Izvor: SrbijaDanas.com, 10.Apr.2020, 07:54\nDanas počinje isplata punog iznosa martovske penzije zajedno sa dodatkom od 4.000 dinara. Novac za najstarije sugrađane može podići osoba od poverenja koja je dobila ovlašćenje ili ukoliko je penzioner tražio od banke da novac dobija na kućnu adresu penziju će dostaviće poštar. Narodna banka Srbije saopštila je da će banke kontaktirati svoje korisnike sa 65 i više godina koji su se pri prethodnoj isplati >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << penzije odlučili za isplatu na kućnu adresu.\nPojedine banke u Srbiji danas su na tekuće račune penzionera već uplatile pun iznos martovske penzije sa dodatkom od 4.000 dinara. Penzije za mart isplaćuju se u celosti umesto, kao što je to do sada bio slučaj, iz dva dela.\nI penziju i dodatak od 4.000 dinara za najstarije sugrađane može u banci podići osoba od poverenja kojoj je prethodno penzioner potpisao ovlašćenje, a isplata na šalterima banaka počinje sutra.\nUkoliko je penzioner tražio od banke u kojoj ima račun da novac dobija na kućnu adresu, poštar će mu doneti ceo iznos sa dodatkom.\nOsobe starije od 65 godina mogu kod kuće svojeručno da sačine ovlašćenje, jasno i čitko, a nakon toga korisnik poziva banku i obaveštava je o tome.\nBanka je dužna da izvrši proveru tako što poziva korisnika putem telefona koji je on dao kada je otvarao račun. Banka je u obavezi i da snimi taj razgovor kao dokaz da je obavljen. Ovlašćeno lice zatim dolazi u banku sa ličnim dokumentima i ovlašćenog i ovlastioca i podiže novčana sredstva.\nRadio Televizija Vojvodine: Sutra isplata punog iznosa penzije i dodatak 4.000 dinara\nB92: Sutra isplata punog iznosa penzije i dodatak 4.000 dinara\nVečernje novosti: Na račune najstarijih sugrađana „ležu” uplate martovskih primanja: Stižu penzije jače za 4.000 dinara\nRadio 021: Sutra isplata cele penzije sa dodatkom od 4.000 dinara


PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNOM RADIO-TELEVIZIJSKOM SISTEMU BIH: Izmjenama je predviđeno da naplata RTV takse bude nastavljena putem telekom operatera, ali da to bude obavljano i uz račune kablovskih operatera. Ovo privremeno rješenje trebalo bi da bude na snazi do početka rada fondova javnih RTV servisa\nPredstavnički dom Parlamenta BiH nije razmatrao Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH u drugom čitanju, jer je rok za izjašnjavanje u amandmanskoj fazi produžen za deset dana.\nProduženje roka zatražila je parlamentarna Komisija za saobraćaj i komunikacije nakon što su uložena 22 amandmana od kojih neki zahtijevaju i izjašnjavanje Savjeta ministara BiH, pa je predloženi zakon skinut s dnevnog reda sjednice Predstavničkog doma.\nIzmjenama je predviđeno da naplata RTV takse bude nastavljena putem telekom operatera, ali da to bude obavljano i uz račune kablovskih operatera. Ovo privremeno rješenje trebalo bi da bude na snazi do početka rada fondova javnih RTV servisa. Javni servisi BHRT, RTRS i RTV FBiH našli su se u nezavidnoj poziciji budući da 30. juna ističe zakonski rok do kojeg mogu naplaćivati RTV taksu putem telekom operatera. Zbog toga su poslanici SDA Amir Fazlić i SBB BiH Mirsad Đonlagić predložili izmjene Zakona o javnom RTV sistemu.\nŠef kluba poslanika SNSD-a Staša Košarac je kazao da je stanje u RTV sistemu kompleksno i da dugo postoji problem.\n- Bilo je više pokušaja da uredimo tu oblast. Treba uložiti dodatne napore i naći najbolja rješenja da bi javni servisi imali trajne izvore finansiranja. Prijedlog da amandmanska faza bude produžena je najbolji da bi došli do rješenja - istakao je Košarac navodeći da jedan od amandmana predviđa naplatu RTV takse uz račun za struju.\nIzvor: Vebsajt Glas Srpske, 28.06.2016.


Seosko Domaćinstvo „Gabar“ - Seoski Turizam\nSeosko Domaćinstvo „Gabar“\nSeosko domaćinstvo Gabar nalazi se u selo Ćuštica gde su ga Daliborka i Goran Jovanović osnovali pre godinu dana. Selo je na 40.km od Knjaževca, 75.km od Niša, 140,km od Sofije, na 693m nadmorske visine, tačno na onom mestu odakle se pogled pruža na obronke Stare planine.\nSeosko domaćinstvo je u fazi razvoja i raste polako. Objekat može da primi 8 gostiju na bazi noćenja ili noćenja sa doručkom.\nAdresa: Knjaževac, Србија\nOkrug: Zaječarski okrug\nID objave 11895\nZdravo, Zainteresovan sam za [Seosko Domaćinstvo „Gabar“]\n23 jula, 2020 488 pregleda\nWind Resort 2 – Extra lux apartman Divčibare\nWind Resort Divčibare


Novi estradni rat: Stoja VS Seka – Tračara\nŠok: Jelena Karleuša želi Seku Aleksić u spotu\nStala na Darinu stranu: Karleuša osudila potez Seke Aleksić\nSvi koji su mislili da će ovo biti jedno mirno leto na srpskoj estradi, ozbiljno su se prevarili. Poslednjih meseci pisali smo o sočnim skandalima i prljavom vešu naših šou biz zvezda i zvezdica. Tako je Sajko pokazao svoj ponos, Karleuša isprozivala Brenu i Sašu Popovića, Milan Stanković radio Grandu iza leđa, što je čelnike produkcije baš pogodilo… I taman kada smo pomislili da će tu biti kraj letnjim skandalima, folk pevačica Stojanka Novaković Stoja odlučila je da nas demantuje. Nakon brojnih izjava kojima je aludirala na popularnu folkerku Seku Aleksić, Stoja je ovog puta, rešila da ne bira reči i kaže šta misli o svojoj mlađoj koleginici.\nRazlog novog sukoba je intervju koji je Seka dala Kuriru gde je novinare zamolila da Stoji daju koji redić u novinama, jer ih jedino dobija kada nju pljuje.\n“Opšte je poznato da, kad Stoji zatreba malo medijskog prostora, pokušava da ga dobije preko mojih leđa. Kad prozove zvezdu, odmah dobije sliku i bar malo teksta u novinama. Molim vas, dajte ženi bar pola strane u Kuriru da ne mora da se spušta toliko nisko“, izjavila je tada srpska Rijana.\nOdgovor od starije koleginice dobila je putem njenog facebook profila.\n“Zaboravila sam na tu ženu jer je već dugo ne viđam u medijima, ne čujem nijednu njenu pesmu… A i slabo se krećem po periferiji i selima, volim, ali ne stižem. Sva sreća pa se ovde nikako ne radi o nekoj tamo kvazipevaljki koja je potekla sa ko zna kog brda, koja se vukla po šatorima i zadnjim sedištima automobila muzičara i koja je volela da vrši nuždu isključivo u kukuruzu, pa da ne razume da nikakve insinuacije nije bilo i da se breca zbog toga. Takve, koje su primećivali prvo nosem, pa tek onda okom, bi možda i mogle da se bave prepucavanjima upravo iz razloga svog ličnog neispunjenja, praznine i zlobe“, napisala je Stoja na svom profilu.\nDa li će ovaj selebriti rat zadobiti razmere okršaja Seke i JK, ostaje da vidimo. Jedno je sigurno: Seka nikada nikome ne ostaje dužna, pa čisto sumnjamo da neće odgovoriti na Stojinu prozivku.\nPovezane temeseka alekić, stoja\n14/06/2013 at 1:34 am\nSTOJA sine je uzela mikrofon i oduvala pola estrade! Zaradila paruštine! Kako?pa neko je vidiš to cenio slušao i placao..nismo svi isti ima nas koji se tome divimo,žena peva u njenom domenu razvaljuje,sve je stekla sama pomogla rodbinu obezbedila SAMA sina što neki u zajednici nemogu! Kralj svaka joj čast bre,svakoj ženi koja stisne muda udje u kafanu i zaludi narod i dospe i u novine tv’e grand i bole STOJU šta ce neki neuspešni da pričaju…daj te malo poštovanja ljudi moji.\nŠta ima novo kod Kristine Agilere?


Listing ukazuje da Alan Wake Remastered izlazi početkom narednog meseca - PLAY!\nTajvanski odbor za regulaciju digitalnog sadržaja i prodajna mesta se izgleda baš ne trude da sakriju osetljive podatke na svojim sajtovima, već su dobar izvor detalja za nadolazeće igre i pre nego što su najavljene.\nU ovom slučaju, na jednom od sajtova se pojavio Alan Wake Remastered kao dostupan za prednaručivanje. Glasina o remasteru ovog horor naslova je već postojalo, kao i o novoj Alan Wake igri, ali Remedy Entertainment još uvek nije načinio zvaničnu najavu.\nNa tajvanskim sajtovima su se pojavile verzije za Xbox Series i PS4 konzole i svuda je pružen isti datum izlaska – 5. oktobar. Ovo je dobar indikator da će Alan Wake Remastered izaći za novu i staru generaciju konzola, kao i za PC.\nNe znamo kada će remaster biti zvanično najavljen. To možemo očekivati za ovu nedelju, na predstojećem Playstation događaju koji će biti prepun najava igara.\nRelated Items:Alan Wake, Alan Wake Remastered, leak, preorder


Pristupanje EU - Blic Online\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić i ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović sastale su se danas sa šefom Delegacije EU u Beogradu Emanueleom Žofreom, sa kojim su razgovarale o najvažnijim aktuelnim pitanjima u procesu pristupanja Srbije EU.\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović razgovarao je danas sa šefom Delegacije EU u Srbiji Semom Fabricijem o napretku Srbije u procesu evropskih integracija, vladavini prava i daljim koracima koje će MUP preduzeti u okviru Poglavlja 24.\nAmbasadori zemlja članica EU na sastanku u Briselu pokušavaju da usaglase stavove o podršci novoj metodologiji pristupanja i otvaranju pristupnih pregovora sa Sevrenom Makedonijom i Albanijom.\nBivši predsednik EK: Zapadni Balkan mora ŠTO PRE da postane deo EU\nNema sumnje da proces pristupanja zemalja Balkana Evropskoj uniji mora da se ubrza, izjavio je bivši predsednik Evropske komisije Romano Prodi.\nZapadni Balkan mora da se dobro pripremi za pristupanje EU, istakao je danas na Evropskom forumu Vahau u samostanu Getvajg, evropski komesar za proširenje i susedsku politiku Johanes Han. On je naglasio da zemlje moraju biti dobro pripremljene kako građani EU ne bi smatrali da su teret po Uniju.\nSijarto: Mađarska će uciniti sve da ubrza pristupanje Srbije\nTanja Fajon: Ne smeju se ograničavati građani BiH, imaju pravo da glasaju za koga žele\nCeli region Zapadnog Balkana je deo Evrope i ima budućnost u Evropskoj uniji i zbog toga lideri Zapadnog Balkana trebaju da se okrenu prema putu ka EU, poručila je Tanja Fajon, članica delegacije Evropskog parlamenta za odnose s BiH te Kosovom i zamenica člana Odbora za spoljne poslove Evropskog parlamenta.\nTurska oseća da su je lideri Evropske unije izdali rekavši da bi pregovori za pristupanje Evropskoj uniji sa tom zemljom trebalo da budu prekinuti, međutim Turska se i dalje nada da će se pridružiti bloku, izjavio je danas turski ministar za evropska pitanja Omer Čelik, prenosi Rojters.\nMinistarstvo privrede: Otvaranje poglavlja 20 značajno za jačanje konkurentnosti\nMinistarstvo privrede Srbije saopštilo je danas da je početak pregovora o pristupanju EU u okviru pregovaračkog poglavlja 20 - preduzetništvo i industrijska politika veoma značajno, jer će doprineti povećanju ekonomskog rasta i jačanju konkurentnosti ekonomije Srbije.\nKAO U SREDNJEM VEKU Bez kanalizacije više od 80 odsto Srbije. Kako ćemo takvi u Evropsku uniju?!\nPokrivenost Srbije kanalizacionom mrežom toliko je mizerno mala da po tom pitanju kao da smo i dalje u srednjem veku, kada su se fekalije slivale niz gradske ulice.\nMEDIJI I PRISTUPANJE EU Đurićeva: Najviše se priča o visokoj politici, malo o stvarnim koristima za građane\nMediji u Srbiji se ne bave dovoljno životnim temama vezanim za pristupanje Srbije EU koje građane najviše interesuju i kojih se to najviše tiče, kaže pomoćnica direktora za komunikacije i obuku Kancelarije za evropske integracije Ivana Đurić.\nDa li će otvaranje poglavlja značajno ubrzati pristupanje Srbije EU?\nU Briselu su otvorena poglavlja 23 i 24 u pristupnim pregovorima Evropske unije i Srbije. Domaći i strani političari ocenili su to kao veliki uspeh i značajan korak na putu naše zemlje u EU.\nJoksimović i Fratini: Reforme su su težak put, ali jedini\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović sastala se danas sa predsednikom Italijanskog instituta za međunarodne organizacije Frankom Fratinijem sa kojim je razgovarala o predstojećoj dinamici procesa pristupanja Srbije EU i reformskom procesu.\nMekalister: Žalim što se Srbija nije uskladila sa EU po pitanju Rusije\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister izjavio je da se očekuje da normalizacija odnosa Beograda i Prištine dovede do pravno obavezujućeg ugovora, do kraja pregovora o pristupanju Srbije EU, tako da i Srbija i Kosovo budu u stanju da u potpunosti ostvaruju svoja prava i ispunjavaju obaveze.\nOtvaranje pregovaračkih poglavlja sa EU tek od jeseni?\nBeograd bi prva pregovaračka poglavlja najranije mogao da otvori tek u septembru, do kada bi, kako se procenjuje u Briselu, trebalo da se zaokruži primena svih tačaka Briselskog sporazuma - saznaju "Novosti".\nHan: Želimo ekonomski spremne kandidate za pristupanje EU\nEvropski komesar za susedstvo i pregovore o proširenju u novom sazivu Evropske komisije Johanes Han ističe da mu je cilj da kandidati za prijem u članstvo EU budu i ekonomski spremni za pristupanje.\nDevenport na "Tviteru": Srbija bi mogla u EU 2020.\nŠef Delegacije Evropske unije (EU) u Srbiji Majkl Devenport smatra da je moguće da Srbija 2020. godine uđe u EU, što žele zvaničnici Srbije.\n-Ako dobro radite, cilj da Srbija uđe u EU 2020. godine je realističan - ocenio je danas Fransoa Gzavije Denijo, ambasador Francuske u Beogradu.\nVilhelm: Od Srbije se ne traži da sada prizna Kosovo\nAmbasador Nemačke u Srbiji Hajnc Vilhelm izjavio je danas da se od Srbije ne traži da sada prizna Kosovo, ali da će odnos Beograda i Prištine biti značajan tokom pregovora o prijemu Srbije u Evropsku uniju.\nFile: Evropa sada posmatra Srbiju u novom svetlu\nEvropski komesar za proširenje Štefan File ocenio je juče da su pregovori o pristupanju EU jedinstvena šansa za Srbiju i da Evropa sada posmatra Srbiju u novom svetlu, kao dinamičnu zemlju, odlučnu u sprovođenju reformi i izgradnji svoje budućnosti zasnovane na vrednostima EU.\nDavenport: Srbija ulazi u novu i odlučnu fazu integracija\nŠef delegacije EU u Srbiji Majkl Davenport izjavio je juče da Srbija ulazi u odlučnu i novu fazu u procesu pristupanja EU i da će se skrining, odnosno analitički pregled srpskog zakonodavstva, nastaviti do 2015. godine.\nNormalizacija odnosa sa Kosovom uslov za Srbiju\nAmbasador Nemačke na Kosovu Peter Blomajer izjavio je danas da Nemačka i Velika Britanija imaju zajednički stav da normalizacija odnosa Srbije sa Kosovom treba da bude usko povezana sa procesom učlanjenja Srbije u EU.


