kim Džon Una.\nPokušaj navodno obuhvata “primenu biohemijskih supstanci, uključujući i radiaktivnu supstancu i otrovnu nanosupstancu”, a prednost takvog napada je u tome “što ne zahteva približavanje meti napada, jer smrtne posledice nastupaju posle šest ili 12 meseci”. Za napad je navodno direktno odgovoran Severnokorejac koji radi za strane obaveštajne službe.\nPre Kima – Gadafi, Sadam Husein, Milošević…\nIako takve tvrdnje ne mogu da se odbace kao potpuno besmislene – imajući u vidu dug spisak umešanosti SAD u pučevima i ubistvima širom sveta – agencija je morala da ograniči ovakva ubistva nakon što je istraga američkog Senata 1970-tih godina obelodanila razmere takvih operacija, navodi “Gardijan”.\nNakon istrage, tadašnji predsednik Džerald Ford potpisao je 1976. dekret u kome se kaže: “Nijedan funkcioner vlade SAD neće učestvovati, niti biti deo zavere za političko ubistvo”.\nUprkos tome, SAD nikada potpuno nisu napustile ovu strategiju i samo su promenile terminologiju: umesto o atentatima, sada je reč o ciljanom ubijanju, a umesto o vazdušnom napadu na predsednika, o napadu dronom na “terorističkog lidera”. Među svetskim vođama koji su bili žrtve pokušaja ubistva iz vazduha bili su libijski lider Muamer Gadafi 1986, srpski predsednik Slobodan Milošević 1999. i irački predsednik Sadam Husein 2003.\nGodine 1960. CIA je poslala naučnika da smrtonosnim virusom ubije kongoanskog prvog premijera Patrisa Lumumbu, za koga je Amerika procenila da je previše blizak Rusiji. Budući da je on iste godine smenjen drugim sredstvima, takav pokušaj postao izlišan.\nGodine 1973, CIA je učestvovala u organizovanju svrgavanja čileanskog predsednika Salvadaroa Aljendea, koji je za Ameriku bio previše levo orijentisan: preminuo je dan nakon puča.\nNavodna zavera u Severnoj Koreji podseća na ubistvo ruskog disidenta Aleksandra Litvinjenka 2006. Britanska istraga je okončana nakon što je zaključeno da ga je ubila ruska obaveštajna agencija polonijumom u čaju.\n“Da je preživljavanje atentata olimpijska disciplina…”\nSAD je razvila sofisticiranije metode od ove, naročito u oblasti elektronskog i sajber ratovanja. Dokument koji je Vikiliks objavio ranije ove godine, otkriva da je CIA u oktobru 2014. pokušala da hakuje automobilske kontrolne sisteme, što bi agentima omogućilo izazivanje saobraćajnih nesreća.\nNedavno neuspeli raketni testovi Severne Koreje – kao i veliki promašaji u iranskom nuklearnom programu – pripisuju se direktnom ili indirektnom ubacivanju virusa u njihove računarske sisteme.\nSAD je priznala osam pokušaja atentata na Kastra, mada je on tvrdio da ih je bilo mnogo više i da se mere stotinama:\n– Da je preživljavanje atentata olimpijska disciplina, ja bih osvojio zlatnu medalju – rekao je jednom prilikom.\n← Kako je agent Garbo namagarčio Hitlera\n10 nаmirnicа kоје odčepljuju arterije na potpuno prirodan način →\nIsus Hrist nije ni postojao?\nMarch 14, 2017 alternat\nWikiliks i Asanž u službi Rotšilda??\nLista banaka u vlasništvu ili pod kontrolom Rotšilda\nAugust 1, 2017 alternat


Zvezda zna sa nemačkim ekipama\nIzabranike Dejana Stankovića u četvrtak od 18 časova i 55 minuta očekuje utakmica 5. kola grupne faze Lige Evrope koju će crveno-beli odigrati na stadionu „Rajko Mitić“ protiv ekipe Hofenhajma, a bilans koji naš klub ima protiv nemačkih timovima na domaćem terenu daje nam pravo za optimizam.\nPamte navijači crveno-belih 7. decembar 2017. godine i gol Slavoljuba Srnića na utakmici protiv Kelna koji je izazvao erupciju oduševljenja na prepunoj Marakani. Pobedom u tom duelu fudbaleri Crvene zvezde obezbedili su prolaz u šesnaestinu finala Lige Evrope i napravili fenomenalan uspeh. Velika utakmica kao najsvežije sećanje na meč sa timom iz Nemačke, s tim da nam je tada bila neophodna pobeda, dok će u četvrtak i remi biti dovoljan za novu “evropsku bajku” crveno-belih.\nTri godine kasnije prvotimci Crvene zvezde predvođeni Dejanom Stankovićem imaju dosta veće šanse za prolaz. Dva kola do kraja grupne faze nalaze se samo na bod od evropskog proleća i imaće priliku to da ostvare upravo u decembru mesecu, protiv nemačke ekipe, na stadionu „Rajko Mitić“ kao što je to bilo 2017. godine protiv Kelna.\nU svojoj dugoj istoriji Crvena zvezda je 17 puta odmerila snage na domaćem terenu sa nemačkim ekipama i zabeležila i više nego pozitivan skor sa deset upisanih pobeda, četiri nerešena rezultata i tri poraza. Prvi meč na domaćem terenu protiv Nemaca, Crvena zvezda odigrala je 1969. protiv Forverca u osmina finala Kupa evropskih šampiona i zabeležila pobedu od 3:2. Već naredne godine došao je trenutak za još jednu evropsku utakmicu protiv nemačke ekipe Karl Cajs Jena u četvrtfinalu Kupa evropskih šampiona, koja je završena ubedljivim trijumfom našeg tima od 4:0.\nU sezoni 1978/79 Crvena zvezda se tokom takmičenja u Kupu UEFA sastala sa čak tri nemačke ekipe. Već u prvom kolu naši igrači odmerili su snage sa ekipom Dinama iz Berlina i savladali rezultatom 4:1. Naredni susret sa Nemcima u kojem smo slavili bio je u polufinalu ovog takmičenja,a protivnik je bila Herta koja je poražena na stadionu „Rajko Mitić“ rezultatom 1:0. Sledeće godine prvotimcima Crvene zvezde su na megdan ponovo izašli fudbaleri Karl Cajs Jena u okviru šesnaestina finala Kupa UEFA i pretprepeli još jedan poraz na Marakani koja se pokazala kao neosvojiva tvrđava. Već u osmini finala crveno-beli su igrali protiv Bajerna i bili bolji, pa je utakmica završena rezultatom 3:2.\nNavijači Crvene zvezde se sa radošću i uzbuđenjem sećaju 1991. godine kada smo pokorili Evropu i svet,a na tom putu i savladali Dinamo iz Drezdena na stadionu „Rajko Mitić“ rezultatom 3:0, ali kasnije i odigrali nerešeno protiv Bajerna 2:2 u utakmici koja se prepričava i dan danas i posle koje je Crvena zvezda obezbedila plasman u finale Kupa evropskih šampiona. Sledeći susret sa Nemcima bio je 1996. godine protiv Kajzerslauterna, kada smo ubedljivo trijumfovali rezultatom 4:0 u okviru prvog kola Kupa pobednika kupova.\nNaš klub je na Marakani dva puta igrao protiv nemačkog Kelna. Prvi put je to bilo 1989. godine u osmini finala Kupa UEFA i rezultat je bio 2:0. Međutim duel koji je svima u svežem sećanju i koji će ljubitelji našeg kluba pamtiti dugo jeste onaj koji je odigran 2017. godine kada su izabranici Vladana Milojevića izborili proleće u Evropi i usrećili sve one koji je crveno-bela boja u srcu. Prvu priliku da ovaj uspeh ponove imaće naši prvotimci u četvrtak protiv Hofenhajma.


Internet nikad nesigurniji – Mladi Nikšića\nInternet nikada nije bio nesiguran kao danas. U prilog tome govori i činjenica da hakeri sada ne napadaju samo kompjutere i lap topove, već i televizore, kamere, telefone, a takvi napadi došli su i u Crnu Goru.\nDodatno zabrinjava činjenica da su prošle godine stručnjaci za sigurnost na internetu prikupili čak 84 miliona novih malicioznih programa, prenosi portal Analitika.\nNapadi na kompjutere, kamere, TV: U oktobru ove godine, Ministarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije identifikovalo je 350 inficiranih uređaja, odnosno IP adresa na uređajima u Crnoj Gori.\nNjih 150 je pripadalo Mirai botnetu i bili su potencijalni napadači u hakerskom napadu, koji je prouzrokovao nemogućnost pristupa web sajtovima Amazona, Twitera, Reddita, Paypala i drugih\n“Botnet predstavlja mrežu interkonektovanih računara, koja može imati stotine hiljada ili milione računara pod kontrolom jednog servera, koji se naziva komandni i kontrolni server. Napadač može jednom komandom aktivirati cijelu mrežu i u tom slučaju svi uređaji počinju da komuniciraju, na legalan način i usled preopterećenja, čine metu nedostupnom za pružanje servisa ostalim, pravim korisnicima”, objašnjavaju stručnjaci. Za razliku od drugih botnetova, koji se obično sastoje od računara, Mirai Botnet je uglavnom sastavljen od digitalnih kamera, DVR čitača, IP televizora itd“.\nVrste hakerskih napada: Vrste hakerskih napada u Sajber prostoru se dijele na DDOS napade i viruse, objašnjava dekan fakulteta za informacione tehnologije na Univerzitetu Mediteran, Adis Balota, za Portal Analitiku.\n„Sajber napadi omogućavaju napadaču da ilegalno dobije pristup nekom uređaju, sistemu ili mreži žrtve, kako bi izvršio neku nedozvoljenu radnju. Postoji čitav spektar različitih vrsta napada koje napadač može pokrenuti. Napadi se biraju i zavise od toga šta je krajnji motiv napadača, kao i to koji napad može da bude efektivan u odnosu na otkrivenu “rupu” u sistemu ”žrtve”, govori Balota.\nIz Ministarstva za informaciono društvo kažu da je osnovan Nacionalni CIRT, tim za odgovor na sajber incidente, a time napravljen krupan korak ka sprečavanju i uklanjanju sajber prijetnji koje pogađaju državu.\n“CIRT se, u saradnji sa ključnim državnim institucijama, kao i privatnim sektorom, bavi detekcijom, praćenjem i suzbijanjem napada u sajber prostoru Crne Gore. Samim tim predstavlja centralno mjesto za koordinaciju prevencije i zaštite od računarskih bezbjednosnih incidenata na Internetu i drugih rizika bezbjednosti informacionih sistema za područje Crne Gore. U skladu sa svojim nadležnostima, CIRT djeluje preventivno, što podrazumijeva edukaciju, obuke i pružanje korisnih informacija i savjeta na temu sajber bezbjednosti”, saopštili su iz Ministarstva za informaciono društvo.\nCIRT takođe, koordiniše i obavlja istragu u slučaju sajber incidenata na nacionalnom nivou.\nStopa nezaposlenosti preko 20 odsto


ŽENE UPOZORAVAJU: Kada nam ovo kažete - bukvalno želimo da vas istog trenutka ostavimo\n-U Srbiji se svaki dan dijagnostikuje 13 obolelih žena od raka dojke, a svakog dana 4 žene umru od te bolesti, zato je Srbija na drugom mestu u Evropi po broju obolelih, ukazala je Stanislava Otašević iz Evropa Dona Srbija na okruglom stolu pod nazivom "Menjam se danas za bolje sutra".\nOna je poručila da žene u malim sredinama, iz kojih je i ona, ne znaju šta je pregled, šta je preventivni pregled, šta je mamografija i zato udruženja koja se bave podizanjem svesti o prevenciji treba da pomognu u tome. Ispred Ministarstva zdravlja Snežana Pantić Aksentijević je zaključila da je promocija zdravlja važna, te da tema o prevenciji od raka dojke zaslužuje široku pažnju javnosti koja ne može da se ostvari bez podrške nevladninog sektora. Ona je najavila da će se pred Vladom uskoro naći Nacionalni program za prevenciju i smanjenje gojaznosti kod dece i odraslih, jer, kako kaže, to je jedan od načina da sprovedemo zdrav način života.\nPrethodni članakSine, čime si se to nadrogirao? Skakao sa litice, ali je promašio vodu i razbio se kao.. (VIDEO)"\nSledeći članakUPALI PLAMEN: Objavljena nova pesma Tošeta Proeskog (VIDEO)


Centar za bezbednosne studije - Centre for Security Studies - SAOPŠTENJE POVODOM DESETOGODIŠNJICE NAPADA 11. SEPTEMBRA 2001.\nSAOPŠTENJE POVODOM DESETOGODIŠNJICE NAPADA 11. SEPTEMBRA 2001.\nDesetogodišnjica terorističkih napada na Nju Jork i Vašington označava i preispitivanje dosadašnjih opredeljenja kako SAD, tako i drugih zemalja koje su se pridružile „ratu protiv terora“ koji je najavio bivši predsednik Buš mlađi. U tom svetlu postoje najmanje četiri bitna zaključka koja, po našem mišljenju, treba doneti kada je reč o Srbiji u odnosu na rat protiv terorizma.\nRat protiv terorizma, kao i svaki rat, treba razlikovati od krivično-pravnog procesuiranja krivičnih dela terorizma. Ovo drugo podrazumeva da se odgovorni za krivična dela privode pravdi. Ono prvo podrazumeva da se oni uništavaju sve dotle dok više ne budu u stanju da vode svoju kampanju. Rat protiv terorizma stoga treba zaustavljati, jer je osnovni cilj SAD, a to je da se onemogući da se ponove napadi na američkom tlu, postignut, i treba ga pretvarati u regularnu kampanju krivično-pravnog procesuiranja i prevencije terorizma. Posebno je važno da se ne vodi rat protiv radikalnog Islama, jer islamskih vernika na svetu ima preko jedne milijarde, i značajan broj njih su „radikalni“ Muslimani, a ipak većina „radikalnih“ Muslimana nisu terorirsti. Rat protiv terorizma je na svom kraju, što ne znači da će terorizam kao pretnja bezbednosti prestati ili nestati. Nije dobro perpetuirati retoriku „rata“ u situaciji u kojoj se teroristička pretnja bitno smanjila u odnosu na početak ovog veka.\nDrugo, američki rat protiv terorizma je uključivao i akcije sumnjive strateške vrednosti. To se odnosi na rat u Avganistanu, koji još uvek traje i žrtve se i dalje gomilaju, a posebno na nepotreban rat u Iraku, koji je od Iraka kao sekularne zemlje načinio jedno od najvećih uporišta Al-Kaide iz koga stižu video snimci na kojima se vide zločinci umotani u marame kako otetim civilima odsecaju glave. Takve sumnjive i pogrešne akcije su neminovne u svakom ratu, i utoliko je više neophodno da se „rat“ pretvori u regularno stanje borbe protiv terorizma kao civilne pretnje poretku i bezbednosti građana.\nTreće, svi ratovi se završavaju. Sama ideja perpetualnog rata, iako u metaforičkom značenju ima svoje davnašnje utemeljenje, u vojničkom smislu je suprotstavljena samom konceptu strategije, i stoga predstavlja besmislicu. Decenijska godišnjica je dobra prilika da se proglasi ili bar najavi kraj tog rata.\nČetvrto, i za Srbiju najvažnije, Srbija uopšte nije bila u ratu protiv terora. Na njenoj teritoriji nije bilo izvedenih terorističkih napada, njeni državljani nisu bili uključeni u terorističke akcije u drugim zemljama, niti su bili optuženi za dela u vezi sa terorizmom u inostranstvu. Muslimani su najbrojnija manjinska zajednica u Srbiji i ona aktivno učestvuje u srpskim institucijama koje na različite načine nastoje da međusobne odnose održavaju dobrim. Prema tome, Srbija nije ni u ratu sa Islamom, niti je, u suštini, u aktivnom ratu protiv terorizma. Srbija samo moralno podržava rat protiv terorizma SAD. Stoga Srbija ne treba da se verbalno svrstava na bilo kakvu militantnu stranu, niti da provocira svoje muslimansko stanovništvo nepotrebnim izjavama svojih zvaničnika, a pogotovo ne da povećava policijsko prisustvo na ulicama kojim se sužavaju građanska prava i stvara napetost kod građana.


17/05/2021 - Dnevnik Juga\nHome / 2021 / мај / 17\nSvaki pojedinac i porodica kojima je neophodna društvena pomoć i podrška radi savladavanja socijalnih i životnih teškoća i stvaranja uslova za zadovoljenje osnovnih životnih potreba imaju pravo na socijalnu zaštitu, u skladu sa zakonom. Socijalna zaštita je organizovana društvena delatnost od javnog interesa, čiji je cilj pružanje pomoći i osnaživanje …\nUsvojenje deteta je pleminiti čin i kao takav zašlužuje pažnju i podršku društva. Na ovaj korak se uglavnom odlučuju porodice koje posle bezbroj pokušaja veštačkom oplodnjom, ne uspevaju da sebe ostvare kao roditelji. Usvojenje je za određeni broj dece jedini način da steknu porodicu, a za jedan broj ljudi isključivi …\nSrdjan Stamenkovic 17/05/2021\tDRUŠTVO, Korona Virus, Lebane, Leskovac, Medvedja, Vlasotince 0\nU leskovačkoj Covid bolnici hospitalizovano je 70 osoba. U prethodna 24 časa bilo je 6 prijema i 3 otpusta sa lečenja. Na kiseoničkoj potpori su 54 osobe, dok je respiratorni centar završen a pacijent sa teškim kliničkim slikama se šalju na dalje lečenje u Klinički centar Niš i Covid centar …\nAdministrator 17/05/2021\tHRONIKA, Lebane, Leskovac, Vlasotince 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Leskovcu, Vlasotincu i Lebanu, u prethodna tri dana, zadržali su četvoricu vozača koji su upravljali vozilom pod dejstvom alkohola i jednog koji je vozio pod dejstvom psihoaktivnih supstanci. Četrdesettrogodišnji vozač „audija“ koji je upravljao automobilom sa 2,1 promil alkohola u organizmu i dvadesetčetvorogodišnji vozač „citroena“ …


NOVI program studentske prakse u NIS-u - Informer\nKompanija NIS i ove godine će omogućiti studentima da prva radna iskustva steknu na praksi u kompaniji\nKako bi studentima obezbedio više fleksibilnosti tokom prakse, NIS je pokrenuo novi program pod nazivom „NIS Calling“ koji podrazumeva 320 sati prakse koju odabrani studenti mogu da iskoriste u periodu od tri meseca, u skladu sa svojim obavezama na fakultetu.\nProgram je namenjen studentima treće, četvrte i pete godine studija u Srbiji (master ili apsolvent), kao i državljanima naše zemlje koji studiraju u inostranstvu. Oni mogu da, tokom različitih sezona u godini, konkurišu za praksu u NIS-u, u skladu sa traženim pozicijama. U toku su prijave za prvu grupu učesnika koji će praksu u NIS-u početi u junu. Konkurs je otvoren do 5. maja, a svi zainteresovani više informacija o programu i načinu apliciranja mogu da dobiju na https://www.nis.eu/posao-i-karijera/nis-calling.\nProgramom „NIS Calling“ učesnicima je omogućeno da praksu obave u gotovo svim sektorima kompanije: Prodaji, Finansijama, IT-u, HR-u, Marketingu, PR-u, Nabavci, Logistici, HSE-u, Preradi nafte, Naftnim i tehničkim servisima. Za ukupno 40 studenata koje će odabrati predstavnici NIS-a, biće detaljno razrađen mentorski program i plan aktivnosti, tokom kog će svaki praktikant imati svog mentora koji će pratiti njegov razvoj i biti podrška tokom realizacije svih aktivnosti.\nPored praktičnog angažovanja, učesnici programa će imati šansu i da se dodatno obrazuju i razviju svoje veštine u okviru Korporativnog univerziteta kompanije NIS, čiji su gostujući predavači najugledniji stručnjaci iz zemlje i sveta. Učesnicima programa „NIS Calling“ kompanija će pokriti troškove prevoza i ishrane u okviru kompanijskih restorana. Prethodnih godina praksu u NIS-u je prošlo više stotina studenata\nNIS program praksa studenti\nKUPILA JE STOLICU OD 10.000, A DOBILA... A TEK ORMAN! Kako je Duška prošla u "Forma ideale" gde je iskeširala 200.000 dinara


Niz programa tokom Dana evropske baštine – Nadlanu.com\nNiz programa tokom Dana evropske baštine\nBEOGRAD, 17. septembra 2010. (Beta) – U sklopu manifestacije "Dani evropske baštine", koja se tradicionalno obeležava u srpskoj prestonici 18. i 19. septembra, u Beogradu će biti organizovano razgledanje zdanja pod zaštitom i niz kulturnih programa.\nBEOGRAD, 17. septembra 2010. (Beta) – U sklopu manifestacije „Dani evropske baštine“, koja se tradicionalno obeležava u srpskoj prestonici 18. i 19. septembra, u Beogradu će biti organizovano razgledanje zdanja pod zaštitom i niz kulturnih programa.\nGrađani će tokom dva dana moći da obiđu kazamate Vojnog muzeja, zgradu Narodne banke Srbije, kao i zgradu Vlade Srbije u ulici Nemanjina 11.\nPostavka u Vojnom muzeju predstavlja vojnu istoriju jugoslovenskih naroda od doseljavanja na Balkan do 20. veka. Izložba je, s manjim izmenama, sačuvana do danas, a u zbirkama muzeja nalaze se oružje, uniforme, zastave, odlikovanja, arhivska dokumenta, umetnička dela, fotografije, makete.\nGrađani će u zgradi Narodne banke Srbije moći da vide svečanu salu, trezor, galeriju i izložbeni prostor, sa postavkama posvećenim razvoju novca na tlu Srbije, kao i životu i delu Đorđa Vajferta.\nTokom vikenda biće organizovan i obilazak Doma Jevrema Grujića, sa izložbenom postavkom posvećenom šezdesetim godinama 19. veka u Beogradu, kao i obilazak Kuće Veljkovića, sa postavkom „Istorija porodice – istorija Beograda“, koja sadrži porodičnu zaostavštinu, između ostalog i geografske karte iz 17. veka.\nNarodni muzej u Beogradu će u okviru manifestacije „Dani evropske baštine“ zainteresovane besplatno upoznati sa postavkama i aktivnostima Galerije fresaka i Muzeja Vuka i Dositeja.


B92 - Izbori 2012 - [Izborni sistemi] Većinski jednokružni sistem - FPTP\nPrincip je izuzetno jednostavan: teritorija na kojoj se glasa podeljena je na izborne jedinice, a u svakoj od njih takmičenje se vodi zasebno. Birači biraju između konkretnih ljudi i na glasanje izlaze jednom. Pobednik je kandidat sa najvećim brojem glasova, nezavisno od toga da li taj broj predstavlja apsolutnu većinu (teoretski pobednik može imati i svega 10 posto glasova, u praksi je ove godine Rik Santorum dobio primarne republikanske izbore u Ajovi sa 25 posto).\nTakav sistem glasanja u velikoj meri favorizuje najveće partije, jer u njemu važi parola „ako glasate za bilo koga osim drugoplasiranog, glasali ste za pobednika“ (na predsedničkim izborima u SAD ključnu ulogu 1992. imao je Ros Pero, a osam godina kasnije Ralf Nejder – oni su doprineli rasipanju glasova i oba puta je pobedio njima dalji od dva kandidata, Bil Klinton na prvim, a Džordž Buš Jr. na drugim izborima). Vrlo brzo ovakav izborni sistem stvara dvopartijski stranački sistem, kakav je uočljiv u državama u kojima se primenjuje.\nBritanski izbori iz 2005. odličan su primer: na njima su vladajući laburisti osvojili 36 posto glasova, konzervativcima je pripalo 33 posto, a liberalni demokrati ostvarili su najbolji izborni rezultat decenijama unazad, sa gotovo 23 posto glasova. Međutim, zahvaljujući izbornom sistemu laburisti su osvojili 355 mesta u Parlamentu, 40 više od apsolutne većine, konzervativcima je pripalo 198 (nešto manji procenat nego u biračkom telu), a LibDem je imao samo 62 poslanika, manje od 10 posto.\nTakav ishod ima psihološki uticaj na birače, koji na izbore izlaze sa svešću da je sve osim glasanja za najmoćnije partije (u državi ili u toj izbornoj jedinici) praktično bačen glas. Sa tim problemom ne suočavaju se proporcionalni sistemi. Posle većinskih izbora ostaje veliki broj „propalih glasova“, što su svi glasovi za kandidate koji nisu prošli u parlament. Na pomenutim britanskim izborima propalo je čak 70 posto glasova!\nDobra strana u ovakvom sistemu je što najjača stranka na konkretnim izborima po pravilu dobija stabilnu većinu, pa se vlada lakše formira i ne mora da pravi kompromise između bitnih stavki izborne platforme, na osnovu koje je dobila većinu.\nKada se većina ne ostvari, kakav slučaj je trenutno u Velikoj Britaniji i već nekoliko uzastopnih izbornih ciklusa u Kanadi, dešava se situacija sa blokiranim parlamentom (engleski termin je Hung Parliament). Za razliku od evropskog partijskog sistema, gde su koalicije redovna stvar, u zemljama Vestminsterskog sistema ovakva pojava smatra se problematičnom.\nJoš važniji detalj, onaj koji predstavlja temelj Vestminsterskog političkog sistema, jeste princip po kojem svaki građanin ima svog poslanika. Zahvaljujući tome parlament nije apstraktno mesto na kojem se odlučuje o vašoj sudbini – u zakazanim terminima svaki građanin može da razgovara sa poslanikom iz svoje izborne jedinice, a njegov zadatak je da, zauzvrat, zastupa interese ne samo države, već i svoje lokalne zajednice.\nTakav koncept važi za većinske izbore, bili oni jednokružni ili dvokružni, i po celom svetu se primenjuje na lokalne izbore (mada je Srbija iz nekog razloga i na lokalu prešla na proporcionalni sistem), jer se procenjuje da je na nižem nivou vlasti još bitnije da postoji direktna interakcija između građana i njihovih predstavnika.\nJednokružni većinski sistem popularan je u zemljama Komonvelta i češće se upotrebljava za predsedničke nego za parlamentarne izbore (u Evropi tako se bira samo gornji dom parlamenta Poljske).\nJoš od promene Izbornog zakona, neposredno posle Petooktobarske revolucije, Srbija glasa po proporcionalnom sistemu, sa jednom izbornom jedinicom, koja obuhvata