Vojska Srbije: Novi avioni i rakete stižu iz Rusije : Nadlanu.com\nVojska Srbije: Novi avioni i rakete stižu iz Rusije\nObjavljeno 13. maj 2013. / 09:41:37\nNove letelice biće treća generacija aviona istog proizvođača koja ulazi u našu vojsku, a u najavi je i jačanje sistema za osmatranje neba nabavkom dva moderna ruska radara.\n- Nabavka letelica proizvođača „MiG“ bio bi logičan i dobar potez, kojim bi bio nastavljen kontinuitet upotrebe ruske tehnike u našoj vojsci - kaže Zlatomir Grujić, pilot u penziji i predavač na Vazduhoplovnoj vojnoj akademiji. - Svaka sistemska promena aviona traži veliki napor i ulaganje. Ako kupimo ruske vazduhoplove, samo ćemo nadgraditi postojeći sistem. On je postavljen još 1962. godine kupovinom prvih „migova 21“ za avijaciju i sistema „Dvina“ za PVO.\n- Ruska tehnika od šezdesetih godina dominantna je u avijaciji i PVO, ali to nije pravilo u drugim delovima vojske - objašnjava Dimitrijević. - Vojska Srbije, uz sovjetske, koristi i radare napravljene u Velikoj Britaniji. Najsavremeniji koje koristimo kupljeni su 1987. godine od Amerikanaca. Naši ljudi su navikli na ruske avione, ali od toga je mnogo važnije da budu ispravni i na pravi način uvezani u sistem korišćenja, održavanja i nabavke rezervnih delova.\nNabavka novih aviona za Vojsku Srbije šansa je i da Vazduhoplovni zavod „Moma Stanojlović“ stane na svoje noge. Uprkos dobrim odnosima sa Rusijom, država namerava da obezbedi i samostalnost u održavanju novih aviona. Glavnu ulogu u tome imao bi „Moma“, koji bi trebalo da postane ne samo zavod za remonte naših letelica, već i svih „Migovih“ aparata u regionu.


Beogradski dani inženjera ─ EBEC Beograd (eng. European BEST Engineering Competition) je projekat namenjem studentima tehničko-tehnoloških i prirodno-matematičkih fakulteta Univerziteta u Beogradu koji žele da unaprede svoje inženjerske, ali i prezentacione veštine. Jedanaesto izdanje Beogradskih dana inženjera održaće se od 14. do 18. marta na Mašinskom fakultetu, a učesnicima će osim lokalne runde EBEC takmičenja ponuditi bogat prateći program – sajam nauke, radionice i treninge.\nStudenti će se nadmetati u dve kategorije takmičenja – Timskom dizajnu i Studiji slučaja.\nTimski dizajn (Team Design) predstavlja najkreativniju vrstu takmičenja u kome studenti imaju zadatak da konstruišu i prpjektuju spravu koja vrši zadatu funkciju poput dizalice, katapulta, vetrenjače, vozila.\nNa ovaj način studenti će imati priliku da pokažu svoje znanje, kreativnost, sposobnost za rad u timu kao i mnoge druge osobine koje krase mladog inženjera.\nStudenti se takmiče u timovima od po četiri člana.\nPobednici na lokalnom nivou, kvalifikovaće se za učešće na regionalnom EBEC Balkan takmičenju (eng. Balkan Regional Engineering Competition) koje će se održati u Novom Sadu.\nU 2015. godini Beograd je ugostio regionalni nivo EBEC takmičenja — EBEC Balkan, na kome su ucestvovali pobednici lokalnih rundi iz: Beograda, Niša, Skoplja, Mostara, Novog Sada i Podgorice.\nZa više informacija o događaju i načinu prijavljivanja posetite sajt www.ebec.BEST.rs ili facebook stranicu BEST Belgrade.


Rekord: Za prva tri mjeseca 2016. prikupljeno 1,491 milijardi KM od poreza - Direktno.ba\nHome » Rekord: Za prva tri mjeseca 2016. prikupljeno 1,491 milijardi KM od poreza\nRekord: Za prva tri mjeseca 2016. prikupljeno 1,491 milijardi KM od poreza\nUprava za indirektno oporezivanje BiH u prva tri mjeseca 2016. godine prikupila je 1 milijardu i 491 milion KM indirektnih poreza, što je za 48 miliona KM ili 3,34 % više u odnosu na isti period 2015. godine.\nSamo u martu 2016. godine UIO je prikupila rekordnih 520 miliona KM indirektnih poreza što je najveći iznos prikupljenih prihoda u mjesecu martu od uspostave Uprave.\nNakon izvršenih povrata PDV-a poreskim obveznicima, koji su u prva tri mjeseca 2016. godine iznosili 250 miliona KM, neto prikupljeni prihodi koji su otišli u raspodjelu korisnicima u toku 2016. godine, a to su država, entiteti i Distrikt Brčko, iznosili su 1 milijardu i 241 milion KM i veći su za 58 miliona KM u odnosu na prihode koje su sa Jedinstvenog računa korisnici dobili u istom periodu 2015. godine.\nZa finansiranje državnih institucija u prva tri mjeseca 2016. godine raspoređen je iznos od 185 miliona KM, identično kao i u nekoliko prethodnih godina. Ostatak sredstava završio je u entitetskim kasama i to: Federaciji BiH ukupno 664 miliona KM, Republici Srpskoj 346 miliona KM i Distriktu Brčko 37 miliona KM.\nTagsblic porezi top


Na radionici koju je u Nišu 3. septembra 2019. godine organizovala Uprava za sprečavanje pranja novca, u saradnji sa Pravosudnom akademijom, okupljenim predstavnicima represivnog dela sistema za borbu protiv pranja novca (sudova, osnovnih i viših tužilaštva, policije i poreske policije) predstavljene su Tipologije pranja novca.\nRadionica je organizovana u okviru Projekta „Unapređenje kvaliteta i efikasnosti izveštavanja o sumnjivim transakcijama i ključnih funkcija Uprave za sprečavanje pranja novca“, koji finansira Evropska unija. Korisnik projekta je Ministarstvo finansija – Uprava za sprečavanje pranja novca, a projekat sprovodi konzorcijum koji predvodi KPMG.\nAutori Tipologija govorili su prevashodno o tipologijama za krivična dela visokog stepena pretnje za pranje novca, sektorskim tipologijama za finansijski i nefinansijski sektor, kao i o tipologijama pranja novca za trgovinu i tržište plemenitih metala.\nZa organe iz represivnog dela sistema u borbi protiv pranja novca, tipologije treba da predstavljaju materijal koji će olakšati otkrivanje i gonjenje različitih vidova krivičnog dela pranja novca; ukazati na specifičnosti najkompleksnijih šema za pranje novca kojima se koriste organizovane kriminalne grupe; pomoći organima da izvrše što adekvatniju prioritizaciju predmeta pranja novca na bazi informisanog pristupa i omogućiti unapređenje postojećih ili izgradnju novih kurikuluma obuka.\nAutori Tipologija su predstavnici Poreske uprave, Republičkog javnog tužilaštva, Tužilaštva za organizovani kriminal, Narodne banke Srbije, Uprave za sprečavanje pranja novca, Komisije za hartije od vrednosti.\nTipologije pranja novca priređene su i objavljene u maju 2019. godine.


Moguć štrajk prosvetara - 10.09.2015, Sputnik Srbija\nGranski sindikat radnika u prosveti Srbije „Nezavisnost“ i Unija sindikata prosvetnih radnika Srbije (USPRS) razmatraju mogućnost štrajka, izjavili su danas... 10.09.2015, Sputnik Srbija\n15:20 10.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nŽivanović je rekao da njegov sindikat traži realizaciju sporazuma koji su, prema njegovim rečima, prosvetni radnici u potpunosti poštovali i „realizaciju platnih razreda od Nove godine“.\nOn je u „Jutarnjem programu“ TV Pink istakao da su zakasnili pravilnici o kriterijumima finansiranja i zakon koji bi omogućio reformu obrazovanja.\nSindikati obrazovanja zatražili su juče da Vlada Srbije saopšti kada će zaposlenima u prosveti biti isplaćena dogovorena jednokratna pomoć i u kom iznosu, inače će ponovo razmotriti štrajk i izlazak na ulicu.\nJankovićeva je u istoj emisiji rekla da jednokratna pomoć, kao što sama reč kaže, znači samo „jednom pomoći“, ali da su potrebna trajna rešenja, koja nisu moguća bez platnih razreda.\nOna je dodala da je termin za koji se Vlada obavezala da će uvesti platne razrede 1. januar 2016. godine, da njen sindikat očekuje zakon, da se razmatra opcija štrajka, odnosno možda izlazak na sud sa vladom.\nJankovićeva, koja, kao i niko iz njenog sindikata, juče nije prisustvovala konferenciji čelnika reprezentativnih sindikata u prosveti, navela je da nije bila pozvana na tu konferenciju.\n„Stojimo na istoj strani, a to je da se pomogne koleginicama i kolegama, ukrupni norma, poveća broj časova, a samim tim povećaju plate“, istakla je Jankovićeva i dodala da je najavljeno procentualno povećanje plate za prosvetu i da će sindikati verovatno dobiti ponudu.


Vučić: Zabrana kretanja od 20 sati do 5 časova ujutro svim licima, od srede u 10 sati zabranjen izlazak na ulice starijima od 65 godina – NovostiDana.rs\nOd sutra u 10 sati zabranjen izlazak na ulice starijima od 65 godina\nOd sutra pre podne, u 10 sati, u svim urbanim sredinama apsolutno je zabranjen izlazak na ulicu svim licima starijim od 65 godina, dok je u seoskim sredinama i mestima sa manje od 5.000 stanovnika zabranjen izlazak licima starijim od 70 godina.\nTo je večeras, posle sednice vlade, saopštio Vučić, kao novu meru u cilju borbe protiv širenja virusa korona u zemlji.\n„Policija radi težak posao, ja sam tražio da proveravaju one koji bi trebalo da budu u izolaciji. Je li moguće da je neko toliko neodgovoran? Kazne će biti veoma oštre za kršenje izolacije“, kazao je Vučić na konferenciji za novinare nakon sednice Vlade na kojoj je učestvovao.\nIstakao je da se za dva dana u Srbiju vratilo 45.000 državljana, „koje smo molili da ne dolaze“ zbog korona virusa.\nVučić je rekao da će Vojska Srbije (VS) preuzeti kontrolu na svim graničnim prelazima, migranatskim centrima i bolnicama.\n„Vojska mora da bude naoružana. Imali smo incidente da su ljudi koji su došli inostranstva hteli da tuku naše lekare, naše heroje. Lekari moraju da se osećaju zaštićeno“, istakao je Vučić.\nRekao je da će VS nositi oružje „jer je to vojska“ i kako je kazao, upotrebiće ga ako neko napadne bolnice, objekte ili državne granice koje obezbedjuju.\n„Neću neodgovornim pojedincima da govorim zašto će Vojska Srbije biti na celoj teritoriji Srbije, osim onamo gde je na snazi Kumanovski sporazum i Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija“, kazao je on.\nGovoreći o zalihama hrane, Vučić je rekao da je Srbija po tom pitanju u boljem stanju od „najvećeg broja zemalja“ Evropske unije.\n„Mislim da nema nijedne zemlje EU koja je pogodjena korona virusom, a da ima bolju snabdevenost od nas. Hrane je na pretek“, rekao je on.\nKazao je da će deo hrane Srbija izvesti komšijama u regionu, jer kako je dodao „mi je imamo previše, a oni je nemaju“.\n„Pre svega mislim na Bosnu i Hercegovinu i Republiku Srpsku, posebno kada je izvoz brašna u pitanju, a takav zahtev je i iz Severne Makedonije“, dodao je on.\nNaveo je da zaposlenima u javnom i državnom sektoru plate neće biti smanjivane za vreme vanrednog stanja i da niko od njih neće izgubiti posao.