Regioni arhiva vesti 19.03.2019 - Naslovi.net\nJužne vesti 19.03.2019\nNakon što je u ponedeljak u kabinetu predsednika Opštine došlo do tuče između prvog čoveka Žitorađe i organizatora protesta u tom gradu, policija je uhapsila trojicu Žitorađana zbog sumnje da su oni napali predsednika. Zbog toga se grupa ljudi… »\nJužne vesti: Novi protest ispred Suda u Prokuplju zbog hapšenja organizatora protesta u Žitorađi\nAmbasadorka Kanade NJ.E. Kati Čaba u poseti Pirotu\nPlus online 19.03.2019\nU poseti Pirotu danas je ambasadorka Kanade u Srbiji Njena Ekselencija Kati Čaba, sa saradnicima. Ambasadorka Čaba će se najpre sastati sa gradonačelnikom Vladanom Vasićem. Posle prijema, ambasadorka će, u društvu pomoćnice gradonačelnika Milice… »\nPirotske vesti: Ambasadorka Kanade u poseti Pirotu\nObradović: Ponovo ćemo ući na RTS\nGlas Zapadne Srbije 19.03.2019\nČačak – Na konferenciji za novinare održanoj u Čačku, lider Dveri Boško Obradović istakao je da prilikom upada u prostorije RTS u Beogradu opozicija nije koristila silu, a da su to, kako trvdi, ipak činili samo pripadnici policije. “Ako bude… »\nRINA: Obradović: Ponovo ćemo ući na RTS\n19.03.2019 Regioni, izvori


Avion pao na naselje u Kaliforniji /video/ - 28.12.2021, Sputnik Srbija\nAvion pao na naselje u Kaliforniji /video/\nManji putnički avion, najverovatnije „lirdžet 35“, srušio se u okrugu San Dijego u Kaliforniji na grad El Kahon. 28.12.2021, Sputnik Srbija\nBroj žrtava u ovoj nesreći nije poznat za sada, a avion je prilikom pada srušio i električne kablove, pa je bez struje ostalo više stotina meštana ovog grada.Avion je pao u blizini raskrsnice Peper drajva i Severne druge ulice oko sedam sati popodne po lokalnom vremenu i zapalio se, navode američki mediji.Iz kancelarije šerifa San Dijega saopštili su da je avion leteo ka aerodromu Gilespi fild i da je istraga u toku, dok drugi detalji nesreće nisu poznati. Šerifova kancelarija upozorila je ljude da izbegavaju mesto nesreće.\nsvet, kalifornija, pad aviona, sjedinjene američke države\n07:40 28.12.2021 (Osveženo: 07:55 28.12.2021)\n© Foto : Youtube/911 VIDEO NEWS/PrintscreenPad aviona u okrugu San Dijego u Kaliforniji\n© Foto : Youtube/911 VIDEO NEWS/Printscreen\nManji putnički avion, najverovatnije „lirdžet 35“, srušio se u okrugu San Dijego u Kaliforniji na grad El Kahon.\nBroj žrtava u ovoj nesreći nije poznat za sada, a avion je prilikom pada srušio i električne kablove, pa je bez struje ostalo više stotina meštana ovog grada.\nAvion je pao u blizini raskrsnice Peper drajva i Severne druge ulice oko sedam sati popodne po lokalnom vremenu i zapalio se, navode američki mediji.\nIz kancelarije šerifa San Dijega saopštili su da je avion leteo ka aerodromu Gilespi fild i da je istraga u toku, dok drugi detalji nesreće nisu poznati. Šerifova kancelarija upozorila je ljude da izbegavaju mesto nesreće.


Građani više neće morati da čuvaju nalaze i upute, jer će im biti dostupni u svakom trenutku, i to na “jedan klik”, kazao je generalni direktor Direktorata za digitalno zdravlje\n7475 pregleda\t1 komentar(a)\nSekulić, Foto: MZD\nGrađani Crne Gore, koji imaju zdravstveno osiguranje, ove godine prvi put će imati sve informacije iz svojih zdravstvenih kartona preko aplikacije za mobilne telefone koja će biti izrađena, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja.\nGeneralni direktor Direktorata za digitalno zdravlje u tom resoru, Aleksandar Sekulić, pojasnio je da to znači da građani više neće morati da čuvaju nalaze, upute i slično, jer će im biti dostupni u svakom trenutku, i to na “jedan klik”.\nOn je kazao da je Ministarstvo zdravlja načinilo prvi korak i da je danas stupio na snagu Pravilnik o bližem sadržaju i načinu vođenja osnovne medicinske dokumentacije.\nTo je, kako je rekao Sekulić, prvi put da se u Crnoj Gori definiše pravna regulativa i sadržaj elektronskog zdravstvenog kartona.\nKako je naveo, nakon što pravne procedure budu završene, uslijediće i praktična primjena koja se očekuje u narednom periodu.\n„Pravilnikom je omogućeno da građani imaju jedinstveni elektronski zdravstveni karton sa podacima iz svih zdravstvenih ustanova, koji će im biti dostupni u svakom trenutku“, kaže se u saopštenju.\nSekulić je rekao da elektronski zdravstveni karton sadrži podatke sa primarnog nivoa zdravstvene zaštite o prirodi bolesti i zdravstvenom problemu pacijenta, zbog kojeg se obratio izabranom ljekaru, kao i sa sekundarnog i tercijarnog nivoa zdravstvene zaštite o izvršenoj dijagnostici, pregledima i preduzetim mjerama u liječenju.\nElektronski zdravstveni karton, kako je kazao, sadrži i druge podatke o zdravstvenoj zaštiti - nalaze, izjave, mišljenja, kao i podatke iz medicinske dokumentacije koja nastane tokom pružanja zdravstvene zaštite kod drugih davalaca zdravstvene zaštite ili prilikom pružanja zdravstvene zaštite van Crne Gore.\nPrema riječima Sekulića, u jedinstvenom kartonu naći će se i podaci iz privatnih klinika čija dostupnost bi pomogla u bržem dijagnostikovanju određenih bolesti.\n„Da bi pacijent pravovremeno dobio potrebno liječenje najbitnija je koordinacija i razmjena informacija, u čemu će elektronski zdravstveni karton znatno doprinijeti i pomoći“, navodi se u saopštenju.\nSekulić je rekao da je najveći dosadašnji nedostatak zdravstvenog sistema bio elektronska nepovezanost i nemogućnost razmjene podataka između ustanova svih nivoa zdravstvene zaštite, zbog čega su u gubitku bili pacijenti i građani Crne Gore.\n„Otežana je bila i umnnogome usporena razmjena informacija između izabranih doktora i ljekara specijalista o zdravstvenom stanju, oboljenjima, prethodnim liječenjima pacijenta, a time i dostupnost zdravstvenih podataka i pacijentima i ljekarima“, kaže se u saopštenju.\nTo je, kako se navodi, u nepovoljan položaj dovodilo pacijente i građane kao ključne korisnike cjelokupnog zdravstvenog sistema.\n„Stoga se u Ministarstvu zdravlja u prethodnom periodu radilo puno u oblasti digitalizacije zdravstva, odnosno na bližem definisanju sadržaja i načina vođenja elektronskog zdravstvenog kartona“, kazao je Sekulić.\nKako je naveo, ta kratko vrijeme ispravljeni su nedostaci nedovoljne povezanosti i nepristupačne razmjene podataka na svim nivoima zdravstvene zaštite o zdravstvenom stanju pacijenta.\nPrema riječima Sekulića, ideja elektronskog zdravstvenog kartona je da pacijent ima određeni set pridruženih ključnih podataka o prethodnim bolestima, bolestima roditelja, prethodnim liječenjima i svega što ljekari pitaju kada pacijenti odlaze na pregled.\nTo će, kako je dodao, biti korisno kada se pacijent nađe u Hitnoj pomoći, ili kod ljekara specijaliste.\nSekulić je kazao da će se u elektronskom zdravstvenom kartonu, između ostalog, naći podaci o hroničnim oboljenjima pacijenata, ljekovima koje piju, da li su alergični na nešto, ali i koje su krvne grupe.\nOn je rekao da je prednost elektronskog zdravstvenog kartona i u tome što će informacije biti dostupne svakom ljekaru kod kojeg se pacijenti liječe.\nPrema riječima Sekulića, to doprinosi boljem liječenju pacijenta, a kroz elektronski zdravstveni karton i integraciju svih sistema uspostaviće se i brža i bolja komunikacija između ljekara specijaliste i izabranog doktora u dijelu zakazivanja specijalističkih pregleda.\nKako je naveo, jedan od prioriteta elektronskog zdravstvenog kartona, pored dostupnosti podataka građanima i ljekarima, je i sigurnost zdravstvenih podataka građana.\nSekulić je dodao da će se o tome, u skladu sa propisima, posebno voditi računa.\nOn je kazao da će biti utvrđeno kojim podacima pristupa pacijent, kojim izabrani ljekar, kako pacijent daje autorizaciju i kako izabrani ljekar daje tu autorizaciju drugim ljekarima u sistemu.\nKako je naveo Sekulić, cijela konzistentnost i funkcionalnost pravilnika bazira se na nekoliko elemenata, a u prvom redu je vidljivost informacija, odnosno vidljivost medicinskog stanja svakog pacijenta koji pristupa ljekaru/specijalisti.\n"Takođe bitna stvar, kako ne bi došlo do zloupotrebe ovih podataka, je da logovanje, odnosno ostavljanje tragova pristupa ili eventualnog mijenjana podataka, ostaje evidentirano“, kaže se u saopštenju.\nMinistarstvo zdravljazdravstveni kartonzdravstveno osiguranjeaplikacijazdravstvoDirektorat za digitalno zdravljeAleksandar Sekulić\n24.06. 15:36 h\t46330\n24.06. 11:59 h\t36944\n24.06. 12:01 h\t36773\n24.06. 08:00 h\t31900\n24.06. 16:14 h\t30227


Naoblačenje - Blic Online\nPadavine širom zemljom, sneg na planinama, ali dani pred nama donose RAZVEDRAVANJE i sve toplije vreme\nPadavine koje su danas zahvatile severni deo Srbije, noćas će obuhvatiti i ostatak zemlje, dok su osim na planinama pahulje moguće i ponegde na jugu i istoku. Ipak, dani pred nama donose razvedravanje i sve toplije vreme.\nJače naoblačenje sa kišom, na planinama i sa susnežicom i snegom, ujutro i pre podne zahvatiće najpre sever i zapad Srbije, a posle podne proširiće se i na ostale krajeve, uz istovremeni prestanak kiše i delimično razvedravanje na severu.\nNaoblačenje koje će usloviti manji pad temperature i pojačan severozapadni vetar pre podne će zahvatiti severne i zapadne, a posle podne i uveče i ostale krajeve, uslovljavajući ponegde slabu kišu.\nNaoblačenje i zahlađenje, od subote sunčano i toplije\nNaoblačenje sa kišom, pljuskovima i grmljavinom sredinom dana zahvatiće severne i zapadne delove zemlje, a posle podne proširiće se i na ostale predele, kažu meteorolozi Hidrometeorološkog zavoda Srbije.\nPONESITE KIŠOBRAN U BiH sutra sunčano i toplo, posle podne naoblačenje sa kišom\nSunčano i toplo vreme preovladavaće sutra u BiH. Posle podne se očekuje naoblačenje, na zapadu i severu sa slabom kišom.\nU BiH danas sunčano vreme, krajem dana postepeno naoblačenje\nPre podne u BiH moguća je magla ili niska oblačnost po kotlinama u centralnim i istočnim područjima.\nSPREMITE SE ZA PROMENU U BiH stiže naoblačenje s jakim udarima vetra\nPostepeno naoblačenje uz jačanje vetra očekuje se danas u većini krajeva Republike Srpske i FBiH.\nPONOVO SNEG I MINUSI U BiH danas naoblačenje sa kišom, a evo kakvo vreme nas očekuje do kraja sedmice\nNaoblačenje sa kišom na očekuje se na zapadu i jugu BiH, a najviša dnevna temperatura iznosiće od 7 do 12 stepeni Celzijusovih.\nTemperatura do 18 stepeni: U BiH sutra pretežno sunčano\nU BiH sutra se očekuje pretežno sunčano vreme, uz postepeno naoblačenje do kraja dana.