Ovim zakonom se uređuje planski sistem Republike Srbije, odnosno upravljanje sistemom javnih politika i srednjoročno planiranje, vrste i sadržina planskih dokumenata koje u skladu sa svojim nadležnostima predlažu, usvajaju i sprovode svi učesnici u planskom sistemu, međusobna usklađenost planskih dokumenata, postupak utvrđivanja i sprovođenja javnih politika i obaveza izveštavanja o sprovođenju planskih dokumenata, kao i shodna primena obaveze sprovođenja analize efekata na propise i na vrednovanje učinaka tih propisa.\n1) Javne politike jesu pravci delovanja Republike Srbije i pravci delovanja autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave (u daljem tekstu: lokalna vlast), u određenim oblastima, radi postizanja željenih ciljeva na nivou društva;\n3) Učesnici u planskom sistemu koji utvrđuju javne politike usvajanjem dokumenata javnih politika jesu Narodna skupština, Vlada i organi lokalne vlasti u skladu sa svojom nadležnošću;\n4) Ostali učesnici u planskom sistemu jesu organi državne uprave i službe Vlade, kao i organi i službe lokalne vlasti koji u skladu sa svojim nadležnostima učestvuju u sistemu upravljanja javnim politikama a ne utvrđuju ih;\n5) Upravljanje sistemom javnih politika jeste proces planiranja javnih politika, analize efekata, pripreme i usvajanja planskih dokumenata, koordinacije, sprovođenja javnih politika, praćenja sprovođenja tih politika, vrednovanja učinaka javnih politika u cilju njihovog preispitivanja i unapređenja, njihovog unapređenja na osnovu nalaza vrednovanja učinaka, kao i izveštavanja o postignutim učincima javnih politika;\n6) Koordinacija javnih politika jeste proces kojim učesnici u planskom sistemu iz stava 1. tač. 3) i 4) ovog člana usmeravaju rad u vezi sa utvrđivanjem i sprovođenjem javnih politika, vodeći računa o međusobnoj usklađenosti javnih politika koje usvajaju i sprovode i njihovoj prioritizaciji;\n7) Analiza efekata jeste analitički proces koji se sprovodi tokom procesa planiranja, formulisanja i usvajanja javnih politika i propisa, u cilju sagledavanja promene koju treba postići, njenih elemenata i uzročno-posledičnih veza između njih i izbora optimalnih mera za postizanje ciljeva javnih politika (ex-ante analiza efekata), kao i tokom i nakon sprovođenja već usvojenih javnih politika i propisa, u cilju vrednovanja učinaka, preispitivanja i unapređenja tih javnih politika, odnosno propisa (ex-post analiza efekata);\n8) Praćenje sprovođenja javnih politika jeste prikupljanje i analiza podataka tokom sprovođenja javnih politika, odnosno njihovih mera, kako bi se utvrdilo da li se ostvaruju utvrđeni ciljevi, kao i da li se predviđene mere i aktivnosti sprovode po planu i efikasno;\n9) Vrednovanje učinaka javnih politika jeste ocenjivanje efikasnosti i efektivnosti javne politike koja se sprovodi, odnosno koja je sprovedena, njenih učinaka na osnovu relevantnih podataka i analiza, kao i rezultata praćenja sprovođenja, u cilju njenog preispitivanja i unapređenja, odnosno kako bi se utvrdilo da li je potrebno uvesti određene izmene;\n10) Izveštavanje o realizaciji i postignutim učincima javnih politika jeste objektivno, potpuno, proverljivo i blagovremeno obaveštavanje zainteresovanih strana i ciljnih grupa o sprovođenju usvojenih planskih dokumenata i postignutim učincima javnih politika;\n11) Opšti cilj javne politike jeste dugoročan cilj kojim se definiše željeno stanje na nivou društva, u oblasti u kojoj ta politika deluje;\n12) Poseban cilj javne politike jeste cilj definisan u odnosu na određene subjekte i/ili odnose u oblasti u kojoj ta politika deluje, čijim se ostvarenjem stvaraju preduslovi za ostvarivanje opšteg cilja;\n13) Efekat javne politike jeste dugoročni uticaj na nivou društva u oblasti na koju ta politika deluje;\n14) Pokazatelji učinka jesu kvantitativni i/ili kvalitativni parametri koji se definišu radi praćenja stepena postizanja opštih ili posebnih ciljeva javne politike, u odnosu na početne vrednosti tih parametara.\n15) Zainteresovane strane jesu organi i organizacije, fizička i pravna lica koje imaju interes u vezi sa merama javnih politika;\n16) Ciljna grupa jeste grupa fizičkih i/ili pravnih lica, odnosno drugih zainteresovanih strana koja je pod uticajem mera javnih politika;\n17) Projekat u smislu ovog zakona je vremenski ograničen skup aktivnosti koje se odnose na jednu ili više mera za sprovođenje javne politike, povezanih jasno određenim zajedničkim ciljem, odnosno promenom koja se želi postići, budžetom i drugim resursima za njegovo sprovođenje i upravljačkom strukturom.\n2) načelo finansijske održivosti, koje podrazumeva da se prilikom izrade i sprovođenja planskih dokumenata poštuju uspostavljena fiskalna ograničenja rashoda i izdataka, kao i da se imaju u vidu efekti sprovođenja javnih politika na rast bruto domaćeg proizvoda i investicije, prihode i primanja, održavanje i servisiranje dugova;\n4) načelo relevantnosti i pouzdanosti, koje podrazumeva da se podaci na osnovu kojih se planira, analiziraju efekti i prati sprovođenje planskih dokumenata, prikupljaju iz različitih relevantnih i pouzdanih izvora, kao i da su sprovedene odgovarajuće analize očekivanih učinaka sprovođenja planskih dokumenata;\n6) načelo kontinuiteta planiranja, koje podrazumeva cikličnost procesa planiranja, praćenja sprovođenja i vrednovanja učinaka, kao i zasnovanost novog planskog dokumenta na planskim dokumentima koji su mu prethodili i nalazima vrednovanja postignutih učinaka već sprovedenih javnih politika;\n7) načelo proporcionalnosti, koje podrazumeva da su obuhvat i metode analize efekata javnih politika, kako ex-ante tako i ex-post, srazmerne značaju i obimu procenjenih efekata;\n9) načelo jednakosti i nediskriminacije, koje podrazumeva da se prilikom izrade i sprovođenja planskih dokumenata poštuju ljudska i manjinska prava i slobode garantovane Ustavom i zakonom;\n10) načelo koordinacije i saradnje, koje podrazumeva da se planiranje vrši uz uvažavanje interesa ostalih učesnika u planskom sistemu, a naročito uz uvažavanje prioritetnih ciljeva Vlade, kao i inicijativa, potreba i prioritetnih ciljeva lokalne vlasti;\n11) načelo javnosti i partnerstva, koje podrazumeva da se javne politike utvrđuju u okviru transparentnog i konsultativnog procesa, odnosno da se tokom izrade i sprovođenja planskih dokumenata, kao i analize efekata i vrednovanja učinaka javnih politika, sprovodi transparentan proces konsultacija sa svim zainteresovanim stranama i ciljnim grupama, uključujući i udruženja i druge organizacije civilnog društva, naučno-istraživačke i druge organizacije, vodeći računa da se omogući ostvarivanje pojedinačnih pravnih i drugih interesa svih zainteresovanih strana i ciljnih grupa, uz istovremenu zaštitu javnog interesa;\n12) načelo odgovornosti, koje podrazumeva jasno određivanje odgovornih institucija za sprovođenje mera i aktivnosti javne politike;\n13) načelo vremenske određenosti, koje podrazumeva vremenski ograničen period primene dokumenta javne politike i jasno određene rokove za izvršenje mera i aktivnosti predviđenih dokumentom javne politike;\n14) načelo integralnosti i održivog rasta i razvoja, koje podrazumeva da se prilikom izrade i sprovođenja planskih dokumenata uzimaju u obzir zahtevi zaštite životne sredine, borbe protiv klimatskih promena, ublažavanje efekata klimatskih promena i prilagođavanja klimatskim promenama, sprečavanja prekomernog korišćenja prirodnih resursa, povećanja energetske efikasnosti i iskorišćavanja obnovljivih izvora energije i smanjenja emisija gasova sa efektom "staklene bašte", njihovi efekti na društvo, posebno na lokalne zajednice, njihov razvoj i posebnosti, osetljive kategorije stanovništva, rodnu ravnopravnost, kao i borbe protiv siromaštva.\nII PLANSKI DOKUMENTI\nPojam i vrste planskih dokumenata\nPlanski dokument jeste akt kojim učesnik u planskom sistemu postavlja ciljeve, utvrđuje prioritete javnih politika, odnosno planira mere i aktivnosti za njihovo dostizanje, u okvirima svojih nadležnosti i u vezi sa svojim funkcionisanjem.\nVrste planskih dokumenata su:\n1) dokumenti razvojnog planiranja;\n2) dokumenti javnih politika, i\n3) ostali planski dokumenti.\nDokumenti razvojnog planiranja\nDokumenti razvojnog planiranja jesu planski dokumenti najšireg obuhvata i najvišeg značaja za donosioca.\nDokumenti razvojnog planiranja su:\n3) Prostorni plan Republike Srbije i drugi prostorni planovi, generalni urbanistički plan, i\n4) plan razvoja autonomne pokrajine i plan razvoja jedinice lokalne samouprave.\nPlanski dokumenti iz stava 2. tačka 3) ovog člana definisani su zakonom kojim se uređuje prostorno i urbanističko planiranje.\nNacrt plana razvoja priprema organ državne uprave nadležan za koordinaciju javnih politika, u saradnji sa drugim nadležnim organima državne uprave i službama Vlade i dostavlja ga Vladi radi utvrđivanja predloga.\nPrilikom izrade Plana razvoja, vodi se računa o njegovoj usklađenosti sa smernicama, ciljevima i zadacima koji proističu iz preuzetih međunarodnih obaveza, uključujući obaveze preuzete u procesu pristupanja Evropskoj uniji, a uzimaju se u obzir i postojeći planovi, uključujući i prostorne planove i planove razvoja lokalnih vlasti, a za prve tri godine važenja Plana razvoja uzimaju se u obzir i smernice srednjoročne ekonomske i fiskalne politike koje je usvojila Vlada.\nPrilikom izrade plana razvoja uzima se u obzir specifičnost procesa planiranja, programiranja i korišćenja sredstava Evropske unije i međunarodne razvojne pomoći shodno prioritetima i pravilima koja se odnose na tu pomoć.\nPlanom razvoja utvrđuje se i politika održivog regionalnog razvoja.\nPo isteku svake treće kalendarske godine od donošenja Plana razvoja, organ državne uprave nadležan za koordinaciju javnih politika, u saradnji sa drugim nadležnim organima državne uprave i službama Vlade, priprema izveštaj o učincima sprovođenja Plana razvoja i dostavlja ga Vladi na usvajanje, najkasnije u roku od šest meseci od isteka tog roka.\nNakon usvajanja izveštaja o učincima iz stava 7. ovog člana, Vlada može utvrditi potrebu da se sprovede revizija Plana razvoja, na osnovu čega se pristupa izradi predloga izmena i dopuna Plana razvoja.\nPlan razvoja menja se i dopunjuje u proceduri propisanoj za njegovo usvajanje.\nVlada podnosi izveštaj iz stava 7. ovog člana Narodnoj skupštini radi informisanja i objavljuje ga na svojoj internet stranici, najkasnije 15 dana od dana usvajanja.\nNarodna skupština može ustanoviti potrebu da se izvrše izmene i dopune Plana razvoja i podneti inicijativu Vladi, radi pripreme odgovarajućeg akta.\nInvesticioni plan jeste dokument razvojnog planiranja, koji Vlada usvaja za period od najmanje sedam godina, a kojim se, u skladu sa prioritetnim ciljevima razvoja postavljenim Planom razvoja, planiraju javne investicije u oblastima od javnog interesa, uzimajući u obzir smernice srednjoročne ekonomske i fiskalne politike koje je usvojila Vlada za prve tri godine važenja tog plana.\nInvesticionim planom se dalje razrađuju prioritetni ciljevi razvoja koji su postavljeni Planom razvoja.\nInvesticioni plan je osnov za izradu srednjoročnih prioriteta javnih investicija i obuhvata investicione programe i projekte javnih investicija koje treba sprovesti u periodu za koji se planira.\nPredlog investicionog plana priprema ministarstvo nadležno za poslove finansija, u saradnji sa organom državne uprave nadležnim za koordinaciju javnih politika i drugim nadležnim organima državne uprave i službama Vlade i dostavlja ga Vladi na usvajanje.\nPrilikom izrade Investicionog plana treba imati u vidu sadržaj važećih dokumenata razvojnog planiranja, uključujući prostorne planove i planove razvoja lokalnih vlasti.\nPo isteku svake kalendarske godine, ministarstvo nadležno za poslove finansija, u saradnji sa organom državne uprave nadležnim za koordinaciju javnih politika i drugim nadležnim organima državne uprave i službama Vlade, priprema godišnji izveštaj o sprovođenju Investicionog plana i dostavlja ga Vladi na usvajanje, najkasnije u roku od 90 dana od isteka tog roka.\nPo isteku svake treće kalendarske godine od donošenja Investicionog plana, ministarstvo nadležno za poslove finansija, u saradnji sa organom državne uprave nadležnim za koordinaciju javnih politika i drugim nadležnim organima državne uprave i službama Vlade, priprema izveštaj o učincima sprovođenja Investicionog plana i dostavlja ga Vladi na usvajanje, najkasnije u roku od šest meseci od isteka tog roka.\nNakon usvajanja izveštaja iz stava 7. ovog člana, Vlada može utvrditi potrebu da se sprovode revizija Investicionog plana, na osnovu čega se pristupa izradi predloga izmena i dopuna Investicionog plana.\nInvesticioni plan se menja i dopunjuje u proceduri propisanoj za njegovo usvajanje.\nVlada podnosi izveštaj iz stava 7. ovog člana Narodnoj skupštini radi informisanja.\nVlada objavljuje izveštaje iz st. 6. i 7. ovog člana na svojoj internet stranici, najkasnije 15 dana od dana usvajanja.\nPlan razvoja autonomne pokrajine\nPlan razvoja autonomne pokrajine jeste dugoročni dokument razvojnog planiranja, koji za period od najmanje sedam godina usvaja skupština autonomne pokrajine.\nPlan razvoja iz stava 1. ovog člana sadrži pregled i analizu postojećeg stanja, viziju, odnosno željeno stanje, prioritetne ciljeve razvoja koji se žele postići, kao i pregled i kratak opis odgovarajućih mera koje se dalje razrađuju dokumentima javnih politika.\nPo isteku svake treće kalendarske godine od donošenja plana razvoja iz stava 1. ovog člana, nadležni organ autonomne pokrajine usvaja izveštaj o učincima sprovođenja istog, najkasnije u roku od šest meseci od isteka tog roka i objavljuje ga na svojoj internet stranici, najkasnije 15 dana od dana usvajanja.\nNakon usvajanja izveštaja o učincima iz stava 3. ovog člana, nadležni organ autonomne pokrajine može utvrditi potrebu da se sprovede revizija plana razvoja, na osnovu čega se pristupa izradi predloga izmena i dopuna plana razvoja.\nPostupak pripreme i bližu sadržinu plana razvoja iz stava 1. ovog člana utvrđuje nadležni organ pokrajine, u skladu sa propisom Vlade kojim se utvrđuju obavezni elementi plana razvoja autonomne pokrajine.\nPlan razvoja jedinice lokalne samouprave jeste dugoročni dokument razvojnog planiranja, koji za period od najmanje sedam godina usvaja skupština jedinice lokalne samouprave, na predlog nadležnog izvršnog organa jedinice lokalne samouprave.\nPlan razvoja iz stava 1. ovog člana sadrži pregled i analizu postojećeg stanja, viziju odnosno željeno stanje, prioritetne ciljeve razvoja koji se žele postići, kao i pregled i kratak opis odgovarajućih mera koje se dalje razrađuju dokumentima javnih politika i srednjoročnim planom jedinice lokalne samouprave.\nGodišnji izveštaj o sprovođenju plana razvoja jedinice lokalne samouprave priprema se u postupku propisanom za izradu izveštaja o sprovođenju srednjoročnog plana.\nIstekom svake treće kalendarske godine od donošenja, opštinsko odnosno gradsko veće jedinice lokalne samouprave utvrđuje predlog izveštaja o učincima sprovođenja plana razvoja, koji podnosi na usvajanje skupštini jedinice lokalne samouprave, najkasnije u roku od šest meseci od isteka tog roka.\nGodišnji izveštaj o sprovođenju plana razvoja jedinice lokalne samouprave i izveštaj o učincima sprovođenja tog plana, objavljuje se na internet stranici jedinice lokalne samouprave, najkasnije 15 dana od dana usvajanja.\nNakon usvajanja izveštaja o učincima iz stava 4. ovog člana, opštinsko odnosno gradsko veće jedinice lokalne samouprave, kao i skupština jedinice lokalne samouprave mogu utvrditi potrebu da se sprovede revizija plana razvoja jedinice lokalne samouprave, na osnovu čega se pristupa izradi predloga izmena i dopuna plana razvoja.\nPlan razvoja jedinice lokalne samouprave menja se i dopunjuje u proceduri propisanoj za njegovo usvajanje.\nPostupak pripreme i bližu sadržinu plana razvoja jedinice lokalne samouprave propisuje skupština jedinice lokalne samouprave, u skladu sa propisom Vlade kojim se utvrđuju obavezni elementi plana razvoja jedinica lokalne samouprave.\nPojam i vrste dokumenata javnih politika\nDokument javnih politika jeste planski dokument kojim učesnici u planskom sistemu, u skladu sa svojim nadležnostima, utvrđuju ili razrađuju već utvrđene javne politike.\n3) koncept politike, i\n4) akcioni plan.\nStrategija jeste osnovni dokument javne politike, kojim se na celovit način utvrđuju strateški pravac delovanja i javne politike u konkretnoj oblasti planiranja i sprovođenja javnih politika utvrđenih propisom Vlade.\nStrategija se po pravilu usvaja za period od pet do sedam godina, a ostvarivanje njenih ciljeva planira se i prati posredstvom akcionog plana za sprovođenje strategije.\nStrategija prestaje da se primenjuje istekom vremena za koje je usvojena ili donošenjem odluke o prestanku njene primene.\n1) sektorska, ako se njom utvrđuju javne politike za celokupnu oblast planiranja i sprovođenja javnih politika utvrđenih propisom Vlade;\n2) međusektorska, ako se njom utvrđuju javne politike za više oblasti planiranja i sprovođenja javnih politika utvrđenih propisom Vlade.\n1) nacionalna, ako pokriva celu teritoriju Republike Srbije;\n2) subnacionalna, ako pokriva deo teritorije Republike Srbije, odnosno administrativno povezanu celinu na teritoriji Republike Srbije ili područja koja nisu geografski odnosno administrativno povezana, ali se u odnosu na njih usvaja zajednička strategija, zbog određenih istovetnih svojstava tih područja.\nStrategija koja je po svom prostornom obuhvatu nadnacionalna, odnosno ako pokriva teritoriju Republike Srbije ili deo njene teritorije i područja ili delove teritorije drugih zemalja, nije predmet uređivanja ovog zakona, osim u pogledu obaveze izveštavanja u skladu sa ovim zakonom.\n1) viziju, odnosno željeno stanje čijem dostizanju doprinosi postizanje opštih i posebnih ciljeva;\n3) opšte i posebne ciljeve javne politike koji se žele postići, utvrđene tom strategijom ili drugim planskim dokumentom u skladu sa kojim se usvaja (Planom razvoja, konceptom politike i dr.);\n4) mere za postizanje opštih i posebnih ciljeva, uzročno-posledične veze između opštih i posebnih ciljeva i mera koje doprinose ostvarenju tih ciljeva i analizu efekata tih mera na fizička i pravna lica i budžet;\n5) ključne pokazatelje učinaka na nivou opštih i posebnih ciljeva i mera, kojima se meri efikasnost i efektivnost sprovođenja javnih politika koje su tim dokumentom utvrđene;\n6) institucionalni okvir i plan za praćenje sprovođenja, vrednovanje učinaka i izveštavanje o sprovedenim merama, postignutim ciljevima i učincima javnih politika koje se utvrđuju ili razrađuju strategijom, uz navođenje institucije odgovorne za praćenje sprovođenja strategije;\n7) druge elemente propisane podzakonskim aktom Vlade.\nProgram, u smislu ovog zakona, jeste dokument javne politike, užeg obuhvata od strategije koji, po pravilu, razrađuje poseban cilj strategije ili nekog drugog planskog dokumenta u skladu sa kojim se donosi (Plan razvoja, Program Vlade, plan razvoja lokalne vlasti, koncept politike).\nProgram predstavlja grupu nezavisnih ali tesno povezanih mera i/ili srodnih (kompatibilnih) projekata, kojima se upravlja i koordinira kako bi se ostvarili ciljevi koji se ne mogu ostvariti upravljanjem svakim od elemenata programa pojedinačno, odnosno nezavisno.\nProgram se usvaja po pravilu za period do tri godine, a ostvarivanje ciljeva programa planira se i prati posredstvom akcionog plana za sprovođenje programa.\nAko se programom razrađuju aktivnosti koje se sprovode u okviru predviđenih mera, uz takav program se po pravilu ne usvaja akcioni plan, kao poseban dokument.\nProgram prestaje da se primenjuje istekom vremena za koje je usvojen ili donošenjem odluke o prestanku njegove primene.\nProgram sadrži iste elemente kao i strategija, a naročito razrađene mere za postizanje posebnog cilja, odnosno ciljeva koje definiše ili preuzima iz strategije ili nekog drugog planskog dokumenta u skladu sa kojim se usvaja.\nKonceptom politike mogu se davati i smernice za izradu strategije ili programa i usvajati principi reforme u određenoj oblasti.\nUsvajanje koncepta politike obavezno je ako ex-ante analiza efekata različitih pravaca delovanja, prilikom planiranja, odnosno izrade strategije, programa, sistemskog zakona ili drugog akta, ukaže na postojanje međusobno isključivih opcija, koje imaju značajan uticaj na različite zainteresovane strane i ciljne grupe.\nPregovaračke pozicije u procesu pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji smatraju se posebnom vrstom koncepta politike i izrađuju se u skladu sa pravnim okvirom o vođenju pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji, pa mogu sadržati elemente koji nisu propisani ovim zakonom.\nUslove kada postoji značajan uticaj javnih politika na različite zainteresovane strane i ciljne grupe koji zahteva izradu koncepta politike iz stava 4. ovog zakona, propisuje Vlada.\nKoncept politike prestaje da se primenjuje njegovom realizacijom ili donošenjem odluke o prestanku njegove primene.\n1) pregled i analizu postojećeg stanja;\n2) opis željene promene koju treba postići, njenih elemenata i njihovih uzročno-posledičnih veza;\n3) opšte i posebne ciljeve javne politike koji se žele postići;\n4) koncepte/razradu mogućih grupa mera javne politike koje predstavljaju međusobno isključive opcije za postizanje posebnih ciljeva koncepta politike;\n5) rezultate sprovedene analize efekata za svaku od razmatranih opcija;\n6) rezultate procesa sprovedenih konsultacija i dodatnih analiza efekata razmatranih opcija na osnovu sprovedenih konsultacija;\n7) predlog i obrazloženje izabrane opcije i način njenog ostvarivanja, uključujući pregled mogućih mera predloženih kao najsvrsishodniji način za rešavanje uočenih problema i postizanje željene promene;\nU slučaju odstupanja od pravila propisanog stavom 2. ovog člana, u strategiji, odnosno programu se određuje rok za usvajanje akcionog plana, koji ne može biti duži od 90 dana od dana usvajanja te strategije, odnosno programa.\nAkcioni plan se revidira po potrebi, u skladu sa rezultatima praćenja sprovođenja i rezultatima ex-post analize efekata javne politike, odnosno, u slučaju da se utvrdi potreba, pristupa se pripremi njegovih izmena i dopuna.\nRevizijom akcionog plana menjaju se pojedinačni elementi sadržaja akcionog plana, kao što su aktivnosti, rokovi i institucije odgovorne za sprovođenje aktivnosti.\nAkcioni plan se, po pravilu, usvaja za period primene strategije, odnosno programa koji razrađuje.\nIzuzetno od stava 6. ovog člana, zbog potreba planiranja, akcioni plan se može usvojiti na kraći period, koji ne može biti kraći od godinu dana, u kom slučaju je donosilac obavezan da blagovremeno usvoji akcioni plan za naredni period primene te strategije, odnosno programa.\n1) opšte i posebne ciljeve preuzete iz strategije, odnosno programa koji razrađuje;\n2) mere i aktivnosti za postizanje opštih i posebnih ciljeva strategije, odnosno programa, uz navođenje projekata ako se mere i/ili aktivnosti sprovode kroz projekte;\n3) institucije partnere odgovorne za sprovođenje mera i aktivnosti, kao i instituciju nosioca koja je odgovorna za praćenje sprovođenja i izveštavanje o sprovođenju strategije, odnosno programa koji akcioni plan razrađuje;\n4) rok za završetak predviđenih mera i aktivnosti;\n5) potrebna sredstva za sprovođenje mera, uz navođenje izvora finansiranja za obezbeđena sredstva;\n6) pokazatelje učinaka na nivou mera javnih politika, a po potrebi i na nivou aktivnosti;\n7) informacije o propisima koje bi trebalo doneti odnosno izmeniti kako bi se realizovale mere javne politike;\nSadržinu i formu akcionog plana bliže uređuje Vlada.\nOstali planski dokumenti koje donose učesnici planskog sistema\nNarodna skupština, prilikom izbora Vlade, usvaja i Program Vlade, u skladu sa članom 127. stav 3. Ustava Republike Srbije, a Vlada usvaja i Akcioni plan za sprovođenje programa Vlade, Godišnji plan rada Vlade i Nacionalni program za usvajanje pravnih tekovina Evropske unije.\nUčesnici u planskom sistemu, pored dokumenata javnih politika, usvajaju i druga planska dokumenta u skladu sa zakonom, u koje spadaju i srednjoročni planovi i finansijski planovi.\nAutonomna pokrajina preko svojih nadležnih organa usvaja i druga planska dokumenta, u skladu sa Ustavom, ovim zakonom i podzakonskim aktima za njegovo sprovođenje, kao i drugim zakonima koji utvrđuju nadležnost autonomne pokrajine, statutom i opštim aktima autonomne pokrajine.\nJedinica lokalne samouprave donosi i druga planska dokumenta u skladu sa ovim zakonom i statutom jedinice lokalne samouprave.\nVlada usvaja Akcioni plan za sprovođenje programa Vlade (u daljem tekstu: Akcioni plan Vlade) kojim, razrađuje svoje prioritetne ciljeve, mere učesnika u planskom sistemu grupisane prema prioritetima Vlade, kojima neposredno ili posredno doprinose, rokove za njihovo ostvarivanje i očekivane rezultate.\nAkcioni plan Vlade usvaja se najkasnije u roku od tri meseca od dana njenog izbora u Narodnoj skupštini, i to za period od četiri godine odnosno za vreme trajanja mandata Vlade, s tim što se ažurira na godišnjem nivou.\nVlada objavljuje Akcioni plan Vlade na svojoj internet stranici, najkasnije sedmog radnog dana od dana usvajanja.\nGodišnji plan rada Vlade izrađuje se na osnovu srednjoročnih planova direktnih korisnika budžetskih sredstava, prioritetnih ciljeva Vlade sadržanih u Akcionom planu za sprovođenje programa Vlade i Nacionalnim programom za usvajanje pravnih tekovina Evropske unije.\nGodišnji plan rada Vlade izrađuje se tako da obezbeđuje efikasno, delotvorno i blagovremeno planiranje i koordinaciju sednica odbora i sednica Vlade.\nGodišnji plan rada Vlade izrađuje Generalni sekretarijat Vlade na osnovu predloga organa državne uprave, a u saradnji sa organom državne uprave nadležnim za koordinaciju javnih politika.\nVlada usvaja Godišnji plan rada najkasnije do kraja decembra tekuće godine za narednu kalendarsku godinu, u proceduri koju propisuje Vlada.\nPrilikom izrade svih drugih planskih dokumenata vodi se računa o njihovoj usklađenosti sa Planom razvoja, Prostornim planom Republike Srbije, Investicionim planom i drugim planskim dokumentima višeg i jednakog značaja.\nPrilikom izrade planskih dokumenata autonomne pokrajine vodi se računa i o njihovoj usklađenosti sa planskim dokumentima usvojenim na republičkom nivou, vodeći računa o izvornim nadležnostima autonomne pokrajine u domenu planiranja, propisanih Ustavom i zakonom.\nPrilikom izrade planskih dokumenata jedinice lokalne samouprave vodi se računa i o njihovoj usklađenosti sa planskim dokumentima donetim na republičkom nivou i nivou autonomne pokrajine na čijoj se teritoriji nalaze, vodeći računa o izvornim nadležnostima jedinice lokalne samouprave i autonomne pokrajine u domenu planiranja, propisanih Ustavom i zakonom.\nPlanska dokumenta po pravilu se usklađuju tako što se posebni ciljevi preuzimaju iz planskih dokumenata u skladu sa kojim se donose i postaju opšti ciljevi. Gde je to moguće preuzimaju se i rokovi utvrđeni za postizanje tih ciljeva.\nPojam i vrste mera javnih politika\nMera javne politike jeste skup ključnih i povezanih aktivnosti koje se preduzimaju radi postizanja opšteg ili posebnog cilja, odnosno željenog učinka javne politike.\nMere javnih politika mogu biti:\n1) regulatorne, kojima se uspostavljaju standardi i pravila kojima se uređuju odnosi u društvu;\n4) institucionalno upravljačko organizacione (formiranje novih i ukidanje postojećih institucija, promena organizacione strukture određenih subjekata, promena broja i kompetencija zaposlenih i dr.), i\nU regulatorne mere iz stava 1. ovog člana ne spadaju propisi kojima se uređuje sprovođenje mera.\nIII SREDNJOROČNO PLANIRANJE\nSrednjoročni plan jeste sveobuhvatan planski dokument koji se donosi za period od tri godine i koji omogućava povezivanje javnih politika sa srednjoročnim okvirom rashoda.\nSrednjoročni plan se izrađuje na osnovu važećih dokumenata javnih politika, uz uvažavanje prioritetnih ciljeva Vlade, raspoloživih kapaciteta i resursa, kao i promena faktičke situacije u odnosu na vreme kada su ti dokumenti javnih politika doneti.\nSrednjoročni plan izrađuju i donose:\n- organi državne uprave;\n- organizacije za obavezno socijalno osiguranje;\n- ostali korisnici budžetskih sredstava Republike Srbije, koje Vlada na predlog organa državne uprave nadležnog za koordinaciju javnih politika, odnosno ministarstva nadležnog za poslove finansija obaveže da izrađuju srednjoročni plan u skladu sa ovim zakonom;\n- ostali korisnici javnih sredstava nad čijim radom nadzor vrši Vlada, koje na to obaveže Vlada;\n- korisnici budžetskih sredstava autonomne pokrajine, koje nadležni organ autonomne pokrajine obaveže da izrađuju srednjoročni plan u skladu sa ovim zakonom;\n- korisnici budžetskih sredstava jedinica lokalne samouprave, koje nadležni organ jedinice lokalne samouprave obaveže da izrađuju srednjoroči plan u skladu sa ovim zakonom;\n- ostali korisnici javnih sredstava nad čijim radom nadzor vrši autonomna pokrajina, odnosno jedinica lokalne samouprave, koje na to obaveže nadležni organ autonomne pokrajine, odnosno jedinice lokalne samouprave.\nSrednjoročni plan organa uprave u sastavu ministarstva obuhvaćen je srednjoročnim planom tog ministarstva.\nObveznici srednjoročnog planiranja iz stava 1. ovog člana (u daljem tekstu: obveznici srednjoročnog planiranja) svoj srednjoročni plan objavljuju najkasnije do 31. januara za tekuću godinu na svojoj internet stranici, vodeći računa o zaštiti tajnih podataka.\nObveznik srednjoročnog planiranja srednjoročnim planom upravlja internim procesima rada i sprovodi mere javnih politika, u okviru svoje nadležnosti.\nSrednjoročni planovi se donose u proceduri koju bliže uređuje Vlada.\n2) pregled mera za ostvarenje utvrđenih ciljeva za sve vreme važenja tog plana, povezanih sa budžetskim programima, kao i programskim aktivnostima i projektima, u okviru kojih su planirana sredstva za njihovo sprovođenje;\n3) referisanje mera iz tačke 2) ovog stava u odnosu na prioritetne ciljeve iz Plana razvoja i Programa Vlade, odnosno Akcionog plana za sprovođenje programa Vlade, a u slučaju obveznika iz člana 26. stav 1. alineja peta do osma ovog zakona, mere se referišu i u odnosu na prioritetne ciljeve iz plana razvoja autonomne pokrajine, odnosno jedinice lokalne samouprave;\n4) referisanje mera iz tačke 2) ovog stava, na mere iz dokumenta javnih politika iz kojih su preuzete;\n5) podatke o sredstvima potrebnim za sprovođenje svake od mera iz tačke 2) ovog stava, koja su planirana u okviru programskog budžeta (budžetski programi, programske aktivnosti i projekti);\n6) detaljan pregled aktivnosti, uključujući i normativne aktivnosti, koje se sprovode u okviru određene mere za prvu godinu važenja tog plana;\n7) pokazatelje učinka za praćenje stepena postignutosti opštih i posebnih ciljeva iz tačke 1) ovog stava i sprovođenja mera iz tačke 2) ovog stava, sa početnim i ciljanim godišnjim vrednostima za svaku godinu srednjoročnog plana;\nSadržinu i formu srednjoročnog plana bliže uređuje Vlada.\nObveznici srednjoročnog planiranja izrađuju srednjoročni plan u skladu sa procesom izrade budžeta i uspostavljenim elementima budžeta (budžetski programi, programske aktivnosti i projekti), imajući u vidu ograničenja utvrđena srednjoročnim okvirom rashoda, u proceduri propisanoj podzakonskim aktom koji donosi Vlada.\nIV POSTUPAK UTVRĐIVANJA I SPROVOĐENJA JAVNIH POLITIKA\nAko planski dokument obuhvata ciljeve i mere koje su u nadležnosti različitih predlagača, izradom planskog dokumenta koordinira i planski dokument predlaže učesnik u planskom sistemu u čijoj se nadležnosti nalazi pretežni deo mera obuhvaćenih tim planskim dokumentom.\nInicijativu za izmenu, izradu i usvajanje dokumenta javnih politika nadležnom predlagaču mogu da podnesu državni organi i organizacije, organi i organizacije lokalnih vlasti, građani, privredni subjekti, udruženja građana i druge organizacije civilnog društva, naučno-istraživačke i druge organizacije u odnosu na koje se sprovodi ta javna politika.\nInicijativa iz stava 1. ovog člana sadrži kratak opis promene koju treba postići izradom, usvajanjem i sprovođenjem dokumenta javnih politika, njenih elemenata i njihovih uzročno-posledičnih veza i ciljeva koje treba postići.\nAko nadležni predlagač proceni da je inicijativa iz stava 1. ovog člana opravdana, dužan je da je objavi na svojoj internet stranici u integralnom obliku najkasnije u roku od 30 dana od dana prijema i da ažurno obaveštava javnost o postupanju u skladu sa istom.\nAko nadležni predlagač proceni da inicijativa nije opravdana, obaveštava o tome podnosioca inicijative u roku propisanom u stavu 3. ovog člana.\nInicijativa iz stava 1. ovog člana se Vladi, odnosno nadležnom organu državne uprave može podneti i preko organa državne uprave nadležnog za koordinaciju javnih politika, koji tu inicijativu obrađuje i prosleđuje nadležnom organu državne uprave na dalje postupanje, uz obavezu obaveštenja podnosioca inicijative o postupanju po inicijativi, u roku iz stava 3. ovog člana.\nObaveza sprovođenja ex-ante analize efekata\nDokumenti javnih politika izrađuju se u skladu sa rezultatima ex-ante analize efekata i ex-post analize efekata važećih dokumenata javnih politika i propisa u toj oblasti.\nEx-ante analiza efekata obavezno se sprovodi pre donošenja odluke o izradi dokumenta javne politike i sastoji se iz sledećih koraka:\n1) sagledavanje postojećeg stanja;\n2) identifikovanje promene koja treba da se postigne sprovođenjem mera javne politike, njenih elemenata i njihovih uzročno-posledičnih veza;\n3) utvrđivanje opštih i posebnih ciljeva javne politike, kao i pokazatelja učinaka na osnovu kojih će se meriti ostvarenje ciljeva;\n4) identifikovanje opcija - mogućih mera ili grupa mera za postizanje ciljeva;\n5) analiza efekata tih opcija - mogućih mera ili grupa mera i rizik za sprovođenje svake od tih opcija;\n6) izbor optimalne opcije ili optimalne kombinacije razmatranih opcija;\n7) identifikovanje resursa za sprovođenje mera javne politike, praćenje sprovođenja i vrednovanje učinaka javne politike, kao i potencijalnih rizika u sprovođenju javne politike.\nPredlagači dokumenata javnih politika tokom ex-ante analize efekata javnih politika sprovode konsultacije sa zainteresovanim stranama i ciljnim grupama i prikupljaju i obrađuju podatke, u cilju predlaganja optimalne opcije ili optimalne kombinacije razmatranih opcija.\nNadležni predlagač je dužan da obavesti javnost o početku izrade dokumenta javne politike objavljivanjem obaveštenja na svojoj internet stranici, a ako je nadležni predlagač organ državne uprave to obaveštenje se objavljuje i na portalu e-Uprava, sedam radnih dana od dana početka izrade tog dokumenta.\nNadležni predlagač predstavlja nalaze i podatke o obimu i metodama sprovedene ex-ante analize efekata javne politike i rezultatima ex-post analize efekata već sprovedenih javnih politika u okviru samog dokumenta javne politike, kako bi nadležni donosilac imao relevantne podatke za donošenje odluke po tom pitanju i kako bi javnost bila upoznata sa razlozima donošenja tog dokumenta.\nPosle završetka javne rasprave, nadležni predlagač je dužan da ažurira dokument javne politike i nalaze sprovedene analize efekata u skladu sa rezultatima te rasprave i da ažuriranu verziju tog dokumenta i nalaza objavi na svojoj internet stranici, a ako je nadležni predlagač organ državne uprave taj dokument i nalaz objavljuje i na portalu e-Uprava, najkasnije sedmog radnog dana pre podnošenja nadležnom donosiocu na razmatranje i usvajanje.\nObaveza sprovođenja konsultacija u svim fazama izrade dokumenta javnih politika\nNadležni predlagač je dužan da omogući učešće svih zainteresovanih strana i ciljnih grupa u procesu konsultacija, koje sprovodi tokom izrade dokumenta javnih politika. U zavisnosti od obuhvata dokumenta javne politike u proces konsultacija se uključuju zainteresovane strane i ciljne grupe iz reda građana i privrednih subjekata, udruženja građana ili privrednih subjekata i drugih organizacija civilnog društva, naučno-istraživačkih, strukovnih i drugih organizacija, kao i predstavnici državnih organa, lokalnih vlasti i ostalih učesnika u planskom sistemu koji sprovode ili u odnosu na koje se sprovodi ta politika.\nNadležni predlagač razmatra sugestije koje tokom konsultacija iznose zainteresovane strane i ciljne grupe.\nNadležni predlagač informiše učesnike konsultacija o rezultatima sprovedenih konsultacija, a posebno o razlozima zbog kojih određene sugestije nisu uključene u dokument javne politike.\nInformacije o rezultatima sprovedenih konsultacija, koji naročito obuhvataju podatke o konsultovanim stranama, obimu i metodima konsultacija, pitanjima o kojima se raspravljalo tokom konsultacija, zatim primedbama, sugestijama i komentarima koji su uzeti u razmatranje i onima koji nisu uvaženi, kao i o razlozima za njihovo neprihvatanje, nadležni predlagač predstavlja u okviru dokumenta javne politike.\nNadležni predlagač je dužan da informacije o rezultatima sprovedenih konsultacija objavi na svojoj internet stranici najkasnije u roku od 15 dana od dana završetka konsultacija.\nVlada bliže uređuje detaljan postupak i metode sprovođenja konsultacija.\nSpecifičnosti konsultacija koje sprovodi organ državne uprave\nInicijativu za podnošenje predloga iz stava 1. ovog člana organu državne uprave nadležnom za koordinaciju javnih politika može podneti bilo koja zainteresovana strana ili ciljna grupa.\nAko se radi o dokumentu javnih politika koji se donosi u vezi sa procesom pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji, organ državne uprave konsultacije sprovodi u skladu sa pravnim okvirom o vođenju pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji.\nNadležni predlagač je dužan da pre podnošenja na razmatranje i usvajanje dokumenta javne politike, sprovede javnu raspravu o tom dokumentu i da pripremi izveštaj o sprovedenoj javnoj raspravi.\nNadležni predlagač objavljuje izveštaj o sprovedenoj javnoj raspravi na svojoj internet stranici, a ako je nadležni predlagač organ državne uprave taj izveštaj objavljuje i na portalu e-Uprava najkasnije u roku od 15 dana od dana završetka javne rasprave.\nVlada bliže uređuje način sprovođenja javne rasprave o dokumentima javnih politika, njeno trajanje i u kojim slučajevima se javna rasprava ne sprovodi, kao i obrazac izveštaja o sprovedenoj javnoj raspravi.\nNadležni predlagač koji je organ državne uprave dužan je da, u okviru predloga dokumenta javne politike koji dostavlja Vladi na usvajanje, dostavi nalaze sprovedene analize efekata dokumenta javne politike, kao i mišljenje organa državne uprave nadležnog za koordinaciju javnih politika o potpunosti i kvalitetu sprovedene analize efekata, u rokovima utvrđenim poslovnikom Vlade.\nOrgan državne uprave je dužan da uz predlog dokumenta javne politike dostavi i procenu finansijskih efekata na budžet, u skladu sa zakonom koji uređuje budžetski sistem.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, nadležni predlagač može dostaviti Vladi predlog dokumenta javne politike i bez sprovedene analize efekata, uz obrazloženje ako smatra da takva analiza nije potrebna i obavezno dostavljanje prethodno pribavljenog mišljenja organa državne uprave nadležnog za koordinaciju javnih politika da takvu analizu nije bilo potrebno sprovesti.\nDokument javnih politika na republičkom nivou, usvaja Vlada, osim ako je drugačije propisano posebnim zakonom.\nDokument javnih politika autonomne pokrajine usvaja nadležni organ autonomne pokrajine, u skladu sa zakonom, statutom i drugim opštim aktima autonomne pokrajine.\nDokument javnih politika jedinice lokalne samouprave usvaja skupština jedinice lokalne samouprave, osim ako je drugačije propisano posebnim zakonom.\nDonosilac dokumenta javne politike, objavljuje taj dokument na svojoj internet stranici, a ako je donosilac Vlada taj dokument se objavljuje i na portalu e-Uprava i internet stranici predlagača, u roku od sedam radnih dana od dana usvajanja.\nDonosilac dokumenta javne politike odlučuje o objavljivanju dokumenta javne politike u službenom glasilu u postupku njegovog usvajanja, osim ako je drugačije propisano posebnim zakonom.\nJavne politike sprovode se kroz sprovođenje mera i aktivnosti utvrđenih dokumentima javnih politika i drugim planskim dokumentima.\nSubjekt koji je dokumentom javne politike zadužen za sprovođenje konkretne mere, odnosno aktivnosti, tu meru, odnosno aktivnost detaljno razrađuje kroz svoj srednjoročni i finansijski plan.\nPraćenje sprovođenja, ex-post analiza i vrednovanje učinaka javnih politika\nPraćenje sprovođenja konkretnih mera i aktivnosti vrši se preko kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja za merenje učinaka javnih politika, definisanih odgovarajućim dokumentom javne politike, odnosno akcionim planom donetim uz taj dokument ili drugim planskim dokumentom.\nNadležni predlagač sprovodi ex-post analizu efekata javne politike.\nNa osnovu nalaza dobijenih ex-post analizom, nadležni predlagač iz stava 3. ovog člana vrednuje učinke javnih politika, odnosno ocenjuje relevantnost, efikasnost, efektivnost i održivost javne politike, u cilju njenog preispitivanja i unapređenja, odnosno revizije i daljeg planiranja.\nPraćenje sprovođenja i vrednovanje učinaka javnih politika sprovodi se uz uzimanje u obzir podataka i informacija dobijenih od svih organa i organizacija koje su odgovorne za sprovođenje mera odnosno aktivnosti javnih politika, kao i podataka i informacija koje su pribavljene iz drugih izvora, a koje se odnose na učinke tih javnih politika.\nVlada bliže uređuje način praćenja sprovođenja, ex-post analizu i vrednovanje učinaka javnih politika.\nOrgani državne uprave su dužni da prilikom izrade propisa:\n1) sprovode ex-ante analizu efekata, uz shodnu primenu člana 31. ovog zakona;\n2) predstave nalaz sprovedene analize efekata propisa iz tačke 1) ovog stava, na svojoj internet stranici;\n3) sprovedu konsultacije.\nOrgani državne uprave su dužni da tokom primene propisa sprovode ex-post analizu efekata propisa, uz shodnu primenu člana 40. ovog zakona.\nNa organe državne uprave shodno se primenjuje član 37. ovog zakona u pogledu kontrole sprovođenja analize efekata propisa pre njihovog usvajanja od strane Vlade, za sve zakone i druge propise kojima se bitno menja način ostvarivanja prava, obaveza i pravnih interesa fizičkih i pravnih lica.\nOrgani državne uprave objavljuju početak rada na propisu, u skladu sa zakonom kojim se uređuje državna uprava.\nKada je u skladu sa zakonom kojim se uređuje državna uprava organ državne uprave u obavezi da izradi polazne osnove za pripremu nacrta zakona, polazne osnove sadrže analizu efekata zakona, u smislu ovog zakona.\nVlada bliže propisuje način sprovođenja analize efekata propisa, detaljan postupak i metode sprovođenja konsultacija prilikom izrade i tokom sprovođenja propisa, kao i to na koje propise se primenjuje obaveza kontrole sprovođenja analize efekata propisa u skladu sa stavom 3. ovog člana i način sprovođenja te kontrole, kao i kontrolu sprovođenja ex-post analize efekata propisa.\nV IZVEŠTAVANJE I OBJAVLJIVANJE\nObveznici srednjoročnog planiranja izrađuju izveštaj o sprovođenju svojih srednjoročnih planova za prethodnu fiskalnu godinu do 15. marta tekuće godine.\nIzveštaj iz stava 1. ovog člana sadrži informacije i podatke o rezultatima sprovođenja aktivnosti i mera iz srednjoročnog plana, referisano na pojedinačne dokumente javnih politika u periodu za koji se izveštava.\nSadržaj izveštaja iz stava 1. ovog člana bliže uređuje Vlada.\nAko je predlagač dokumenta javne politike organ državne uprave, taj organ izveštava Vladu, preko organa državne uprave nadležnog za koordinaciju javnih politika, o rezultatima sprovođenja tog dokumenta, odnosno o ex-post analizi efekata javne politike utvrđene tim dokumentom i to, u slučaju:\n- strategije, najkasnije u roku od 120 dana po isteku svake treće kalendarske godine od dana usvajanja, kao i finalnim izveštajem koji se podnosi najkasnije šest meseci nakon isteka primene tog dokumenta, odnosno zajedno sa dokumentom javne politike kojim se zamenjuje taj dokument, ako se podnosi Vladi na usvajanje pre isteka tog roka;\n- programa, najkasnije u roku od 120 dana po isteku svake kalendarske godine od dana usvajanja, kao i finalnim izveštajem koji se podnosi najkasnije šest meseci nakon isteka primene tog dokumenta, osim ako je uz program donet akcioni plan po kome se vrši izveštavanje, u kom slučaju se izveštavanje o sprovođenju programa vrši najkasnije šest meseci nakon isteka primene, kao i po isteku treće kalendarske godine od usvajanja ako je program donet za period duži od tri godine;\n- akcionog plana, najkasnije u roku od 120 dana po isteku svake kalendarske godine od dana usvajanja, i\nPo potrebi, a na zahtev Vlade, organ državne uprave dužan je da izveštava Vladu o rezultatima sprovođenja dokumenta javne politike, preko organa državne uprave nadležnog za koordinaciju javnih politika, i van rokova propisanih u stavu 1. ovog člana.\nOrgan državne uprave nadležan za koordinaciju javnih politika, na zahtev Vlade, vrednuje učinke sprovođenja pojedinih dokumenata javnih politika na osnovu informacija i podataka prikupljenih od organa državne uprave i iz drugih relevantnih izvora.\nOrgan državne uprave nadležan za koordinaciju javnih politika ovlašćen je da izvesti Vladu ako se određeni dokumenti javnih politika ne sprovode ili postoji međusobna neusklađenost dokumenata javnih politika.\nSubjekt koji je dokumentom javne politike zadužen za sprovođenje konkretne mere dužan je da na zahtev predlagača tog dokumenta ili organa državne uprave zaduženog za koordinaciju javnih politika izvesti taj organ o rezultatima sprovođenja konkretnih mera ili aktivnosti.\nGodišnji izveštaj o rezultatima sprovođenja Akcionog plana za sprovođenje Programa Vlade predstavlja sveobuhvatan izveštaj o rezultatima sprovođenja prioritetnih ciljeva Vlade.\nIzveštaj iz stava 1. ovog člana priprema organ državne uprave nadležan za koordinaciju javnih politika, na osnovu izveštaja organa državne uprave o realizaciji Akcionog plana za sprovođenje Programa Vlade, izveštaja o sprovođenju dokumenata javnih politika iz člana 43. ovog zakona, izveštaja o sprovođenju srednjoročnih planova iz člana 42. ovog zakona, kao i podataka prikupljenih iz drugih relevantnih izvora.\nVlada objavljuje izveštaj iz stava 1. ovog člana na svojoj internet stranici najkasnije 15 dana od dana usvajanja.\nIzveštaj o radu Vlade jeste izveštaj o rezultatima sprovođenja Godišnjeg plana rada Vlade, koji Vlada usvaja najkasnije do 1. maja tekuće za prethodnu godinu i dostavlja ga Narodnoj skupštini.\nIzveštaj iz stava 1. ovog člana izrađuje Generalni sekretarijat Vlade na osnovu izveštaja organa državne uprave.\nNačin dostavljanja i objavljivanja izveštaja\nIzveštaji iz čl. 42. do 45. ovog zakona dostavljaju se, odnosno objavljuju preko Informacionog sistema za planiranje, praćenje sprovođenja i izveštavanje, na način koji bliže uređuje Vlada.\nInformacioni sistem za planiranje, praćenje sprovođenja, koordinaciju javnih politika i izveštavanje jeste jedinstveni elektronski sistem u koji učesnici u planskom sistemu unose sadržaj svojih dokumenata javnih politika i srednjoročne planove i vrše izveštavanje u skladu sa ovim zakonom (u daljem tekstu: Jedinstveni informacioni sistem).\nKroz Jedinstveni informacioni sistem obezbeđuje se blagovremeno izveštavanje o ostvarenim ciljevima i praćenje ostvarenih vrednosti pokazatelja učinka.\nSadržina i način vođenja i održavanja Jedinstvenog informacionog sistema za planiranje, način unosa podataka i digitalni format dokumenata koji se dostavljaju kroz taj sistem, kao i pristup tim podacima bliže uređuje Vlada.\nObjavljivanje na internet stranicama i portalu e-Uprave u skladu sa ovim zakonom vrši se u otvorenom digitalnom formatu, pogodnom za preuzimanje i dalje korišćenje.\nVI PLANSKI I PROGRAMSKI DOKUMENTI U PROCESU PRISTUPANJA EVROPSKOJ UNIJI I KORIŠĆENJA SREDSTAVA MEĐUNARODNE RAZVOJNE POMOĆI\nPlanski dokumenti koji se pripremaju i usvajaju u procesu pristupanja Evropskoj uniji, pripremaju se u formi, sa sadržajem, po proceduri i u rokovima predviđenim metodološkim preporukama Evropske komisije, odnosno metodološkim uputstvima Vlade, u skladu sa potrebama koje proizlaze iz procesa pristupanja.\nPrilikom pripreme dokumenata iz stava 1. ovog člana, vodi se računa o usklađenosti međunarodnih obaveza sa nacionalnim prioritetnim ciljevima razvoja, te izbegavanju dupliranja utvrđivanja javnih politika koje su sadržane u različitim planskim dokumentima.\nPlanski i programski dokumenti u vezi sa korišćenjem sredstava Evropske unije i sredstava međunarodne razvojne pomoći pripremaju se u skladu sa utvrđenim javnim politikama, u skladu sa uputstvom koje donosi rukovodilac institucije nadležne za koordinaciju planiranja i programiranja tih sredstava.\nNa programe, projekte i aktivnosti koji se finansiraju ili sufinansiraju iz raspoloživih sredstava Evropske unije i drugih sredstava međunarodne razvojne pomoći, primenjuju se pravila koja važe za ta sredstva.\nAkcioni planovi koje usvaja Vlada u procesu pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji, izrađuju se u skladu sa pravnim okvirom o vođenju pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji.\nVII IZUZETAK OD PRIMENE ZAKONA\nAko je posebnim zakonima kojima se uređuje budžetski sistem, prostorno i urbanističko planiranje, odbrana, bezbednost, odnosno tajnost podataka propisano ili je potvrđenim međunarodnim ugovorom predviđeno da se određeni planski dokument izrađuje, usvaja ili da se njegovo sprovođenje prati u drugačijem postupku ili da ima drugačiji naziv, obuhvat ili sadržaj, kojim se odstupa od pravila koja su utvrđena ovim zakonom i podzakonskim aktima za njegovo sprovođenje, od pravila iz ovog zakona i podzakonskih akata za njegovo sprovođenje se odstupa u meri u kojoj je neophodno da bi taj dokument bio usklađen sa posebnim zakonom, odnosno međunarodnim ugovorom.\nVlada na predlog organa državne uprave nadležnog za koordinaciju javnih politika, bliže propisuje:\n1) metodologiju upravljanja javnim politikama, a naročito obim, proces i kontrolu sprovođenja analize efekata prilikom izrade dokumenata javnih politika i propisa, kao i analize efekata nakon njihovog usvajanja, uključujući i način sprovođenja konsultacija za dokumente javnih politika i propise i javne rasprave za dokumente javnih politika, vrste mera javnih politika i sadržinu i formu dokumenata javnih politika, formu i sadržinu izveštaja o sprovedenoj analizi efekata, koji sadrži i podatke o sprovedenim konsultacijama i javnoj raspravi, formu i sadržinu izjave o usklađenosti sa mišljenjem državnog organa nadležnog za koordinaciju javnih politika, za koja dokumenta javnih politika i propise sprovođenje analize efekata nije obavezno, elemente analize efekata usvojenih dokumenata javne politike i propisa, način izveštavanja o rezultatima sprovođenja javnih politika, način vrednovanja učinaka javne politike i propisa, kao i oblasti planiranja i sprovođenja javnih politika;\n2) postupak pripreme predloga Plana razvoja i obavezne elemente plana razvoja autonomne pokrajine i jedinice lokane samouprave;\n3) metodologiju srednjoročnog planiranja, formu i sadržinu srednjoročnog plana, proces njegove izrade i donošenja, kao i način i rok njegovog objavljivanja, njegovo sprovođenje, praćenje sprovođenja, vrednovanje i izveštavanje o sprovođenju tog plana, kao i formu i sadržinu izveštaja o sprovođenju srednjoročnog plana za prethodnu fiskalnu godinu;\n4) sadržinu i način vođenja i održavanja Jedinstvenog informacionog sistema, kao i digitalni format u kome se unose dokumenta u taj sistemu.\nVlada, na predlog ministarstva nadležnog za poslove finansija, bliže propisuje postupak pripreme i sadržaj Investicionog plana.\nRokovi za početak primene pojedinih odredbi zakona\nPredlog Plana razvoja Vlada će podneti Narodnoj skupštini na razmatranje i usvajanje najkasnije do 1. januara 2020. godine.\nPlanovi razvoja lokalne vlasti doneće se najkasnije do 1. januara 2021. godine.\nObveznici srednjoročnog planiranja dužni su da počnu izradu srednjoročnog plana u skladu sa ovim zakonom počev od srednjoročnog plana za 2020. godinu, a izveštaja iz člana 43. ovog zakona počev od 15. marta 2021. godine.\nIzuzetno od stava 3. ovog člana, lokalna vlast donosi srednjoročne planove najkasnije počev od srednjoročnog plana za 2021. godinu, a izveštaje iz člana 43. ovog zakona najkasnije počev od 1. marta 2022. godine.\nDo uspostavljanja Jedinstvenog informacionog sistema iz člana 47. ovog zakona dostava iz člana 46. ovog zakona se vrši preko pisarnice, a objavljivanje iz istog člana se vrši na internet stranici organa koji je sastavio izveštaj.\nDo uspostavljanja Jedinstvenog informacionog sistema iz člana 47. ovog zakona, za izradu Godišnjeg plana rada Vlade i Godišnjeg izveštaja o radu Vlade, nastavlja se sa korišćenjem softverske aplikacije za planiranje i izveštavanje o radu Vlade.\nLokalna vlast dužna je da otpočne sa unošenjem planskih dokumenata i izveštaja u skladu sa ovim zakonom u Jedinstveni informacioni sistem iz člana 47. ovog zakona najkasnije počev od 1. januara 2021. godine.\nUsklađivanje drugih zakona i podzakonskih akata sa ovim zakonom\nZakoni i podzakonski akti koji uređuju postupak donošenja propisa uskladiće se sa odredbama ovog zakona u roku od dve godine od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nZakoni i podzakonski akti koji uređuju postupak donošenja dokumenata javnih politika, uskladiće se sa odredbama ovog zakona u roku od dve godine od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nU slučaju neusklađenosti pojedinih odredbi zakona i podzakonskih akata iz st. 1. i 2. ovog člana sa ovim zakonom, do sprovođenja obaveze u skladu sa st. 1. i 2. ovog člana primenjivaće se odredbe zakona i podzakonskih akata iz st. 1. i 2. ovog člana.\nVažeći dokumenti javnih politika uskladiće se sa ovim zakonom prilikom prvih izmena i dopuna tih dokumenata.\nObaveza iz stava 1. ovog člana odnosi se i na lokalne vlasti.\n1) član 45. stav 1. Zakona o Vladi i naziv iznad tog člana u delu koji glasi: "Strategija razvoja." ("Službeni glasnik RS", br. 55/05, 71/05 - ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 - US, 72/12, 7/14 - US i 44/14);\n2) član 63. Zakona o državnoj upravi ("Službeni glasnik RS", br. 79/05, 101/07, 95/10 i 99/14).\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", a počinje da se primenjuje istekom roka od šest meseci od dana stupanja na snagu.


"JUTROS SMO DOŽIVELI NAJSTRAŠNIJI TRENUTAK U ŽIVOTU": Džefri Star objavio fotografiju iz BOLNIČKOG kreveta!\nSlavni šminker je doživeo saobraćajnu nezgodu, koja ga je paralisala.\nPoznati svetski šminker, preduzetnik i jutjuber Džefri Star doživeo je saobraćajnu nezgodu, koja je šokirala publiku. Na njegovom Instagram profilu, pojavila se fotografija iz bolničkog kreveta.\n"Pre nekoliko sati Džefri i Danijel su učestvovali u teškoj saobraćajnoj nesreći. Automobil se prevrnuo tri puta nakon što su naleteli na crni led na putu. Obavestićemo vas o njihovom stanju nakon što nam lekari daju više informacija. Veoma smo zahvalni što su obojica živi", stoji u saopštenju.\nIz policije su za američki časopis potvrdili da je Džefri vozio, ali nije bio pod dejstvom alkohola, kao ni prijatelj Danijel koji je bio sa njim.\n"Jutros smo proživeli jedan od najstrašnijih trenutaka u životima. Zahvalan sam što sam još ovde. Bol je nepodnošljiva jer sam slomio deo leđa, a imam i pukotine na kičmi. Lekar kaže da će oporavak trajati nekoliko meseci, ali da ću se potpuno oporaviti" - napisao je na obe društvene mreže.\n"Moj najbolji prijatelj Danijel ima unutrašnje povrede, a zato što je preživeo rak debelog creva tri puta, on ima komplikacije i sada je na monitoringu 24/7. Znaćemo više ubrzo. Hvala svima koji se interesuju" - napisao je Džefri.\nBEBA SAMO ŠTO NIJE STIGLA! Trendi trudnica Nina Janković pokazala kako izgleda u poslednjim sedmicama drugog stanja\nNE TREBA VAM NI 15 MINUTA: Evo kako da izbelite jaja za Uskrs i dobijete predivnu podlogu za ukrašavanje\n"KAO NA MINSKOM POLJU!" Vilijam i Hari NEĆE stajati zajedno na Filipovoj sahrani, zaposleni otkrivaju detalje\n( People, Kurir.rs )\nTAGOVI: Džefri Starsaobraćana nezgodabolnički krevetfotografijašminker