Susret beloruskog predsednika Aleksandra Lukašenka i njegovog ruskog kolege Vladimira Putina, fotoarhiv\nRusija je spremna da pošalje kontingent policajaca u Belorusiju "ako je nužno" da se uspostavi red u slučaju "pljačkanja" usred protesta, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin u iznenadnom intervjuu državnom kanalu "Rasija".\nPrethodno je beloruska policija uhapsila 20 demonstranata u sredu veče (26. avgust) uoči sastanka šefova diplomatija članica EU na kome će biti reči o sankcijama zvaničnicima u Minsku zbog izborne krađe i nasilnog obračuna sa građanima koji protestuju.\nU međuvremenu, skoro 350 sportista i drugih članova sportskih organizacija potpisali su otvoreno pismo tražeći poništavanje izbora, te oslobađanje svih "političkih zatvorenika".\n"Ruske snage neće biti korišćene sem ako ekstremni elementi u Belorusiji ne pređu liniju i počnu pljačku," dodao je Putin.\nOn je takođe kazao da "se beloruske bezbednosne agencije pokazuju prilično uzdržano ponašaju, bez obzira na sve."\nPutinov komentar je usledio nakon što su vlasti u Minsku nastavile da suzbijaju demonstracije na kojima se osporavaju zvanični rezultati izbora prema kojima je Aleksandar Lukašenko sa 80 odsto glasova dobio šesti mandat.\nDok protesti ulaze u 19 dan, beloruski tužioci nastavljaju da ispituju vodeće opozicione ličnosti kao deo "krivične istrage" protiv nedavno formiranog opozicionog Koordinacionog saveta koje je optuženo za podrivanje nacionalne bezbednosti.\nMarija Kalesnikova, jedna od članica ovog tela, pozvana je u četvrtak na saslušanje.\nKako je bjeloruska državna TV lažirala praćenje okupljanja opozicije\nPredsednik Ustavnog suda Belorusije je proglasio Koordinacioni savet "neustavnim," a dva njegova člana su osuđena na deset dana zatvora zbog organizovanja protesta koje vlasti nisu odobrile.\nU sredu je pozvana na saslušanje još jedna članica ovog tela, dobitnica Nobelove nagrade za književnost Svetlana Aleksijevič.\nOna je odbila da odgovara na pitanja istražitelja, iskoristivši pravo da ne svedoči protiv sebe.\nAleksijevič je izjavila da se politička kriza u Belorusiji može rešiti uz pomoć međunarodne zajednice, uključujući i Rusije.\n"Po mom mišljenju, to će biti definitivno dugi period političkom prestrojavanja. Možda svet može da nam pomogne, tako da Lukašenko počne da razgovara sa nama. Za sada on samo razgovara sa (ruskim predsednikom Vladimirom) Putinom. Stoga, Putin možda može da nam pomogne," kazala je dobitnica Nobelove nagrade.\nLukašenko je izjavio da je cilj ovog tela da ilegalno pokuša da preuzme kontrolu nad zemljom.\n'Pretnje umesto batina'\nOsim hapšenja, policija je rasterala hiljadu demonstranata sa Trga nezavisnosti u Minsku, 18. dana protesta kojima se osporavaju zvanični rezultati izbora prema kojima je Aleksandar Lukašenko sa 80 odsto glasova dobio šesti mandat.\nOkupljeni su nosili crveno-bele zastave i uzvikivali "Odlazi!" tražeći da Lukašenko, koji vlada 26 godina, podnese ostavku i raspisivanje novih izbora.\nDok je rašćišćavala trg, policija je blokirala vrata obližnje crkve Svetih Simona i Jelene, gde je nekoliko desetina demonstranata potražilo utočište.\nAFP javlja da je uhapšeno najmanje 20 demonstranta. Istovremeno, Beloruski servis RSE je izvestio da je troje građana uhapšeno tokom protesta u Brestu.\n"Vlasti su prestale da tuku, ali zastrašivanje i pretnje su ostale njihovo glavno oružje," rekao je Stefanovič, prenosi AP.\nU međuvremenu, u četvrtak počinje dvodnevni sastanak šefova diplomatija članica EU na kome će biti reči i o sankcijama protiv do 20-tak beloruskih zvaničnika.\nPrema nezvaničnim informacijama, evropski blok se već saglasio o kaznenim merama prema 15 do 20 lica koja su učestvovala u izbornoj krađi ili represiji nad demonstrantima nakon spornih izbora 9. avgusta.\nŠef nemačke diplomatije Hajko Mas je kritikovao u sredu beloruske vlasti zbog "ozbiljnog kršenja ljudskih prava i osnovnih demokratskih načela," dodajući da to "neće proći bez odgovora."\nMas, čija zemlja trenutno predsedava EU, kazao je da je "apsolutno neprihvatljivo" da se članovi opozicionog Koordinacionog saveta, formiranog prošle sedmice sa ciljem da pregovara sa vladom o tranziciji vlasti, "hapse, ispituju i zastrašuju."\nSusedna Rusija, istorijski saveznik koja ima uticaj na Minsk preko finansijskih i političkih poluga, upozorila je EU i SAD protiv uvođenja sankcija Belorusiji ili mešanja u njena unutrašnja pitanja.\n"Svaki pokušaj mešanja u unutrašnje stvari (Belorusije) i pritisak na njene vlasti – bili bi kontraproduktivni," kazao je u sredu ruski predsednik Vladimir Putin u telefonskom razgovoru sa italijanskim premijerom Džuzepeom Konteom.\nSAD i EU osudile su predsedničke izbore u Belorusiji kao neslobodne i nepoštene, pozivajući Lukašenkovu vladu da se angažuje u dijalogu sa opozicijom.\nSkoro 350 sportista i drugih članova sportskih organizacija potpisali su otvoreno pismo tražeći poništavanje izbora od 9. avgusta, te oslobađanje svih "političkih zatvorenika," piše redakcija Radija Slobodna Evropa (RSE) na engleskom.\nOvo pismo je pokazatelj rastućeg prkosa visoko pozicioniranih grupa u društvu čije delovanje veoma zavisi od beloruske države i čiji su uspesi jedna od okosnica nacionalnog ponosa i zvanične propaganda svih ovih 26 godina otkako Lukašenko vlada zemljom.\n"Apsurdno je neko živi u srcu Evrope u 21-om veku i nije mu dozvoljeno da iskaže svoje mišljenje," kazala je Marijana Arzamasava, svetska šampionka na 800 metara.\n"Spremni smo na sve – od otpuštanja do izostavljanja iz timova. Ništa od toga nije važno. Nijedan posao nije toliko vredan da bi se ćutalo," dodala je.\nU međuvremenu nekoliko beloruskih tenisera, među njima i nekadašnja najbolja igračica na svetu Viktorija Azarenko, objavljuju poruke na društvenim mrežama u kojima podržavaju proteste ili pozivaju na okončanje nasilja.\nFudbalska Zvezda Ilja Škurin je nedavno saopštio da neće igrati za reprezentaciju sve dok je Lukašenko na vlasti.\nFudbalski savez Belorusije je uputila pismo svim klubovima insitirajući da se igrači uzdrže od "političke propagande." Kao olimpijski sport, fudbal "mora ostatli neutralan u svim političkim, verskim, etničkim, rasnim i drugim pitanjima," navodi Fudbalski savez Belorusije.\nPismo je upućeno nakon što je nekoliko igrača gestikuliralo ili stavljalo slogane na svoju opremu sa podrškom antivladinim protestima. Tako su 23. avgusta igrači kluba Krumkači izašli na teren noseći na majicama slogan: "Mi smo sa narodom!"\nPoziv Fudbalskog saveza na političku neutralnost začudio je mnoge posmatrače pošto je 6. avgusta objavio Lukašenkovu izbornu poruku sa haštagom "Jedna Belorusija/Nećemo se predati."\nFudbalski mečevi se i dalje igraju pred publikom u vreme pandemije korona virusa kao podrška vladinoj politici umanjivanja njenog značaja.\nSam Lukašenko vidno zanemaruje opasnost od ove bolesti, ističući javno da se ona može lečiti vodkom, radom na farmi, ili čak saunom.\nDevjatovski: Nije moj predsednik\nU međuvremenu, Vadim Devjatovski, osvajač srebrne medalje na Olimpijskim igrama u bacanju kladiva, napisao je 21. avgusta na Fejsbuku da Lukašenko "nije moj predsednik."\nOn je sledećeg dana novinarima objasnio zašto je ranije bio vatreni pristalica Lukašenka.\n"Moja prethodna pozicija je bila pogrešna. Zavaravao sam samog sebe," kazao je Devjatovski.\n"Hokej je poseban slučaj," kazala je Marijana Arzamasava za RSE. "Možemo samo da nagađamo koliko su hokejaši plaćeni. Ali sada se kriju, ćute. Kako možete da živite na račun građana a da ih ne podržavate?" pita se Arzamasava.\n'Ćuti i driblaj'\nTokom leta pojedini sportisti su javno kritikovali hapšenja i diskvalifikaciju mnogih potencijalnih kandidata opozicije.\nTako je u julu košarkaš Mikita Meščarakou post na Fejsbuku koji je potom uklonjen: "Kandidati su u zatvorima, ljudi su ućutkani. Ovo nije budućnost Belorusije," napisao je Meščarakou.\nOlimpijski šampion u klizanju Ihar Žaljazouski oglasio se u julu protiv Lukašenka: "Znajući našeg lidera, teško je očekivati fer izbore," rekao je tada za RSE.\n"Nisam iznenađen da je odabrao takvu taktiku kao što je diskreditacija oponenata, hapšenje takmaca, rasturanje mitinga i slanja ljudi u zatvor. Nije ga briga da to samo okreće sve više ljudi protiv njega i odbija čak i one koji su ga nekada podržavali. On pljuje po njima," kazao je Žaljazouski.\nVlada je reagovala odmazdom i prikrivenim pretnjama. Meščarakou je bio izostavljen iz reprezentacije nakon objave na Fejsbuku.\nPrvi zamenik šefa Lukašenkove administracije i predsedavajući Košarkaškog saveza Belorusije Maksim Riženkou kazao je za vebsajt Tribuna.com da "rukovodstvo ove zemlje daje (sprotistima) sve mogućnosti da ostvare svoj potencijal."\n"Dobili ste sve zahvaljujući politikama koje se vode u našoj zemlji," rekao je Rjaženkou. "I savetovao bih pojedinim našim sportistima – uključujući bivše – da pažljivo razmisle pre nego što neodgovorno i javno raspravljaju o stvarima koje su daleko izvan dosega njihovog razumevanja," upozorio je Riženko.\nArzamasavova ističe da su sportisti koji su potpisali pismo spremni da prihvate posledice, kao i da se bore.\n"Ako pređu sa reči na pretnje, zadržavamo pravo da to obelodanimo u svetu," ističe ova atletičarka.\n"Žalićemo se Međunarodnom olimpijskom komitetu i obavestiti ga kako reaguju naše sportske vlasti. Ako bude potrebno, pisaćemo međunarodnim sportskim federacijama i apelovati na strane sportiste da podrže ovaj talas solidarnosti," navela je Arzamasavova.


Pobednici takmičenja "Otvoreni podaci u nastavi" - EdTech Center Western Balkans\nEdTech Center Western Balkans / edtech / Pobednici takmičenja “Otvoreni podaci u nastavi”\nProglašeni su pobednici takmičenja “Otvoreni podaci u nastavi” sprovedeno u saradnji Centra za obrazovne politike za Zapadni Balkan i MPNTR, Kancelarijom za informacione tehnologije i elektronsku upravu, uz podršku UNDP Serbia i kompanije Oracle.\nU finalu takmičenja za srednje škole u Srbiji „Otvoreni podaci u nastavi“, održanog 23. maja u Naučno-tehnološkom parku Beograd, prva tri mesta osvojili su timovi “Tesla Girls” iz Školskog centra „Nikola Tesla“ iz Vršca, “GimPi2” iz gimnazije u Pirotu i „Aurora“ iz Ekonomsko-trgovinske škole u Kraljevu. Cilj takmičenja bio je podrška nastavnicima informatike i drugih predmeta da učenicima predstave šta su otvoreni podaci, kako se oni mogu upotrebiti i da motivišu mlade da razmotre karijeru u oblasti informacionih tehnologija.U projektu „Otvoreni podaci u nastavi“ učestvovalo je više od 180 nastavnika srednjih škola, 80 učeničkih timova, a deset najboljih timova je predstavilo svoje radove u finalu takmičenja.\nSavetnica ministra prosvete za digitalizaciju u prosveti i nauci Biljana Marić, zahvalila se Centru za obrazovne tehnologije Zapadni Balkan, Kancelariji za informacione tehnologije i elektronsku upravu Republike Srbije, Programu Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), Računarskom centru Univerziteta u Beogradu i kolegama iz Ministarstva prosvete na uspešno realizovanom projektu. Tom prilikom je istakla značaj projekta, jer pomaže da se obradom i korišćenjem otvorenih podataka, iz različitih oblasti, unapredi informatičko obrazovanje u gimnazijama i srednjim stručnim školama, kao i da, unapređenje nastave računarstva i informatike podrazumeva i kontinuirano stručno usavršavanje nastavnika, što je i postignuto realizacijom projekta ‘Otvoreno obrazovanje u Srbiji’. Projekat je doprineo unapređenju i omasovljenju takmičenja u oblasti informatike i računarstva, a kada je reč o otvorenim podacima, procene su da će vrednost tržišta otvorenih podataka na nivou Evropske unije u 2020. biti veće od 300 milijardi evra.


Penzioneri o Vučićevim planovima za penziju! | Sremska Mitrovica - Info\n– Naravno da on nije izdržao da tu vest ne saopšti sam, vreme je odabrano, tako da ima dovoljno vremena da se ta vest koristi u predizbornoj kampanji. Čini se da ova vest pokriva i vesti o vezama najviših predstavnika vlasti s kriminalnom grupom Veljka Belivuka – kaže za N1.\n– Država penzionerima kojima su penzije smanjivane od 2014. do 2018. godine, duguje oko 850 miliona evra, u proseku po 1000 evra svakom penzioneru – kaže on.\n– Mi penzioneri penzije ocenjujemo i merimo po tome šta možemo da kupimo, do 2012. godine kada su u proseku bile 62 odsto prosečne plate, one sada idu od 44 do 46 odsto prosečne plate, što govori o padu standarda svih penzionera.\n– Neselektivna dodela penzionerima i građanima u Srbiji govori o tome da novca ima, makar ga mi narednih godina, desetina godina vraćali, ili naša deca, ali on se ne koristi na pravi način. Kao sindikat penzionera stalno insistiramo na podizanju najnižih penzija, posebno poljoprivrednih, međutim, vlast procenjuje da im je mnogo bolje, profitabilnije, da na ovakav način dodeljuju novac penzionerima, što govori da su istraživanja pokazala pad rejtinga kod penzionera – navodi Tamburić.\nRelated Items:aleksandar vučić, Featured2, penzija, penzioner, penzioneri, sindikat za penzionere


Sejf žurnalists: Pretnje smrću srpskom novinaru Miljku Stojanoviću\nBeta 14. marta 2022. 17:30\nMreža Sejf žurnalists(Safe Journalists) objavila je da je novinar i dopisnik dnevnog lista „Danas“ Miljko Stojanović, dobio pretnje smrću na društvenoj mreži Fejsbuk, nakon što je intervjuisao Ukrajinca koji je izbegao iz Lavova u Ukrajini.\nSlučaj je prijavljen policiji, a jedna od osoba koja je pretila Stojanoviću je identifikovana i privedena.\nKako je navedeno, „Danas“ je 8. marta objavio na internetu članak Miljka Stojanovića pod naslovom „Ukrajinac iz Lavova koji je došao u Srbiju: Ne želim da ubijam ljude“.\nNakon objavljivanja, Stojanović je dobio brojne pretnje i uvrede na Fejsbuku, a u jednom komentaru piše da ako ne izbriše tekst, „policija može samo da dodje da ga popiše“, odnosno da mu ovo neće biti zaboravljeno, te da će se „sresti kad tad“ a onda neka se novinar „moli“ da ne bude unakažen.\nKako je saopštila novinarska mreža, Stojanović kaže da su se nekoliko sati nakon objavljivanja teksta pojavili uvredljivi komentari gde se intervjuisani Ukrajinac označava kao nacista, deljene su strašne pogrdne stvari o Ukrajincima, razne slike i snimci navodnih zločina ukrajinske vojske sa kukastim krstovima.\n„Napravio sam nekoliko snimaka ekrana i postavio ih na svoju Facebook stranicu, a zatim su došle pretnje sa nekoliko profila. Jedan od njih je bukvalno bio moj komšija, koji živi 50 metara od mog doma. To lice je zadržano 48 sati nakon čega je pušteno i sada mu je odredjena zabrana prilaska“, rekao je Stojanović.\nMiljko Stojanović kaže da se ne oseća bezbedno i da je u velikom strahu kao i da nije dobio nikakvu zaštitu od policije niti je očekuje.\nPredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije Željko Bodrožić izjavio je da je reč o još jednom slučaju veoma opasnih pretnji novinarima, što je u direktnoj vezi sa njegovim novinarskim radom.\nOn je istakao da su „ovdašnji novinari u veoma teškoj situaciji i često su izloženi pretnjama ljudi koje direktno poznaju“, te da se nada da će „vlasti preduzeti sve mere koje su im na raspolaganju da obezbede bezbednost kolege Stojanovića“.\nSejf žurnalists, mreža koja predstavlja više od 8.200 medijskih profesionalaca na Zapadnom Balkanu, osudila je pretnje novinaru i saopštila da od nadležnih očekujebrzo reagovanje i potpunu transparentnost ovog slučaja.


RTS :: Američki IT gigant "Orakl" u Kragujevcu otvorio regionalni centar za jugoistočnu Evropu\nEkonomija Američki IT gigant "Orakl" u Kragujevcu otvorio regionalni centar za jugoistočnu Evropu\nutorak, 10. maj 2022, 15:17 -> 16:11\nAmerički IT gigant "Orakl" u Kragujevcu otvorio regionalni centar za jugoistočnu Evropu\nKorporacija "Orakl", globalni IT gigant, otvorila je svoj prvi regionalni centar za jugoistočnu Evropu, u Državnom data centru u Kragujevcu. Potpisivanjem ugovora sa najvećom kompanijom za poslovne softvere, istaknuto je da se Srbija pozicionira kao regionalni IT lider.\nOsnivanjem prvog regionalnog centra "Orakla" van Evropske unije, Kragujevac i Srbija staju rame uz rame sa Londonom, Frankfurtom i Milanom. Investicija tog IT giganta u regionalno čvorište u Državnom data centru vredna je desetine miliona evra. Orakl je za početak zakupio prostor za 120 rek-ormana, uz mogućnost da se on utrostruči.\nKenet Johansen, potpredsednik "Orakla" za klaud tehnologije i regionalni direktor za severnu i istočnu Evropu, kaže da će formirati platformu za zdravstveni sektor, elektronsku upravu, digitalizaciju, a moći će da je koriste i privatne kompanije u Srbiji.\nSklapanje partnerstva sa "Oraklom" pokazatelj je da je Srbija dobar i pouzdan patner, koji pruža podršku američkim kompanijama da investiraju u Srbiji.\nZa Vladu, to je kruna dosadašnjeg rada u IT industriji i dokaz domaće pameti i kreativnosti.\nAna Brnabić, predsednica Vlade u tehničkom mandatu, očekuje da će izvoz usluga informacionog i komunikacionog sektora iz Srbije u ovoj godini premašiti dosadašnje rekorde.\nNajavljuje i početak rada druge zgrade u državnom Data centru i izgradnju još jednog objekta za komercijalne korisnike.


Sklonost ka negativnosti — Psihologija — Stranica 1 od 3 — Lovesensa.rs\nŠto više ulažemo u naše "ja" i isključujemo se iz negativne atmosfere, manje ćemo trpeti posledice loših kritika.\nI zašto je nekada samo jedan loš glas dovoljan da nadjača mnoštvo pozitivnih, jedan prek pogled da baci senku na desetine pruženih osmeha. Da li smo kao vrsta skloniji negativnosti i postoji li veština da ne budemo žrtve kritika i loših vesti?\nJedna od teorija koja potvrđuje da smo skloniji jačoj reakciji na negativnost kaže da naš um i naše nesvesno imaju zadatak da nas zaštite. Onog trenutka kada mozak percipira nešto kao napad, diže uzbunu u telu i tera nas da se branimo. Po sredi je borba za opstanak, za preživljavanje...\nNaša osnovna psihološka postavka je pozitivna, a negativnost je odbrambeni mehanizam mozga, pa što više energije ulažemo u naše ja i pokušavamo da se isključimo iz negativne atmosfere, manje ćemo trpeti posledice loših kritika koje u nama aktiviraju strahove i podstiču depresiju.\nMeđutim, psiholozi ističu da je negativnost nešto što ne možemo tako lako da kontrolišemo, i da tome svedoči činjenica da su joj deca posebno podložna. Promene raspoloženja kod dece su neizbežna i apsolutno nepredvidljiva zamka roditeljstva i dok neka deca kroz faze negativnosti prolaze brzo i kratko, druga ispoljavaju dugoročno ozbiljnije negativno ponašanje. Najčešća greška koju roditelji prave je da upozoravaju dete da se razveseli i ističu mu kako je stalno negativno. To detetu uliva osećaj da ne zadovoljava očekivanja roditelja, a nemoćno je da promeni stanje u kome se nalazi, čime se sve dublje povlači u negativnost. U ophođenju prema ovoj deci, raspodela pažnje je takođe važna.\nAko im se roditelj više posvećuje kada su negativna nego kada su lepo raspoložena, nastaviće da primenjuju taj obrazac ponašanja kako bi kod roditelja pobuđivala interesovanje i privlačila pažnju.\nNeuropsiholog Rič Henson smatra da je naš mozak napravljen tako da proizvodi veću aktivnost među neuronima na negativne stimuluse iz okoline, nego na pozitivne. Negativni događaji se, takođe, brže skladište u dugoročnoj memoriji, dok vam za pozitivne treba aktivno razmišljanje oko 12 sekundi ili više kako bi se iz kratkoročne prebacilo u dugoročnu. To je ujedno i razlog zašto savršeno dobar dan lako može da vam pokvari loša vest.


Tanjug 3. septembra 2021. 16:24\nCETINJE/PODGORICA – Pod svodovima Cetinjskog manastira, bez prisustva vernog naroda, u nedelju 5. septembra, biće održana ceremonija ustoličinja 41. mitropolita Joanikija, u prisustvu patrijarha srpskog Porfirija, sveštenstva i predstavnika više sestrinskih crkava.\nVeče uoči ustoličenja, u Hramu Hristovog vaskršenja u Podgorici biće organizovan doček patrijarha srpskog Porfirija, kome će to biti prva poseta Crnoj Gori od izbora za prvog među jednakim arhijerejima SPC.\nOvaj isključivo crkveni događaj, od same najave ustoličenja mitropolita Joanikija u Cetinjskom manastiru, podigao je tenzije i produbio ionako duboke podele po svim osnovama u Crnoj Gori, koje su na javnoj sceni izražene posebno od izbornog poraza Demokratske paritje socijalista Mila Đukanovića na prošlogodišnjim parlamentarnim izborima.\nTe političke, verske, nacionalne i druge podele su svečani i isključivo verski događaj ustoličenja mitropolita prebacile na politički teren, zahtevom svih opozicionih političkih partija, predvođenih Đukanovićevim DPS-om i tzv. Patriotskim komitskim savezom, da taj čin bude izmešten iz Cetinjskog manastira, inače, vekovnog sedišta Mitropolije crnogorsko-primorske SPC.\nU cilju smirivanja situacije Mitropolija-crnogorsko primorska odustala je od planiranog svenarodnog sabora na Cetinju i povukla pozivnice upuceno politicarima da prisustvuju tom događaju.\nJoanikije u više navrata i danas apelovao na sve građane Crne Gore na očuvanje mira i bratske sloge.\nPosebno je naznačio da je ustoličenje isključivo verski čin, kojem, kako je istakao, ne treba pridavati nikakve političke oznake.\nCrnogorski premijer zdravko Krivokapić ranije je nakon razgovora sa ambasadorima zemalja EU saopštio da je odustao da ide na Cetinje, a predsednik Milo Đukanovic najavu odlaska na protest protivnika ustolicenja, nije javno povukao, ali poznavaoci prilika navode da on sigurno neće ići na Cetinje.\nA tu odluku, ocene su, treba posmatrati u kontekstu njegovog razgovara sa šeficom Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori ambasadorkom Oanom Kristinom Popa nakon čega je usledio poziv iz njegovog kabineta na “ razumijevanje osjetljivosti društvenog konteksta i mogucih posljedica po mir i stabilnost zemlje i njenu evropsku perspektivu“.\nMeđutim, bez obzira na brojne pozive na mir, smirivanje strasti i odgovornost prema bezbednosnj situacij\tVeće za bezbednost i odbranu Crne Gore je danas odlučilo da bude u stalnom zasedanju, do okončanja onih najavljenih i prijavljenih i onih neprijavljenih događaja.\nNaime ministar policije Sergej Sekulović izjavio je ovih dana da procena bezbednosti generalno nije povoljna, kao i da se „operativnim radom došlo do saznanja da postoje ekstremi sa obe strane i da planiraju radikalizaciju“ događaja u nedelju na Cetinju.\nIneče Mitropolija je pozvala verni narod i građane da se sutra u 18 sati okupe ispred Hrama Hristovog vaskrsenja radi dočeka patrijarha Porfirija, što je mitropolit Joanikije nazvao velikim događajem i poručio da je njegov dolazak blagoslov za Crnu Goru.\nPo dolasku patrijarha planirana je večernja služba, a nakon toga njegovo ii obraćanje patrijarha mitropolita Joanikija, a zatim će biti organizovan kulturno-umetnički program.\nOko podgoričkog Hrama, prema pisanju medija, u toku su završne pripreme za doček patrijarha, sa desne strane ulaza u Hram postavljen je veliki portret Svetog Save, a sa leve strane potret Sv. Petra Cetinjskog.\nU nedelju će u Cetinjskom manastiru u 8.00 početi Sveta arhijerejska liturgija sa činom ustoličenja, koju će služiti patrijarh srpski Porfirije sa arhijerijerima naše i ostalih pomesnih crkava. Oba događaja biće direktno prenošena na Javnom servisu RTCG.\nČinu ustoličenja kako je najavljeno prisustvoavće samo episkopi s gostima, deo sveštenstva Mitropolije i po nekoliko predstavnika crkvenih opština.\nOčekuju se predstavnici Jerusalimske patrijaršije, iz Ruske pravoslavne crkve, Ukrajinske pravoslavne crkve, Ruske zagranične crkve, Poljske pravoslavne crkve, Bugarske pravoslavne crkve, Pravoslavne crkve čeških i slovačkih zemalja i Albanske pravoslavne crkve i drugi.\nInače, mitroplit Joanikije će na tronu Svetog Petra Cetinjskog naslediti mitropolita Amfilohija koji je preminuo oktobra prošle godine.\nNjegovo sedište je u Cetinjskom manastiru, jednom od najznačajnijih manastira SPC, koji je posvećen rođenju Presvete Bogorodice.\nManastir je podignut 1484. godine, kao novi katedralni manastir Zetske mitropolije, ali je 1692. stradao od Mlečana pri dolasku Sulejman paše, nakon čega je u vreme mitropolita skenderijsko primorskog Danila Petrovića podignut novi manastirski kompleks.\nPrvi manastir na Cetinju sazidao je 1484. godine Ivan Crnojević vladar i tada je postao sedište Zetske mitropolije.\nU manastiru se čuvaju: ruka Svetog Jovana Krstitelja, mošti Svetog Petra Cetinjskog, čestica Časnog krsta Gospodnjeg, epitrahelj Svetog Save, kruna srpskog kralja Stefana Dečanskog iz dinastije Nemanjića iz 14. veka koja je bila i kruna crnogorskog kralja Nikole I Petrovića…\nMitropolija je osnovana 1219. kao Zetska eparhija, a osnivač je bio Sveti Sava.\nReč je o jednoj od najstarijih eparhija SPC.\nNa farmi kod Bjelovara izgorelo sedam krava i bikova i…\nMinistar unutrašnjih poslova BiH najavio tužbu protiv…\nDve osobe u Crnoj Gori uhapšene zbog 352,7 kg marihuane\nTužilac Milivoje Katnić: Dritana Abazovića pritiskaju…\nJedna osoba uhapšena zbog pretnji i vređanja Dritana…\nInflacija u Austriji dospela na 10-ogodišnji maksimum