Zoran Živković objasnio pod kojim uslovima bi opozicija učestvovala u skupštinskoj sednici - Infobrif\nZoran Živković objasnio pod kojim uslovima bi opozicija učestvovala u skupštinskoj sednici\nObjavljeno 11.02.2019. u 21:27\nFOTO: Logo, Nova stranka\nBEOGRAD – Predsednik Nove stranke Zoran Živković najavio je danas mogućnost da opozicija koja čini Savez za Srbiju učestvuje na plenarnoj sednici Skupštine koja bi imala neku naročito važnu temu i bila dobro pripremljena, kao što je Kosovo ili Evropska unija.\nOn je, gostujući u emisiji Prav ugao, TV Vojvodine, rekao da je odluka da se bojkotuju skupštinske sednice, kao što je navedeno u predlogu Sporazuma sa narodom, ali da postoje posebno važne situacije zbog kojih bi u Savezu za Srbiju razgovarali o tome da učestvuju u raspravi.\n„Naš dogovor je ako se desi nešto što je novina, pozitivna ili negativna, neki događaj, situacija, neka potreba, naravno da ćemo da sednemo i da ponovo pričamo o konkretnim aktima, to piše i u sporazumu“, rekao je Živković.\nOn je govoreći o današnjem bojkotu skupštinskog zasedanja, rekao da ne žele da budu kulisa i da je sednica sa 40 tačaka zakazana u petak, a podsetio je i da je opozicija bojkotovala i sednicu kad je u Skupštinu došao slovenački predsednik Borut Pahor.\nPored Dveri današnju posebnu sednicu bojkotuju još dve stranke\nPrema rečima Živkovića, bojkot skupštinskih zasedanja je „principijelan stav“, ali je pitanje da li je „bolje pustiti da taj cirkus ide sam po sebi sa ludim carem i dvorskim ludama“, ili pokušati da zbog gradjana iznesu svoj stav kada se pojavi neka nova situacija, na primer rasprava o Kosovu ili EU.\nĐilas: Opozicija je međunarodnoj zajednici kao ikebana\nOn je rekao da nije dobio odgovor kada je na društevnim mrežama pitao predsednika Narodne stranke Vuka Jeremića o izjavi da će predsednik Srbije Aleksandar Vučić zvati na razgovore članove opozicije i da misli da su neki već obavljeni.\nŽivković je dodao da „ne sumnja ni u koga“ iz opozicije da je išao na razgovore sa predsednikom Srbije.\n„Ne koristi, kontrakorisno je kad emitujete rečenice sa nekom misterijom a ne znače ništa“, rekao je Živković navodeći da će Jeremića pitati na šta je mislio svojom izjavom.\nGovoreći o nošenju vešala na protestima, on je rekao da ne treba davati bilo šta kao povod Vladi i Vučiću da još više „pogoršaju stanje“.\nŽivković je konstatovao i da je biračko telo još od ’90-tih godina podeljeno na pola, na one koji misle da su Srbi stariji od ameba i da ih mrzi ceo svet i na liberalni, proevropski deo.\n„Pitanje je da li će neka stranka na izbore da izvede pet, 15 ili uspeti to sa 95 odsto glasača opcije koju zastupa“, rekao je Živković.\nBojkot sednicaNova strankaOpozicijasavez za srbijuZoran Živković\nHaradinaj otkrio kome samo odgovara korekcija granice Kosova\nOpozicija sutra na sastanku u opštini Stari grad