Commercium :: Vesti - Pojednostavljeni carinski postupak na osnovu fakture\nHemikalije Bezbednost hrane Sanitarna kontrola Veterinarska kontrola\n7. jun 2019. PDV Poreski tretman prometa usluge posredovanja kod prometa dobara\n7. jun 2019. Carina Uredba o carinskim postupcima i formalnostima\n6. jun 2019. PDV Ostvarivanja prava na odbitak prethodnog poreza\n5. jun 2019. PDV Poreski tretman usluga prevoza povezanih sa uvozom dobara\nPojednostavljeni carinski postupak na osnovu fakture\nPojednostavljeni carinski postupak na osnovu fakture i pojačane mere carinske kontrole\nUprava carina je aktom broj 148-11-483-01-240/2010 od 01.10.2010, godine donela Objašnjenje za primenu pojednostavljenog carinskog postupka na osnovu fakture. Navedeni postupak sprovodi se na osnovu člana stav 1. tačka 2. Carinskog zakona, u skladu sa kojim carinski organ odobrava da neka od trgovinskih ili službenih isprava priloženih uz zahtev za stavljanje robe u carinski postupak zameni deklaraciju.\nS tim u vezi, kako je dalje i naznačeno u predmetnom objašnjenju, radi efikasnog sprovođenja postupka, nosilac odobrenja, pre dopremanja robe graničnoj carinskoj ispostavi, sve podatks iz fakture elektronski mora da pošalje u ISCS, a postupak kod granične carinske ispostave sprovodi se dopremanjem robe i podnošenjem fakture u tri primerka.\nNakon obavljenog postupka na graničnoj ispostavi (poređenje podataka iz elektronskog dokumenta sa podacima iz fakture, pregleda dokumenata i robe i dr.), ukoliko su svi propisani uslovi ispunjeni, roba se pušta deklarantu.\nČlanom 22. 1. i 2. Carinskog zakona propisano je da carinski organi mogu preduzimati sve mere carinske kontrole koje smatraju neophodnim, te da te mere mogu obuhvatiti pregled robe. uzimanje uzoraka, proveru podataka navedenih u deklaradiji, kao i proveru verodostojnosti dokumenata, pregled računa i drugih evidencija privrednih subjekata, preglsd prevoznih sredstava, putničkog prtljaga i druge robe koju lica nose sa sobom ili na sebi, kao i sprovođenje službenih ispitivanja i drugih sličnih radži,\nPolazeći od navedenog, u postupku sprovođenja mera carinskog nadzora i carinske kontrole pojednostavljenog postupka na osnovu fakture je i odredba čl. 205. Uredbe o carinski dozvoljenom postupanju s robom, kojom je propisano da nadležni carinski organ, ukoliko utvrdi neusaglašenost sa uslovima i kriterijumima iz člana 204. st. 1, 2. i 3. Uredbe, može da suspenduje i ukine odobrenje.\nTakođe, izdat je veliki broj odobrenja licima koja ispunjavaju uslove za sprovođenje tog pojednostavljenog postupka. kao i činjenica da se isti obavlja na graničnoj ispostavi, nakon čega se roba, ukoliko su ispunjeni svi propisani uslovi za sprovođenje tog carinskog postupka, odmah pušta deklarantu. U tom smislu je i veća i odgovornost carinskog organa u odnosu na sprovođenje propisanih mera carinskog nadzora i carinske kontrole u konkretnim situacijama.\nCopyright © 2019, Commercium


Zelenović o izborima u Šapcu: Mafija stoji iza SNS, borimo se sa ogoljenim kriminalom – Slobodne novine\nZelenović o izborima u Šapcu: Mafija stoji iza SNS, borimo se sa ogoljenim kriminalom\nPredsednik stranke Zajedno za Srbiju (ZZS) Nebojša Zelenović izjavio je danas da se izborima u Šapcu, koji su u subotu 5. septembra ponovljeni na 27 biračkih mesta u tom gradu, “bavila mafija koja stoji iza Srpske napredne stranke (SNS)”.\nZelenović, koji je i nosilac izborne liste “Šabac je naš” je za TV N1 rekao da su ljudi “koji su osvedočeni kriminalci, čitavog izbornog dana u subotu vršili pritisak na glasače, krstarili automobilima po Šapcu i okolnim selima i prisiljavali ljude da izadju na izbore i glasaju za SNS”.\n“Kako smo došli u situaciju da nama kriminalci poput (Milana Ostojića) Sandokana budu istaknuti kao pokretačka snaga SNS, kako ljudi koji vrše krivična dela rade u interesu SNS, to je tema kojom ćemo se baviti tako što ćemo podnositi prijave… Bez Sandokana i ostalih kriminalaca SNS u Šapcu gotovo ni da ne postoji”, kazao je Zelenović.\nOn je rekao da izbori nisu bili politička, već borba sa “ogoljenim kriminalom, koji se više ni ne krije”.\n“A pošto policija, tužilaštvo i tajne službe stoje sa strane i ne reaguju, zato ja moram da se borim”, rekao je Zelenović.\nZelenović je rekao da će se obratiti svim državnim institucijama po ovom pitanju, a kad to iscrpi, obratiće se i medjunarodnim, kao i da je ta stranka u nedelju uveče, posle izbora, o situaciji u Šapcu “obavestili ambasade svih evropskih zemalja u Beogradu, kao i Kanade, Australije i SAD”.\nZelenović je naveo da je pravni tim Zajedno za Srbiju podneo prigovor i zatražio da se izbori ponove na 20 mesta, zbog nepravilnosti koje su u “nekim slučajevima bile krivično delo, a u nekim povreda izbornog zakona”.\nOznakelokalni izbori Naslovna-centar Naslovna-traka Nebojša Zelenović Šabac\n“Ponovljeni izbori u Šapcu važni za demokratiju, EU pažljivo prati”


KULTIM - književnost, poezija, stvaralaštvo, kultura » 2009» avgust\nPEN centar se brine\nSrpski PEN centar saopštio je da je sa zabrinutošću primio vest o minimalnim sredstvima koja su za književne časopise predviđena u budžetu za 2009. godinu, ocenjujući da će zbog toga najbolji časopisi u Srbiji biti privremeno ili trajno ugašeni. “Razumemo da su drastično umanjena sredstva za časopise posledica velike ekonomske krize. Podsećamo, međutim, da su književni časopisi kod nas opstajali i u najtežim vremenima kao pouzdano svedočanstvo o novim književnim vrednostima i o živoj književnoj sceni. Opstanak književnih časopisa nasušna je potreba naše kulturne i društvene javnosti, ali je i nezamenljiv izraz svake odgovorne kulturne politike”, nevedeno je u saopštenju, a prenosi Tanjug. Srpski PEN centar očekuje da će Ministarstvo kulture hitno intervenisati i pronaći dodatna sredstva za budžetsko finansiranje kulturne periodike “kako opstanak književnih časopisa u Srbiji ne bi bio doveden u pitanje”.\nBiljana Lijeskić - Politika


Nedovoljno razumevanje odnosa prava deteta i životne sredine - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Nedovoljno razumevanje odnosa prava deteta i životne sredine\nBeograd, 22. april 2021. – Centar za prava deteta (CPD) organizovao je konferenciju povodom Dana planete Zemlje na kojoj su govornici ukazali na neraskidivu povezanost prava deteta i životne sredine, uključujući i klimatske promene.\nNa konferenciji su predstavljeni rezultati istraživanja CPD-a, sprovedenog tokom marta i aprila 2021. godine, u cilju mapiranja izazova u ostvarivanju prava deteta na zdravu životnu sredinu u Srbiji.\nIstraživanje je obuhvatilo 432 dece i mladih uzrasta od 12 od 18 godina iz preko 20 opština i gradova u Srbiji, a nalazi istraživanja ukazuju da deca i mladi kao najveće probleme zagađenja životne sredine u opštinama i gradovima u kojima žive vide zagađenje vazduha i vode, loše upravljanje otpadom, nelegalnu seču šuma, izumiranje biljnih i životinjskih vrsta, kao i zagađenje hrane, saopšteno je iz CPD-a.\nDirektorka CPD-a Jasmina Miković ukazala je da i dalje postoji nedovoljno razumevanje odnosa prava deteta i životne sredine, bez obzira na to što je u proteklih nekoliko godina raslo interesovanje na međunarodnom i nacionalnom nivou.\nAna Prodanović iz Unicefa govorila je o doživotnom uticaju klimatskih promena na zdravlje dece i istakla važnost intenzivnog i zajedničkog delovanja svih aktera, a posebno mladih u svakoj fazi procesa zaštite životne sredine.\nNa konferenciji je posebno istaknut značaj povezivanja dece sa prirodom, ali i uloga koju roditelji imaju u razvijanju ljubavi prema prirodi i kreiranju ekološke empatije kod dece.\nMina Mirić iz Svetske organizacije za prirodu ističe da je empatija prema prirodi osnova za izgradnju ekološki osvešćenih pojedinaca, a u tome se slažu i predstavnici dece i mladih koji poručuju da se “ne smemo zameriti majci prirodi, jer će nam se vratiti duplo”.\nNa konferenciji su učestvovali i deca i mladi koji su govorili o stepenu ostvarenosti prava deteta iz svog ugla, o tome koliko je važno da se deca informišu i pokreću inicijative u svojim školama i zajednicama.\nUkazali su na značaj participacije dece i mladih u kreiranju politika, štetnosti medicinskog otpada, seči šuma, efektima staklene bašte.\nDeca smatraju da im je potrebno da odrasli veruju u njih i u njihovu spremnost da se informišu, edukuju i proaktivno deluju, saopšteno je iz CPD-a.\nKonferencija je održana kao deo projekta “Prava deteta u politikama i praksi” koji Centar za prava deteta sprovodi u partnerstvu sa Save the Children International, a koji finansira Vlada Švedske.\nDan planete Zemlje obeleževa se širom sveta 22. aprila, kako bi se skrenula pažnja javnosti na značaj očuvanja i zaštite životne sredine, ali i na brojne ekološke izazove.\nOznakeCentar za prava detetadeca\nPrethodno Milovanović: Ne ulazim u razloge Zagorke Dolovac\nSledeće Evropa 2020. imala najtopliju godinu\nBeograd, 6. novembar 2020. – Zaštitnik građana saopštio je da je nakon protesta rodi…\nTop Tags Civilno društvo istraživanje Evropska unija Evropska komisija evropske integracije Vlada Republike Srbije vladavina prava konkurs Srbija i Evropska unija mediji OCD mladi lokalna samouprava ljudska prava Društvo