Rezultati Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u prvih šest meseci 2019. godine • Poportal\n„U Srbiji svakog meseca u proseku 620.166 ljudi prima neku vrstu novčane nadoknade iz oblasti boračke, socijalne ili dečije zaštite“,\nrekao je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević prilikom predstavljanja rezultata rada Ministarstva u prvih šest meseci ove godine i dodao da od ukupnog broja korisnika koji primaju neku vrstu novčane nadoknade najviše njih ostvaruje pravo iz oblasti dečije zaštite.\n„Najviše korisnika iz oblasti dečije zaštite ostvaruje dečiji dodatak, oko 300.000, zatim roditeljski dodatak, naknadu za porodilje, a za više od 2.000 dece plaća se boravak u predškolskoj ustanovi“, rekao je Đorđević.\nPrema njegovim rečima, u prvoj polovini godine od sume koja je opredeljena Ministarstvu potrošeno je oko 53 odsto što je prema predviđenoj dinamici.\n„163.300 ljudi dobija socijalnu pomoć, a oko 31.600 ostvaruje prava iz oblasti boračke zaštite po ranijim saveznim i republičkim propisima. Prvi put ove godine 209 ustanova socijalne zaštite je u okviru trezora, odnosno budžeta i na taj način se lakše kontrolišu rashodi što je bio zahtev i Međunarodnog monetarnog fonda“, rekao je ministar.\nKako kaže, u skladu sa prioritetom Vlade Srbije, Ministarstvo uvodi digitalizaciju i informacioni sistem za socijalne karte čija prva faza treba da bude gotova tokom ovog meseca, a nakon usvajanja u Vladi Srbije započeće i druga faza.\nKao uspehe Ministarstva naveo je i uvođenje elektronskog upravljanja dokumentima, prebacivanje servisa i aplikacije u jedinstven Data centar, kao i uspostavljanje telefona za pritužbe i uveđenje e-inspektora za borbu protiv rada na crno. Inspekcija rada je u prvoj polovini godine obavila, kako je rekao, oko 33.800 kontrola što je dva odsto više nego u poslednjem kvartalu prošle godine.\n„Prošle godine je zbog dobrih prihoda PIO fonda 13.320 penzionera boravilo besplatno u banjama, a za ovu godinu je planirano 1.100 više. Ministarstvo je uradilo analizu ustanova za smeštaj dece i omladine.\nDo sada je rekonstruisan dom u Sremčici, zatim odmaralište u Baošićima gde će deca sada moći da borave preko cele godine, a u planu je rekonstrukcija svih šest objekata Centra za zaštitu odojčadi, dece i omladine u Zvečanskoj ulici u Beogradu, i još nekoliko domova“, naveo je Đorđević.\nIstakao je da je u hraniteljskim porodicama smešteno 6.500 dece a u ustanovama 650 i da je u prvoj polovini godine usvojeno 48 dece od čega je desetoro smešeno u inostrane porodice.\nTakođe, naveo je i da je nezaposlenost u prvom kvartalu iznosila 12,1 odsto, što je 0,8 odsto manje u odnosu na prethodni kvartal, a u junu je registrovano oko 527.000 nezaposlenih i u odnosu na prethodni mesec smanjen je broj za oko 9.400.\nMinistar Đorđević istakao je i da Ministarstvo u 2019. godini planira izmenu i dopunu ili donošenje novih 15 zakona.


Novi Pazar, hotel Vrbak, 15. decembar 2011. godine – CHRIS Network\nNovi Pazar, hotel Vrbak, 15. decembar 2011. godine\nNa otvorenom forumu „Poštuj različitosti – jednakost za sve“ u Novom Pazaru učestvovali su predstavnici lokalne vlasti, nevladinih organizacija, organizacija koje okupljaju osobe sa invaliditetom, JP zavod za urbanizam i medija.\nKoordinator kancelarije Mreže CHRIS u Novom Pazaru, Alija Halilović, je predstavio projekat i izneo šta je do sada urađeno i planove za dalji rad i saradnju, a pravnica Mreže CHRIS, Mersiha Redžović, je predstavila pravne propise, međunarodna dokumenta koja je Srbija ratifikovala i domaće zakone sa posebnim osvrtom na Zakon o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom i njegovom primenom pet godina nakon donošenja.\nDosadašnji rad, probleme sa kojima se sreću u svakodnevnom životu i radu kao i planove koji se odnose na dalji rad i saradnju sa drugim organizacijama osoba sa invaliditetom su predstavile predstavnice organizacija osoba sa svoje organizacije, i to: Adela Džanefendić iz Udruženja za cerebralnu paralizu, Mirsada Ajdinović iz Međjuopštinske organizacija saveza slepih i slabovidih Novi Pazar i Azra Ljajić iz Udruženja za pomoć mentalno nedovoljno razvijenih osoba.\nPredstavnici gradske uprave Zora Mijaljević i Safet Redžepović govorili su o dosadašnjem učinku lokalne samouprave na uklanjanju arhitektonskih prepreka kao i o problemima koji ih delimično sprečavaju u efikasnijem radu u ovoj oblasti, dok je predstavnik JP Zavod za urbanizam Enko Ćorović ukazao na probleme infrastrukture grada koji otežavaju uklanjanje prepreka za osobe sa invaliditetom.\nJedan od zaključaka sa ovog sastanka je da će popis iz 2011. godine dati prilično tačan broj osoba sa invaliditetom i sprečiće se eventualno manipulisanje i smanjivanje stvarnog broja. U pogledu ciljeva projekta „Poštuj različitosti – jednakost za sve“, zaključeno je da se u predlogu budžeta za 2012. godinu predlože prioriteti za uklanjanje prepreka, da se snime sve funkcionalne i nefunkcionalne rampe, staze za slabovide, semafori za gluve i da se nađe rešenje za nefunkcionalne trotoare i parking mesta za vozila osoba koje žive sa invaliditetom. Pored toga, naglašeno je da se prilikom izgradnje stambenih objekata Odeljenje za urbanizam grada Novog Pazara treba da pridržava obaveze da se za svaki stan od 70m2 predvidi jedno garažno mesto u okviru objekta i time se ulice oslobode površine na kojima se mogu obezbediti pristupne rampe i staze za bezbedno kretanje osoba sa invaliditetom.\nPredstavnici gradske uprave izrazili su interesovanje za ovaj problem i potvrdili da će podržati incijativu za izdvajanje posebne budžetske stavke u budžetu grada Novog Pazara od 1.000.000 dinara za uklanjanje arhitektonskih prepreka.


Korištenje obnovljivih izvora energije (OIE) i mjere za poboljšanje energetske efikasnosti (EE) u Jugoistočnoj Evropi predstavljaju značajne šanse za unapređenje upravljanja energijom.\nJavna lokalna administracija može da ima vodeću ulogu u smanjenju uticaja na okolinu i poboljšanju finansijskog upravljanja sa aspekta energije. Zbog tih razloga, za javnu lokalnu administraciju ključno je ojačati njihovu ekspertizu.\nU tom kontekstu, kroz projekat ENER SUPPLY, pruža se pomoć lokalnim vlastima jedanaest teritorija iz tri oblasti:\n•\tprimjena energetskog menadžmenta\n•\tplaniranje investiranja u OIE\n•\tpromocija investicija u OIE.\nProjekat ENER SUPPLY, koji se finansira iz Programa EU za transnacionalnu saradnju u Jugoistočnoj Evropi , je rezultat zajedničkih napora 13 partnera iz 11 zemalja Jugoistočne Evrope, vodeći partner je općina Potenza iz Italije. Ovaj projekat je počeo u aprilu 2009 i završava u martu 2012.\nFinalni korisnici ovog projekta su zaposleni u lokalnoj administraciji koji se bave pitanjima energije. Druge zainteresovane strane za razvoj energijski održivog procesa će takođe biti uključene u projektne aktivnosti.


Ime deljenog štampača koja sadrži razmake ili koji je duži od 31 znaka može dovesti do određenih Windows API poziva na propast\nZajednički naziv štampača ne sme da sadrži razmake, a ime ne sme biti duži od 31 znaka. Sledite ove zahteve možda izazove određene Windows API poziva na propast.\nZa više informacija o ovim smernicama ime deljenog štampača, posetite sledeću Microsoft Web stranicu:\nWindows XP podržava duge štampača imena. A ta podrška ti dozvoljava stvaranje štampača imena koja sadrže razmake i specijalne znakove. Međutim, ako delite štampača preko mreže, neki klijenti ne mogu prepoznati ili ispravno sa dugim imenima, a korisnici mogu imati problema kada pokušaju da odštampate. Takođe, neki programi ne može da štampa na štampačima koji imaju imena koja imaju više od 31 znaka. Za zajednički štampači, kompletno kvalifikovani ime mora biti manje od 31 znaka, a ovo ime mora da sadrži ime servera, kao u sledećem primeru:\nAko delite štampač sa mnogo različitih klijenata na mreži, koristite 31 ili manje znakova za štampač imena, a ne sadrže razmake ili posebne znakove u ova imena.\nAko delite štampač sa MS-DOS računara, nemojte da koristite više od osam znakova za ime deljenog štampača. Ime može da produži dodavanjem period koji je praćeno više od tri znaka. Ali ne možete da koristite razmake u imenu.\nPočevši od operativnog sistema Windows Vista, a ovo uključuje novije verzije operativnih sistema Windows, ako ti ovo ne prati imenovanje zahteve, neke Windows API poziva možda neće uspeti. Napomena Na primer, ako je Windows API, [OpenPrinter, se koristi za dobijanje regulator za štampač koristeći ime deljenog resursa koja sadrži razmake, upotreba ovog regulatora u kasnije poziva kao što su GetPrinterData i SetPrinterData možda neće uspeti.


Stigli kiša i vetar, od sutra veći pad temperature - PressLider.rs\nStigli kiša i vetar, od sutra veći pad temperature\n4. februara 2020. 4. februara 2020. Marina Trmčić\t0 Comments kiša, sneg, vetar, vreme, Vremenska prognoza\nNajavljeno nevreme, kiša i jak vetar stigli su u Srbiju, prvo u Vojvodinu, odakle će se proširiti i u ostale krajeve, a od sutra se širom zemlje očekuje veći pad temperature, koji će u nekim mestima dostići i 15 stepeni razlike u odnosu na temperature zabeležene prethodnih dana.\nRepublički hidrometeorološki zavod (RHMZ) izdao je upozorenje da će u toku noći i sutra biti osetno hladnije i vetrovito, uz mestimično stvaranje snežnog pokrivača visine od pet do 20 centimetara u centralnim i južnim delovima Srbije, a na planinama i uz snežne nanose, dok će na severu padavine prestati.\nPrema rečima meteorologa RHMZ Nedeljka Todorovića, do petka, 7. februara će se zadržati zimsko vreme, sa snežnim padavinama, koje će posebno biti izraženo u centralnoj i južnoj Srbiji, prenosi Tanjug.\nNedeljković je za Tanjug rekao da se novi porast temperature očekuje 8. februara, a do kraja meseca će se zadržati promenljivo vreme, dok će se u onim toplijim danima maksimalna temperatura kretati između osam i 14 stepeni.\nVelike i nagle temperaturne oscilacije i „proleće” početkom februara, utiču i na zdravlje i raspoloženje ljudi, a posebno bi trebalo da budu oprezni hronični bolesnici.\nDr Branka Lazić iz Doma zdravlja „Stari grad” savetuje poseban oprez svima koji su osetljivi na promene vazdušnog pritiska, vlažnosti, temperature, na hronične bolesnike, naročito one sa plućnim bolestima, asmatičare ili na one koji boluju od hroničnog bronhitisa.\n„Hronični bolesnici uglavnom imaju svoju terapiju, koju treba da poštuju”, rekla je Lazić za Tanjug.\nLazić je dodala da je važno da se intezivno prate akutne respiratorne infekcije, a svima onima koji imaju kašalj, kijavicu ili povišenu temperaturu savetuje da se pridržavaju uputstva lekara i da se, ukoliko to nije neophodno, ne kreću previše u prostorijama gde ima mnogo ljudi.\n← Aerodrom „Morava“ dobija još jednu pistu, završeni pripremni radovi\nNova abaligaška pobeda Borca, poražen Helios →


Osiguranje kod NKOSK-a velika korist za građane - Sve o novcu\nHome\tVesti\tOsiguranje kod NKOSK-a velika korist za građane\nUdruženje banaka Srbije skreće pažnju na novu kampanju koja je iz određenih interesnih grupa pokrenuta protiv banaka, odnosno protiv Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita, a povod je osiguranje stambenih kredita kod NKOSK. S obzirom na to da ova kampanja može da izazove ozbiljne posledice Udruženje banaka Srbije želi da javnost\nupozna sa nekoliko činjenica:\nOsiguranje stambenih kredita kod Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita predstavlja zakonit postupak, uveden Zakonom o NKOSK iz 2004. godine i potvrđen odlukama Narodne banke Srbije.\nOsiguranje stambenih kredita uvela je država Srbija s razumljivom namerom da olakša dobijanje kredita građanima Srbije. Krediti osigurani kod NKOSK za klijenta su daleko jeftiniji nego krediti bez ovog osiguranja.\nKolika je korist za građane od osiguranja stambenih kredita kod NKOSK vidi se iz sledećeg reprezentativnog primera:\n➢ kredit u vrednosti 50.000 EUR\n➢ na 300 mesečnih rata\nRazlika u rati između osiguranog i neosiguranog kredita je 20 EUR mesečno. U ukupnoj sumi klijent koji uzme kredit osiguran kod NKOSK platiće 6.020 EUR manje nego da kredit nije osiguran. Za osiguranje kredita imaće trošak od 875 EUR.\nUprkos jasnoj činjenici da je osiguranje kod NKOSK donelo veliku korist samim klijentima, interesna grupa koja ima značajnu materijalnu korist od pokretanja sudskih postupaka protiv banaka, javno poziva na masovno podizanje tužbi. Udruženje banaka Srbije dužno je da upozori da takvo ponašanje može da ima ozbiljne posledice na ekonomiju, ali i na život mnogih u Srbiji.\nOsiguranje stambenih kredita dovelo je do snižavanja cene kredita i time do mogućnosti za veliki broj građana Srbije da reše svoje stambeno pitanje. Ista mera pospešila je tržište nekretnina kao i aktivaciju građevinske industrije. Kampanjom koja se vodi protiv NKOSK i banaka ta situacija se može promeniti,\nRetroaktivnim menjanjem odavno ugovorenih i realizovanih poslovnih odnosa šalje se veoma loša poruka stranim i domaćim investitorima. Sigurnost u poslovanju je najvažnija za dosadašnja i buduća ulaganja, a navedena kampanja i tužbe ne idu tome u prilog.\nMasovne tužbe na poziv određenih grupa već su zagušile pravosudni sistem Srbije. Novi talas tužbi neće pogoditi samo banke već i celokupni sudski sitem i sve građane i preduzeća koji imaju potrebu da pred sudom reše određeni problem.\nBanke će nastaviti da ovaj stav brane ne samo u javnosti, već i pred pravosudnim organima, sa uverenjem da će odluke nadležnih organa biti donete u skladu sa zakonima Republike Srbije i odlukama odgovarajućih monetarnih vlasti.\nKako „gejmifikacija“ Volstrita utiče na trgovinu akcijama u Srbiji


Militanti su ubili četvoricu pripadnika snaga koje se bore na strani sirijskog predsjednika Bašara el Asada u sirijskoj pokrajini Idlib, uporištu pobunjenika gdje su se Rusija i Turska dogovorile da formiraju tampon zonu, saopšteno je iz Sirijske opservatorije za ljudska prava.\nU saopštenju se navodi da su militanti grupe Hajat tarir el šam, koju predvode bivši članovi Al Kaide, u zoru izvršili napad na položaj provladinih snaga na istoku pokrajine Idlib.\n- Četvorica vojnika i jedan militant ubijeni su u napadu. U toku je razmena artiljerijske vatre između dve strane - izjavio je direktor Opservatorije Rami Abdulrahman.\nIz Opservatorije podsećaju da je u petak, 26. oktobra, u artiljerijskoj paljbi provladinih snaga u Idlibu poginulo najmanje sedam civila, javio je AFP.\nPokrajina na severozapadu Sirije poslednje je veće područje u zemlji koje je i dalje pod kontrolom pobunjenika, nakon niza napada koji su ove godine omogućili sirijskim vlastima da ponovo uspostave kontrolu nad većim delom teritorije. Rusija i Turska, koje podržavaju različite strane u Siriji, u septembru su postigle sporazum o formiranju tampon zone. Tampon zona u Idlibu trebalo je da bude formirana sredinom oktobra, ali je sprovođenje pojedinih klauzula iz plana odgođeno usled izbijanja novih sukoba militanata, pobunjenika i provladinih snaga. Cilj sporazuma bio je da bude sprečena ofanziva provladinih snaga u Idlibu. Njime je predviđeno povlačenje teškog naoružanja iz zone, ali su militanti odbili da napuste područje.\nSirijski ministar spoljnih poslova Valid el Mualem je ranije ove sedmice izrazio nezadovoljstvo sprovođenjem sporazuma i kritikovao Tursku zbog nemogućnosti da ispuni svoje obaveze: "Teroristi su i dalje prisutni u ovom području, sa svojim teškim naoružanjem. To pokazuje da Turska ne želi da ispuni svoje obaveze".\nNaređeno premeštanje jedinica iz Idliba u Sveidu