Zatezanje Omce Oko Vrata Nezavisnih Medija | Institute for War and Peace Reporting\nZatezanje Omce Oko Vrata Nezavisnih Medija\nGodinu dana po uvodjenju Zakona o javnom informisanju, srpska Vlada je jos vise povecala pritisak na nezavisne medije. Sada se to zove "dekontaminacija" stampe.\nPartija Jugoslovenske levice koju vodi Mirjana Markovic, ostro je upozorila novinare koji se pozivaju na pravo slobode govora prilikom pisanja kriticnih clanaka o Vladi.\n"Niko", upozorava ova stranka, "nema pravo da se proglasava neutralnim u odbrani svoje zemlje ili da ugrozi njenu sposobnost za opstanak prizivajuci pravo upucivanja objektivnih javnih kritika..."\nKrajnje je vreme, kaze se, da se "dekontaminiraju" mediji, "narocito novinarska profesija, koja bi trebalo da postane vazan elemenat u odbrani prava naroda i nacije da imaju sopstvenu drzavu, kojom ce oni sami upravljati na demokratski nacin, bez stranih tutora i okupatora".\nOva obeshrabrujuca poruka dolazi posle godinu dana zastrasivanja nezavisnih medija, na osnovu oktobarskog zakona Srbije o javnom informisanju. Ovaj zakon progurala je kroz parlament Miloseviceva vladajuca Socijalisticka partija, zajedno sa svojim koalicionim partnerima - JUL-ovom partijom njegove supruge i nacionalistickom Srpskom radikalnom strankom.\nMediji se mogu optuziti za uvredu, klevetu ili sirenje lazi, sa ogranicenim propisima za redovne sudske postupke ili za temeljnu debatu o optuzbama. Brz i arbitraran postupak gotovo u svakom slucaju dovodi do proglasenja krivice i velikom novcanom globom od 50,000 do 800,000 dinara (1,500 - 20,000 dolara).\nOve velike finansijske kazne dovele su do pada nekoliko privatnih preduzeca. U toku poslednjih dvanaest meseci zatvorene su tri nezavisne novine i oko desetak radio i televizijskih stanica.\nPotpredsednik Komiteta za zastitu novinara, Joel Simon, nedavno je pisao jugoslovenskom ministru za informacije, Goranu Maticu, objavivsi da ukupna proslogodisnja suma kazni predstavlja 1,6 miliona dolara.\n"Kao ministar informacija, vasa je duznost da omogucite novinarima u Jugoslaviji da nesmetano obavljaju svoju profesiju kao sto im je zagarantovano ustavom vaze zemlje i medjunarodnim zakonom. Mi vam jos jednom upucujemo apel da ispunite ovu veoma vaznu obavezu", rekao je Simon.\nDnevne novine kao sto su "Nasa Borba", "Dnevni Telegraf", "NT Plus" i nedeljne novine "Evropljanin" nestale su sa kioska.\nVlasnik "Dnevnog Telegrafa" i "Evropljanina", Slavko Curuvija, ubijen je hicima pistolja 11.aprila. Ubice su jos u bekstvu a policija odbija da komentarise istragu. Curuvija se mesecima borio da spasi svoje novine posle vise tuzbi nastalih na osnovu novog zakona. Ukupno je morao platiti kaznu od cetiri miliona dinara (200,000 dolara).\n"Nasa Borba", najpoznatije srpske nezavisne dnevne novine, prestale su sa izdavanjem cak i pre nego sto je donesena "Odredba o ponasanju medija u situaciji neposredne ratne opasnosti", koja je ozakonjena 8.oktobra, pre nego sto je objavljena "situacija neposredne ratne opasnosti". "Nasa Borba" je kaznjena i prisiljena da prestane sa izdavanjem. Ova odredba takodje je uspela da zatvori vrata "Dnevnog Telegrafa" i privremeno "Danasa".\nNe iskoristava samo Milosevicev rezim, medjutim, trenutnu pravnu klimu za napade na nezavisne medije. Tri beogradska dnevna lista - "Blic", "Danas" i "Glas Javnosti"- osudjena su 13.marta na osnovu optuzbi Ljiljane Blagojevic, glumice i kulturnog sekretara u Skupstini Beograda koju vodi opoziciona partija Vuka Draskovica, Srpski pokret obnove (SPO).\nMala provincijska preduzeca, albanska stampa na Kosovu i novine nacionalnih manjina takodje su meta napada. "Cacanski Glas" je kaznjen 350, 000 dinara (20,000 nemackih maraka), nedeljne novine iz Sandzaka "Parlament" su kaznjene 60,000 dinara (oko 2,000 dolara), dok su pristinske dnevne novine "Koha Ditore" kaznjene 520,000 dinara (16,500 dolara) pre pocetka NATO intervencije.\n"Radio Boom" iz Pozarevca, "Radio City" iz Nisa, "Radio Senta", "Radio VK" iz Kikinde , TV Cacak, TV Pirot, TV Negotin i TV Barajevo, kao i pristinski "Radio Kontakt" , jedina multi-etnicka radio stanica na Kosovu prestali su sa emitovanjem.\nU toku noci uoci NATO bombardovanja, 23.marta, popularna beogradska stanica B92 je zatvorena. Omladinski savez Beograda, pro-Miloseviceva ogranizacija, okupirala je kancelarije i preuzela emitovanje emisija, pretvorivsi stanicu u glas rezima.\nIstovremeno su prisvojene kancelarije Saveza nezavisnih elektronskih medija (ANEM),sto je takodje predstavljalo vlasnistvo B92. U ovom slucaju nije primenjen Zakon o javnom informisanju vec je bila posredi politicka odluka da se utisa B92 u vreme kada su vazdusni napadi bili neizbezni i kada je odluceno da se prekinu diplomatski odnosi sa zemljama NATO pakta.\nNekoliko meseci kasnije B92 je uspeo da nastavi sa donekle ogranicenim emitovanjem, upotrebljavajuci frekvenciju i kancelarije beogradske radio i televizijske stanice Studio B, i novi naziv B2 92.\nDrzavni mediji i vlasti tvrde da su svi oni koji nisu ukljuceni u obnovu zemlje izdajice, sluge Zapada.\nOve jeseni, ministarstvo informacija pokrenulo je pedeset i dve tuzbe protiv izdavackog preduzeca ABC Glass, dvadeset i sest protiv direktora, Slavoljuba Kacarevica. Ministarstvo optuzuje ABC da je prekrsio zakon, stampajuci Promene, politicki pamflet Saveza za Promene, cije se ime ne nalazi na registru nezavisnih medija.\nOdbrana ABC, da su Promene partijska publikacija, jedna od mnogih koje se izdaju u njihovoj stampariji, odbacena je na sudu. Do sada su ABC i Kacarevic osudjeni za 21 od ukupno 52 optuzbe i kaznjeni ukupnom sumom od 1,65 miliona dinara. Krajem oktobra, zamenik premijera, Vojislav Seselj, podneo je tuzbu protiv urednistva beogradskog dnevnog lista "Danas". Sudski proces trajao je manje od jednog sata i zavrsio se kaznom od 280,000 dinara. "Narodne Novine" iz Nisa, kaznjene su 200,000 dinara, a u Kikindi, "Kikindske Novine" su kaznjene istom sumom posto je zvanicnik lokalne Socijalisticke partije podigao tuzbu.\nOve pomenute novine bile su zrtve optuzbi koje se baziraju na klevetama. Ni u jednom slucaju nije doslo do sudske istrage o tacnosti 'kleveta' koje su novine objavile. Samo jedan proces bio je do sada otkazan. Finansijske kazne usmerene protiv medija izuzetno su visoke u odnosu na domaci standrad i cesto onesposobljavaju dalje stampanje publikacija koje ionako imaju mali tiraz. Ove kazne predstavljaju dobar izvor prihoda za drzavnu kasu Srbije.\nMedjutim, novcane kazne nisu jedini vid kaznjavanja, dodeljuju se i kazne zatvorom. Nebojsa Ristic, urednik televizijske i radio stanice "Soko" iz Sokobanje, trenutno se nalazi na izdrzavanju kazne zatvora od godinu dana u Zajecaru, zato sto je u prozoru kancelarije stavio poster "Slobodna stampa/made in Serbia".\nSrdjan Jankovic i Zoran Lukovic, novinari "Dnevnog Telegrafa", kaznjeni su na po pet meseci zatvora, posto je Milovan Bojic, zamenik premijera podneo krivicnu tuzbu pozivajuci se na clan 3 krivicnog zakonika o sirenju laznih informacija i nereda u javnosti. Novinarku Zoju Jovanovic ceka ista kazna na osnovu istog zakona zbog clanka kojeg je napisala 1997.godine , u kome je predvidila devalvaciju dinara, dva meseca pre nego sto je do nje zaista doslo.\nNikola Djuric, vlasnik "Radio City" iz Nisa, izdrzava kaznu zatvora u trajanju od dva meseca po clanu 219 istog zakona zbog "neovlastenog posedovanja radio stanice".\nMedjutim, zastrasivanje ide dalje od teskih zakonskih mera. Direktor ABC, Kacarevic, je 28.oktobra nasao svoja kola u plamenu ispred restorana kojeg cesto posecuje. Istraga policije zakljucila je da je bio po sredi elektricni kvar, I Kacarevic je prihvatio to objasnjenje.\nU Cacku, kola koja su vlasnistvo glavnog i odgovornog urednika "Radio Globusa", Andreja Rakocevica, potpuno su unistena u pozaru 11.novembra. Rakocevic kaze da se boji same pomisli da je bio u pitanju pokusaj atentata, ali da ne moze verovati kako bi odjednom moglo doci do pozara u kolima koja su prethodno sasvim dobro radila.\nDopisnik "Danasa" iz Valjeva, Nebojsa Andric, iznenada se probudio u cetiri sata ujutro jedne subote, zbog detonacije eksplozivne naprave ostavljene ispred njegove kuce, koja je unistila ulazna vrata i polomila sve prozore u kuci. Na srecu, njegova zena u poodmakloj trudnoci i trogodisnji sin nisu povredjeni.\nPolicija nije nasla ni traga od eksploziva. Andric je takodje dopisnik Slobodne Evrope, kao i predsednik lokalnog krila Demokratske stranke. On je bio na celu demonstracija u Beogradu i pomogao je pri organizovanju prvih demonstracija Saveza za promene u Cacku ove godine.\n"Cilj ovog sistematskog sprovodjenja terora ka javnim medijima je opste zastrasivanje javnosti", zakljucio je Bozidar Jaksic, politikolog, dodajuci da sve ovo dovodi do osecanja nesigurnosti i frustracije medju obicnim ljudima.\nVlado Mares je novinar beogradske novinske agencije BETA i redovni dopisnik IWPR.


Tanjug 13. avgusta 2018. 18:57\nBEOGRAD. 13. avgusta (Tanjug) – Predsednik Privredne Komore Srbije Marko Čadež tvrdi da bi još jedno odlaganje rešavanja kosovskog pitanja Srbiju vratilo daleko unazad i da bi ona, između ostalog, zbog smanjenja investicija, pada kreditnog rejtinga, BDP-a, što bi sigurno usledilo, najverovatnije postala najsiromašnija zemlja Evrope.\n„Srbija bi godišnje gubila najmanje 100 milijardi evra, rekao je za Tanjug Čadež, jedan od autora studije „Kosovo – cena nerešavanja“, na temelju koje i iznosi tako pesimističku prognozu.\nGrupa autora, naime, pokušala je u ovkiru te studije da proceni i „izračuna“ pad svih ekonomskih parametara koji bi usledio ukoliko bi pitanje Kosova ostalo otvoreno, te kako bi se to konkretno odrazilo na investicije, BDP, plate, te i lični standard građana i demografiju, a Čadež je uveren da građani nisu svesni svih tih negativnih posledica koje proističu iz nerešavanja kosovskog pitanja.\nPrema njegovim rečima, zaustavljanje procesa normalizacije odnosa ili još jedno njihovo odlaganje Srbiju će, ne samo zadržati u mestu, nego je i vratiti daleko unazad.\n„Takav scenario doveo bi do propasti naše privrede, hiperinflacije, devastacije infrastrukture, opšte kriminalizacije društva, velike nezaposlenosti, pada standarda, masovnog osiromašenja, urušavanja, propadanja zdravstva, školstva, socijale“, rekao je on.\nČadež je naveo da je prilično jasno kakav bi niz posledica nastupio ako bi se, zbog nerešavanja kosovskog pitanja prekinuli pregovori o pristupanju EU.\n„Imali bismo manji pristup predpristupnim fondovima, manji priliv investicija, smanjenje kreditnog rejtinga, cena zaduživanja bi bila veća kao i kamatne stope za privredu i građane. U sistemu bi se pojavio manjak novca koji bi morao da se kompenzuje ili smanjenjem troškova, plata i penzija ili nekim finansiranjem što nas je u prošlosti dovodilo do hiperinflacije „, rekao je on.\nDodao je da treba imati u vidu i rezultate koje je Srbija ostvarila od dana sticanja statusa kandidata 2012. do danas, jer bi sve to moglo da se zaustavi baš u trenutku kada je zemlja više nego ikad, uradila na polju približavanja EU.\n„Kroz proces evropskih integracija, postigli smo značajne rezultate – izvoz srpske privrede u svet porastao je 72 odsto a u zemlje EU 92 odsto, tri puta je povećan godišnji priliv investicija iz Evropske unije. U zemlje EU danas plasiramo 66 našeg izvoza i iz njih nam stiže više od 70 odsto stranih investicija“, rekao je on.\nČadež je ocenio da bi gubitak od procenjenih 100 milijardi evra godišnje bio sigurno još veći, i dodao da stručnjaci ipak ne mogu da procene sve.\n„Recimo, ne možemo precizno da izračunamo koliko bi nerešavanje ili zamrzavanje problema uticalo na ljudski kapital, jer ljudi koji nemaju perspektivu odlaze iz zemlje“, rekao je on,\nPredsednik PKS smatra da je ta studija u kojoj su detaljno procenjene posledice nerešavanja kosovskog pitanja iz tri ugla – odustajanja od pregovora, zamrzavanja pregovora i oružanog sukoba, „napravljena iz perspektive budućnosti“ i da predstavlja nov način prilaska ne samo kosovskoj temi, već i bilo kojoj drugoj u Srbiji.\n„Hteli smo da pokažemo koliko građane košta nerešavanje kosovskog pitanja u različitim scenarijima i došli smo do sasvim konkretnih brojki. Nezavisno o kom scenariju nerešavanja problema se radi, on nosi negativne ekonomske posledice po sve nas“, rekao je Čadež.\nPrema njegovim rečima, to bi se odrazilo na pad plata, koje su sada u proseku 426 evra i BDP–a, koji ima tendenciju rasta, na povećanje danas niskih kamatnih stopa, smanjenje solidnih deviznih rezervi, ugrozilo bi ozbiljnu fiskalnu politiku koju Srbija vodi.\nKako je dodao, cilj istraživanja nije bio da se ulazi u politička razmatranja kosovskog pitanja, već da se procene konsekvence neresavanja tog kompleksnog, teškog, političkog i istorijskog problema.\n„Pitanje se neće rešiti drugačije sem dogovorom, ali studija i jeste odgovor na pitanje šta ako dogovor izostane“, rekao je Čadež i dodao da veruje da postoji politička volja i hrabrost da se problem reši.\nNajveće promene se, prema njegovim rečima, mogu očekivati na dugi rok, odnosno u periodu od sedam do 10 godina, jer bi svi negativni trendovi dostigli maksimum.\nProsečna zarada u 2027. godini bi teško mogla da pređe 400 evra, dok bi prosečna penzija bila na nivou od 220 evra i time bi Srbija najverovatnije postala\nnajsiromašnija zemlja Evrope.\nAutori studije procenjuju da društveni proizvod po glavi stanovnika ne bi prelazio 7. 500 evra, a Srbija bi u odnosu na blisko okruženje značajno zaostajala po svim socijalno ekonomskim parametrima.\nTakođe, oni su upozorili da je pod pritiskom nepovoljnih ekonomskih i političkih trendova, moguće predvideti i negativne demografske trendove.


Porošenko potpisao ukaz o kursu Ukrajine ka EU i NATO - Sputnjik Srbija\nPorošenko potpisao ukaz o kursu Ukrajine ka EU i NATO\n19:23 20.04.2019 (osveženo 19:28 20.04.2019) Preuzmite kraći link\nPredsenik Ukrajine Petro Porošenko potpisao je ukaz „Pitanja evropske i evroatlantske integracije“, koji potvrđuje plan mera za realizaciju kursa Ukrajine ka sticanju punopravnog članstva u Evropskoj uniji i NATO-u.\nPorošenko se požalio Pompeu na Zelenskog zbog „ruskih okupatora“\n„Šef države je utvrdio plan mera za realizaciju strateškog kursa države za sticanje punopravnog članstva Ukrajine u Evropskoj uniji i u Severnoatlantskoj alijansi, sa ciljem da se osigura nepromenljivost evropskog i evroatlantskog kursa Ukrajine, u skladu sa stavom Trećeg člana 102 Ustava Ukrajine“, saopšteno je na sajtu ukrajinskog predsednika.\nNavedeno je da je Vladi naloženo da omogući ispunjavanje odgovarajućeg plana i da na svaka tri meseca informiše predsednika o toku njegovog ispunjavanja.\n„Sekretaru Saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine naloženo je da omogući razmatranje na zasedanju tog tela u maju 2019. godine pitanja o sprovođenju pojedinačnih pregleda, uključenih u kompleksni pregled sektora bezbednosti i da nakon konsultacija s predstavnicima NATO-a i država-članica NATO-a u drugoj polovini 2019. godine preda predsedniku Ukrajine nacrte zakona o zaštiti tajnih informacija i obaveštajnoj delatnosti“, navedeno je u saopštenju.\nPolitika evrointegracije je osnovni spoljnopolitički pravac Ukrajine. U februaru je u toj zemlji stupio na snagu Zakon o izmenama Ustava, kojima se potvrđuje kurs ka stupanju u NATO i EU.\nevroatlantske integracije, ukaz, NATO, Petro Porošenko, Evropska unija, Ukrajina


Milatović: Namjera je da CG bude odgovorna i sigurna destinacija - PV Informer Milatović: Namjera je da CG bude odgovorna i sigurna destinacija - PV Informer\nMinistar ekonomskog razvoja Jakov Milatović istakao je na Tviteru da Crna Gora preduzima značajne korake kako bi ljetnja sezona bila što uspješnija.\n– Rekordan broj imunizovanih u protekla tri dana, izdata licenca novoj nacionalnoj kompaniji kao preduslov skorog polijetanja i zdravstveni protokoli, kao zajedničko zalaganje Ministarstva zdravlja i Ministarstva ekonomskog razvoja , koji će biti danas predstavljeni, po Milatoviću su jasan pokazatelj namjere da Crna Gora bude odgovorna i sigurna destinacija.\n„Naš moto više je od riječi – i zdravlje i ekonomija!“, poručio je ministar Milatović.\nZnačajni koraci koje CG preduzima kako bi ljetnja sezona bila što uspješnija. Rekordan broj imunizovanih u protekla tri dana, izdata licenca novoj nacionalnoj kompaniji kao preduslov skorog polijetanja…\n— Jakov Milatovic (@JakovMilatovic) May 7, 2021


Стефановић: Монструозне лажи, спреман да идем на полиграф\nHomePolitikaStefanović: Monstruozne laži, spreman da idem na poligraf\nBEOGRAD: Potpredsednik Vlade Srbije i ministar odbrane Nebojša Stefanović izjavio je danas da je spreman da stane pred nadležne državne organe i da bude poligrafski ispitan o svim optužbama koje mu se stavljaju na teret.\nFoto: Ministar odbrane Nebojša Stefanović, Foto: Tanjug/video\nStefanović je na konfernciji za novinare u Domu vojske odbacio optužbe i kada je reč o slučaju Veljka Belivuka, Jovanjice, ali i da je radio protiv predsednika Srbije Aleksnadra Vučića.\nSpreman sam da stanem pred državne organe, da odgovorim na svako pitanje i neću se zaustaviti dok svaka laž ne bude razobličena“, rekao je Stefanović i poručio da se mora saznati istina o svemu.\n„Najteže je izrečeno s ciljem da pokvare moj odnos sa predsednikom. Laž je da sam predvodnik grupe zaverenikom. Istovremeno, spreman sam odmah da odem na poligrafsko testiranje. Nadam se da ćee to učiniti svi koji iznose laži o meni“, rekao je Stefanović. On se potom osvrnuo na konkretne optužbe policijskog službenika Tomislava Radovanovića.\n„Naveo me kao organizatora paralelnih struktura u ministarstvu. Za sve godine svog rada, ne da nisam rekao težu reč protiv predsendika, a kamoli da sam vodio grupu zaverenika. Ove besmislice ae morati da objasne pred nadležnim državnim organima“, rekao je Stefanović.\nKada je reč o njegovoj poseti SAD, Stefanović kaže da se one odvijaju po utvrđenim protokolima, da ide uz saglasnost vlade, ističući da to nije bila njegova privatna poseta, te da su tu bili i državni službenici i tadašnji ambasador Srbije koji može da potvrdi o čemu je bilo reči. Dodaje i da su ga istovremeno optuživali da radi i za Rusiju, ističući da je to takođe laž koju ne može da pusti da prođe tek tako.\nKada je reč o slučaju Jovanjica, Stefanović kaže da će sud odlučiti da li je Predrag Koluvija kriv ili nije, ali je podsetio da je on prvi izašao pred medije i rekao da ni Aleksandar ni Andrej Vučić nisu imali veze sa Jovanjicom.\n„Isto to su rekli i policijski službenici koji su vodili istragu. Drugo, moram da istaknem da očekujem da se otkrije ko je pokušao da utiče na Koluviju da optuži brata predsednika, spreman sam da prvi odgovaram na ova pitanja“, rekao je Stefanović.\nStefanović se osvrnuo i na optužbe bivšeg načelnika beogradskog UKP Ilije Milačića vezane za navodno opstruiranje istraga u slučaju „Belivuk“, i rekao da Belivuka, kao ni članove njegove grupe nikada nije upoznao, niti ga je, kaže, lično, ni preko posrednika kontaktirao.\nOcenjuje da takvu hajku protiv njega porkreću oni koji jesu imali kontake sa Berluvukom, sedeli sa njim u kaficihima i koji ga se sada odriču.\n„Radi se pre svega o Aleksandru Papiću, biznismenu iz Beograda za kog sam utvrdio da pokušava da mi bude blizak da ostvari svoje ciljeve“, rekao je Stefanović.\nMinistar je komentarisao i intervjue njegovog stranačkog kolege i poslanika SNS Vladimira Đukanovića, koji je pri tom advokat, predsednik Odbora za pravosuđe, rekaviši da ne zna kako advokat ima ideju da izriče teške optužbe na njegov račun na osnovu priča bivšeg osuđivanog policajca.\n„Ja sam siguran da on zna da nije običan novinar i da navođenjem sagovornika na konstatacije ne može da doprinese rasvetljavanju istine“, zaključio je Stefanović koji nije želeo posle današnjeg konferencije za medije da odgovara na pitanja novinara.\nNa Gradini otkriveno 53 kilograma marihuane, uhapšeno dvoje


Banja Luka College (http://www.blc.edu.ba/) počeće sa Specijalističkim poslediplomskim studijama iz e-poslovanja, kada se prijavi dovoljan broj zainteresovanih za ove studije. Detaljnije informacije o ovim studijama možete dobiti preko kontakt informacija na sajtu ove Institucije - http://www.blc.edu.ba/kontakt/kontakt.htm. Upis na Specijalističke e-biz studije u Novom Sadu je već praktično počeo, pa se možete informisati o tome preko kontakt podataka na sajtu. Predavanja kreću početkom marta meseca.\nVerujem da ste pročitali u medijima i na ovom blogu priču o Nenadu Preradoviću i Vukašinu Lauševu koji sa svojih 18 (19) godina pokuzaju veoma redak primer samostalne inicijative kod današnje omladine. Čast mi je što u poslednjih godinu-dve sve češće upoznajem veoma mlade perspektivne osobe koje ne čekaju da im drugi pronalaze prilike, već se samostalno edukuju i bore za svoj status u savremenom društvu. Nameravam da promovišem na ovom blogu u narednom periodu osobe koje su potpuno ne-specifične u ovdašnjem miljeu "izgovora" za sve, i ovom prilikom možete pročitati priču o Dušanu Odobašiću. Dušan je pre neki dan završio trogodišnje studije iz oblasti marketinga...\nNajveći neprijatelj prosperiteta u celom regionu predstavljaju različite vrste izgovora zbog čega eto neko ne može da se zaposli, ne može da ima to što ima neko drugi ("Da i tvoja krava bude živa i zdrava"), zašto na tržištu ne vredi koliko misli da vredi, zašto se ne aktivira za rešavanje svojih problema, itd. Bez obzira na postojeće probleme klasične (formalne) edukacije, problem zapošljavanja bi bio mnogo efikasnije rešen kada bi veći broj osoba počeo da upotrebljava mozak u pravcu činjenice da se adekvatne veštine i znanja za veliki broj oblasti može pronaći i usvojiti putem interneta! Meni je praksa pokazala da neprestanim ponavljanjem ove činjenice (do...


Hemofarm Fondacija - Jedna od najboljih antistres metoda: Razvijanje dobrih socijalnih odnosa na poslu\nVesti / Jedna od najboljih antistres metoda: Razvijanje dobrih socijalnih odnosa na poslu\n“Nije reč o ekstremnom stresu jer je mali broj onih koji su na poslu životno ugroženi, ali je većina sve vreme pod određenim pritiskom, to je umereni stres koji je hroničan i najštetniji za zdravlje” objasnio je Borovnica. Kako kaže, zaposleni su pod stalnim pritiskom zbog količine posla, rokova, neizvesnosti, postavljenih ciljeva, ali i zbog međuljudskih odnosa i manjka vremena, odnosno nemogućnosti da balansiraju između privatnog i poslovnog života. Govoreći o simptomima stresa, Borovnica navodi da se kod zaposlenih ispoljavaju na različite načine, od emocionalnog nezadovoljstva, uznemirenosti, napetosti, besa i tenzije do telesnih simptoma kao što su glavobolja, znojavi dlanovi, pritisak u grudima.\n“A ako stres predugo traje, to dovodi i do ugrožavanja zdravlja” napominje Borovnica koji smatra da kompanije mogu na razne načine da smanje stres kod zaposlenih, “počev od adekvatne opterećenosti zaposlenog i jasnije definisanih uloga na radnom mestu do pružanja mogućnosti da se zaposleni razvijaju i da balansiraju između privatnog i poslovnog života” navodi Borovnica. On dodaje da zaposleni imaju širok izbor antistres metoda kojima mogu da se bore protiv stresa. Sport je jedna od najboljih antistres metoda, zatim razvijanje dobrih socijalnih odnosa do toga da treba da imamo jasan cilj pred sobom zašto se borimo sa svim tim izazovima na poslu - savetuje Borovnica.\nPsiholog i senior direktor ljudskih resursa kompanije Hemofarm Marina Mitić Jekić rekla je da je cilj projekta "Na kafi sa psihologom" podizanje svesti o važnosti očuvanja mentalnog zdravlja. Primetila je da se zaposleni danas suočavaju sa stresom mnogo više nego ranije, a prema njenom mišljenju razlozi za to su mnogostruki. “Postali smo potrošačko društvo što nameće dodatni stres koji nije direktno povezan sa poslom, ali sigurno je da generiše stres. Kompanije se sve više odlučuju za projekte koji podrazumevaju izvesne optimizacije i ''daunsajzinge'', a čak i kada se odluče za razvojne projekte, to podrazumeva mnogo pritisaka na poslu. Sve to doprinosi povećanju stresa”, smatra Mitić Jekić. Kako kaže, zaposleni često nemaju prilike da saznaju i nauče o tome kako da se nose sa stresom zbog čega bi kompanije trebalo da razvijaju kulturu u kojoj je potpuno normalno otvoreno govoriti o tom problemu. “O stresu treba razgovarati i sa nadređenima i sa kolegama, a kompanije treba da razvijaju kulturu u kojoj je normalno učiti o tehnikama prevazilaženja stresa. Kod nas se, za razliku od zapadnih zemalja, ne pridaje dovoljno pažnje tome, a mislim da ćemo morati i kao društvo i kao kompanije da se zajednički borimo protiv sve većeg stresa na poslu” navela je Mitić Jekić.\nNovinarka i pr menadžer Urgentnog centra, Jovana Uhrin rekla je da je zbog posla kojim se bavi izgubila pojam o tome šta znači provoditi vreme bez stresa, a kao antistres metodu preporučila je brzo hodanje. “Hodam i do pet kilometara, sa ili bez muzike, i za to vreme razmišljam, to je najbolji način da se oslobodite stresa. Kao i trenuci sa detetom sa kojim zbog posla ne provodim vremena koliko bih želela što, takođe, stvara stress” kaže Uhrin.\n„Na kafi sa psihologom“ druženju koje svake nedelje do kraja maja organizuju Hemofarm fondacija i Institut za psihologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu na Dorćol Platzu, u sredu, 17.4. razgovaraće se na temu Karijera vs Porodica.\nTribinu o depresiji, na kojoj su učestvovali Aleksandar Dimitrijević, klinički psiholog i psihoanalitičar, Međunarodni psihoanalitički univerzitet u Berlinu, Jovana Gligorijević, zamenik glavnog i odgovornog urednika nedeljnika „Vreme“, Dragan Ilić, psiholog i novinar možete pogledati ovde: