Astrologija između simbola i psihologije – Alternativno\nMarch 9, 2021 March 9, 2021 alternat\t0 Comments\tAstrosimbolika, Mapa duše, temperament, Tradicionalna astrologija\nSvjedoci smo danas sve popularnijeg psihološkog pristupa tumačenju natalne figure ili natalne karte kako je već ustanovljen naziv za u stvari astrološku mapu trenutka nečijeg rođenja, nekog događaja, pitanja ili astrološkog trenutka saznanja za neku vijest. Uzroka za psihološki pristup astrološkom tumačenju ima zaista mnogo i teško ih je sve nabrojati ali se može zaključiti da je glavni uzrok pojava znana kao “novo doba” iz kojeg su dalje proistekle negativne posledice u društvenom, naučnom i ekonomskom životu čovjeka. Posledice tog “modernog” “slobodoumnog” i “humanističkog ” pokreta su uticale i na izvornu astrologiju, onako kako se ista primjenjivala sve do odprilike XVII vijeka kada na scenu nastupaju racionalizam i naučno razmišljanje. Paradoksalno, astrologija nije mogla biti tek tako odbačena od naučne misli, ali je što je još gore, ista “očišćena”, i toliko modifikovana, da sve do dan danas postoji ta neka težnja i utopija da se astrologija smjesti u tokove naučne i misli i objasni jezikom racionalizma i nauke. U vezi sa navedenim, ne čudi činjenica da većina astroloških tumačenja počinje i završava se psihologizacijom, psihoterapeutskim pristupom što na taj način razvodnjava srž ili pravu bit izvorne astrologije dajući joj jedan potpuno vještački element i neutemeljenu analizu.\n← Sedma kuća- ljubav, rat i promjena\nPlodnost i djeca u horoskopu →\nOctober 30, 2016 alternat\t0\nDecember 19, 2019 alternat\t0\nMarch 23, 2020 alternat\t862


IO FSS: Doneta odluka o popunjavanju Super lige i Prve lige Srbije\nNakon danas održanih sednica Skupštine i Izvršnog odbora Fudbalskog saveza Srbije poznati su svi učesnici Super lige i Prve lige Srbije u sezoni 2020/21.\nDanas je na Kopaoniku održana sednica Skupštine, a odmah zatim i sednica Izvršnog odbora Fudbalskog saveza Srbije. Članovi Izvršnog odbora doneli su odluku da upražnjeno mesto FK Grafičar, koji nije dobio licencu za takmičenje u Super ligi Srbije, popuni FK Novi Pazar. Takođe, doneta je i odluka o popunjavanju Prve lige Srbije, a novi članovi ovog ranga takmičenja su FK Dubočica (Leskovac), FK Sloga (Kraljevo), FK Loznica i FK Radnički (Sremska Mitrovica).\nNa sednici je usvojen i Kalendar takmičenja Fudbalskog saveza Srbije za sezonu 2020/21. Početak takmičenja u okviru Super lige Srbije zakazan je za 1.avgust, dok je početak takmičenja u okviru Prve lige Srbije zakazan za 15.avgust.


“Informacija da je Bagdadi ubijen blizu 100 odsto tačna” – BiGportal.ba\n“Informacija da je Bagdadi ubijen blizu 100 odsto tačna”\n“Blizu 100 odsto” je izvesno da je vođa Islamske države Abu Bakr al Bagdadi ubijen.. To ej izjavio predsedavajući ruskog parlamentarnog Odbora za odbranu i bezbednost Viktor Ozerov. “Mislim da je ta informacija blizu 100 odsto tačna. Činjenica da ga Islamska država još uvek nigde prikazala takođe doprinosi uverenju da je Al Bagdadi ubijen”, rekao […]\n“Blizu 100 odsto” je izvesno da je vođa Islamske države Abu Bakr al Bagdadi ubijen..\nTo ej izjavio predsedavajući ruskog parlamentarnog Odbora za odbranu i bezbednost Viktor Ozerov.\n“Mislim da je ta informacija blizu 100 odsto tačna. Činjenica da ga Islamska država još uvek nigde prikazala takođe doprinosi uverenju da je Al Bagdadi ubijen”, rekao je Ozerov.\nZvanična Moskva je u utorak objavila da ne može da potvrdi da je lider Islamske države Abu Bakr el Bagdadi ubijen prošlog meseca u vazdušnom udaru u Siriji.\nTo je izjavio zamenik ruskog ministra spoljnih poslova Genadij Gatilov, javila je agencija Interfaks, preneo je Rojters.\nMinistarstvo odbrane Rusije saopštilo je pre nedelju dana da proverava navode da je vođa Islamske države ubijen u ruskom vazdušnom napadu, izvedenom krajem maja u Raki.\nOvo ministarstvo je navelo da je vazdušni napad izveden 28. maja na komandni položaj Islamske države, gde su se njene vođe sastale kako bi raspravljali o rutama za izlazak terorista iz Rake putem takozvanog južnog koridora.\n“Prema primljenoj informaciji, koja se proverava putem različitih kanala, sastanku je prisustvovao i vođa Islamske države Ibrahim Abu Bakr al Baghdadi, koji je eliminisan u napadu”, piše u saopštenju.\nMinistarstvo je navelo da je Rusija obavestila SAD u vezi sa vazdušnim napadom na periferiji Rake, sirijskog grada koji je uporište Islamske države, tokom kojeg je moguće da je ubijen Al Bagdadi.\nŠef diplomatije Sergej Lavrov je potom izjavio da Moskva nije 100 odsto sigurna da je Bagdadi ubijen.


Regionalni sajam privrede, ove godine 13. po redu, održao se 26. i 27. septembra u Novoj Pazovi na Kompleksu sportsko – rekreativnih bazena u organizaciji Privredne komore Srbije – Regionalne privredne komore sremskog upravnog okruga i Opštine Stara Pazova. Sajam su svečano otvorili savetnica predsednika Privredne komore Srbije Nermina Ljubović i prvi čovek staropazovačke opštine Đorđe Radinović.\nOvogodišnji sajam okupio je oko stotinak domaćih i stranih kompanija čiji su pogoni i predstavništva u industrijskoj zoni i na teritoriji opštine, ali i iz drugih krajeva zemlje i regiona. Opština Stara Pazova je uspela da stvori povoljno poslovno okruženje koje su prepoznale mnoge velike kompanije, kako domaće, tako i inostrane, istakao je predsednik staropazovačke opštine:\n– Učinili smo sve ne bi li Stara Pazova bila jedna od privredno najrazvijenijih opština u našoj zemlji. U prethodnom periodu izgradili smo petlju kod Nove Pazove koja je omogućila isključenje na auto-put Beograd – Novi Sad, a jedan od značajnijih projekata u narednom periodu koji će biti ključan kada se govori o razvoju privrede tiče se spajanja dva auto-puta van naseljenih mesta, tačnije od novopazovačke do šimanovačke petlje. Verujemo da ćemo time doprineti još većem razvoju privrede u ovom kraju – istakao je prilikom otvaranje Radinović.\nDanas u ovom kraju posluje više od 100 stranih kompanija, oko 1.000 preduzeća i više od 3.000 preduzetnika. Ovakvoj privrednoj slici doprinosi postojana i kontinuirana saradnja Opštine i Privredne komore Srbije – Regionalne privredne komore sremskog upravnog okruga koji su domaćini ovogodišnjeg Sajma.\n– Srem nije slučajno lider u preduzetništvu, a pogotovu opština Stara Pazova u kojoj je zahvaljujući lokalnoj preduzetničkoj inicijativi jugoistočni deo Srem postao vidljiv ne samo širom naše zemlje, već i u regionu o čemu svedoče i brojne investicije. Ono što je važno je i unapređenje domaće privrede čemu i služe manifestacije poput ove – ističe savetnice predsednika Privredne komore Srbije Nermina Ljubović.\nGosti Sajma bili su predstavnici rumunskog grada Drobeta Turni Severin, čiju delegaciju je predvodio gradonačelnik Maruis Skrecijus:\n– Grad Drobeta Turnu Severin, koji se nalazi u Rumuniji je, poput staropazovačke opštine, poznat po privredi. To je grad sa sedištem nacionalnih energetskih kompanija a takođe je poznat po razvoju mašinske industrije, brodogradilišta i drugih grana privrede. Prepoznali smo Staru Pazovu kao dobrog prijatelja sa kojim je važno razmeniti iskustva i znanja, u cilju daljeg razvoja privredne klime u okruženju – istakao je Skrecijus.\nU okviru prvog sajamskog dana održane su tribine u organizaciji lokalnog Socijalno ekonomskog saveta. Najpre su predstavnici NALED-a govorili o njihovim aktivnostima na suzbijanju sive ekonomije od 2017. do 2019. godine, dok su za isti period sumirani rezultati Inspekcije rada Republike Srbije na suzbijanju rada na crno u organizaciji Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija održalo je dva predavanja na sledeće teme: „Efekti primene Zakona o inspekcijskom nadzoru u borbi protiv sive ekonomije“ i „Aktivnosti i rezultati radne grupe za suzbijanje sive ekonomije“. Predstavnici Unije poslodavaca Vojvodine govorili su o njihovim aktivnostima u borbi protiv sive ekonomije u proteklom dvogodišnjem razdoblju, dok su predstavnici Saveza samostalnih sindikata Vojvodine održali predavanje o delovanju sindikata u zaštiti radnika i borbi protiv rada na crno.\nDrugog sajamskog dana održan je Sajam zapošljavanja u organizaciji sremskomitrovačke Filijale Nacionalne službe za zapošljavanje. Više od dvadeset poslodavaca ponudilo je 250 radnih mesta u svojim kompanijama. Kompanije koje nude posao nezaposlenim licima traže radnike u oblasti proizvodnje, knjigovodstva, kao i poslovi magacionera i viljuškarista itd.\nDirektorka sremskomitrovačke filijale NSZ Marijana Grabić istakla je da je na teritoriji staropazovačke opštine trenutno bez posla 1.512 lica, a sam procenat nekvalifikovane radne snage sa završenom osnovnom školom iznosi čak 40 procenata. Grabićeva je dodala da nezaposleni na Sajmu zapošljavanja imaju mogućnost da čuju o kojim radnim mestima je reč, ali i kakvi su uslovi za zasnivanje radnog odnosa, te da na ovaj način mogu obaviti kratke intervjue i konkurisati na željeni posao.\nStaropazovački Centar za socijalni rad, takođe je imao svoju ulogu na ovogodišnjem Sajmu zapošljavanja. Cilj ove socijalne ustanove je, prema rečima socijalne radnice Ane Barović, motivacija ka ,,izlasku“ iz sistema socijalne zaštite, a tu se pre svega misli na radno sposobno stanovništvo koje prima novčanu socijalnu pomoć i to uz pomoć individualnih planova aktivacije.


Kurti o sastanku s Tačijem: Nije da se ni u čemu ne slažemo – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » Kurti o sastanku s Tačijem: Nije da se ni u čemu ne slažemo\nKosovski predsednik Hašim Tači izjavio je da će u nastavku dijaloga sa Beogradom, Prištinu predstavljati „ujedinjeni politički lideri“.\n„Za stolom ćemo biti ujedinjeni kao Kosovo – radi očuvanja državnog interesa i evroatlantske perspektive. Nacionalni interes je iznad svega“, rekao je Tači nakon dvočasovnog sastanka sa kosovskim premijerom Aljbinom Kurtijem u Prištini.\nTači je dodao da je sastanak sa Kurtijem bio neophodan „za dobrobit građana, zemlje, za budućnost“, istakavši da su se konsultovali o daljim koracima koje treba da preduzmu kosovske institucije.\n„Razgovarali smo o pitanjima unutrašnje i spoljne politike, nacionalnim interesima, prioritetima, reformama koje bi trebalo da se preduzmu ka evropskoj perspektivi, ulozi i osnaživanju Kosova na međunarodnoj areni, kao i dijalogu Kosovo–Srbija“, rekao je Tači i zaključio da ima više stvari koje ga sa Kurtijem spajaju nego što ga dele.\n„Spomenuli smo dijalog, naravno kada smo razgovarali o dijalogu, izrazili smo stavove jedni drugih, ali za sada ne mogu da kažem više, jer ne mogu da utvrdim da je izgrađeno odgovarajuće poverenje“, rekao je Kurti.\n„Postoji saglasnost oko nekih stvari od ranije, ovde se ograničavam na to da pomenem mini-šengen. Nije da se ne slažemo ni u čemu“, zaključio je Kurti.\nPrethodna: Kurti: Taksu ne ukidamo dok ne postignemo zajednički stav\nSledeća: Vučić čestitao novoj predsednici Grčke


Borilački sportovi – Sport\nКатегорија: Borilački sportovi\n23/05/2022 Dejan M. Andrić\nSrpski reprezentativac u taekvondu Stefan Takov osvojio je zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u Mančesteru. Takov je zlatno odličje osvojio u kategoriji do 74 kilograma, četvrtog dana Evropskog seniorskog prvenstva u Mančesteru. On je u prvom kolu pobedio Francuza Mehdija Žermamija. U sledećem meču sastao se sa prvim nosiocem žreba, Špancem Danielom Barerom Kasadom kojeg je pobedio rezultatom 22:16. U…\nBorilački sportovi, VestiStefan Takov, taekvondoLeave a comment\n09/05/2022 Dejan M. Andrić\nSvetsko prvenstvo u boksu za žene počinje danas u Istabulu, a Srbiju će predstavljati šest bokserki, među 310 takmičarki iz 73 zemlje sveta. Sinoć je održana ceremonija svečanog otvaranja, a zastavu Srbije nosila je Jelena Zekić. Prvog dana Srpkinje neće ulaziti u ring, ali već sutra Snežana Šiljković, u kategoriji do 48 kilograma, boriće se protiv predstavnice Južne Afrike Dile…\nBoks, Borilački sportovi, Vestiboks, Ženski boksLeave a comment\n02/05/2022 Dejan M. Andrić\nKadetska reprezentacija Srbije u rvanju ostvarila je veliki uspeh na međunarodnom kadetskom turniru „Croatia open“ u Zagrebu, osvojivši ukupno 14 medalja. Kako se navodi u saopštenju, na ovom prestižnom turniru učestvovalo je više od 100 takmičara iz 10 zemalja, a izvanredni rezultati srpskih mladih rvača potvrda su izuzetno kvalitetnog i stručnog rada Rvačkog saveza Srbije u kontinuitetu. Muška kadetska reprezentacija…\nBorilački sportovi, VestiKadetska reprezentacija Srbije u rvanju, rvanjeLeave a comment\nNa seniorskom prvenstvu Evrope u džudou, koje se danas završava u Sofiji, naš reprezentativac Darko Brašnjović u kategoriji do 90 kilograma osvojio je srebrnu medalju, izgubivši na „vazari“ od Gruzina Luke Maisuradzea. „Ovo je veliki podvig našeg reprezentativca i i stručnog štaba naše džudo reprezentacije“, ističe predsednik izvršnog Džudo saveza Srbije Milovan Bratić. „U glavnom gradu Bugarske sudije koje su…\nBorilački sportovi, VestiDarko Brašnjović, dzudoLeave a comment\n25/04/2022 Dejan M. Andrić\nU vreme devedesetih, jedino se u školu boksa upisivalo besplatno, to teško vreme nosilo je mnoge izazove za svakog od nas, ali, srećom upoznao sam prave ljude koji su me izveli na dobar put * Mnoge životne lekcije naučio je od glumca Dragana Gage Nikolića * Predsednik Vučić je čovek koji voli boks i izuzetno se razume u plemenitu veštinu.…\nBoks, Borilački sportovi, Vestiboks, Dejan Ribać, Ivan RibaćLeave a comment\n22/04/2022 22/04/2022 Dejan M. Andrić\nNa prvenstvu Srbije za pionire i kadete, koje je održano prošle nedelje u Nišu, mladi kragujevački tekvondoisti iz TK „Broj 1” osvojili su 12 medalja, u konkurenciji od 960 takmičara iz 57 klubova. Osvojene su 4 zlatne, 4 srebrne i 4 bronze medalje. Državni prvaci su Aleksa Ilić (pioniri 10-11 godina A klasa), Mihajlo Timčić (pioniri 6-7 godina B klasa),…\nBorilački sportovi, Vestikragujevac, tekvondo, TK Broj 1Leave a comment\nU Budimpešti danas počinje Evropsko prvenstvo u rvanju, a Srbiju će na kontinentalnom šampionatu predstavljati 12 takmičara, predvođeni osvajačem olimpijske medalje Zurabijem Datunašvilijem. Srbija u Mađarsku stiže sa 12 predstavnika, od kojih su petorica učesnici olimpijskog programa Pariz 2024 – Zurabi Datunašvili, Mate Nemeš, Viktor Nemeš, Sebastijan Nađ i Stevan Andrija Mićić. Pored njih, boje Srbije u Budimpešti braniće i…\nBorilački sportovi, Vestirvanje, Srpski rvačiLeave a comment\n14/03/2022 Dejan M. Andrić\nSrpski bokseri osvojili su pet medalja na međunarodnom turniru “Jadranski biser” u Budvi, najstarijem bokserskom takmičenju u Crnoj Gori. Turnir je ove godine održan 31. put, uz učešće mladih 111 boksera i bokserki iz 19 zemalja i bio je generalna proba za Evropsko prvenstvo, koje će se od 10. do 22. aprila održati u Sofiji. Zlatnu medalju za Srbiju osvojila…\nBoks, Borilački sportovi, Vestiboks, Srpske bokserke, Srpski bokseriLeave a comment\n12/03/2022 Dejan M. Andrić\nSrpska reprezentativka u rvanju Ana Fabijan ostvarila je istorijski uspeh, pošto je na Evropskom prvenstvu do 23 godine u Plovdivu osvojila srebrnu medalju u kategoriji do 62 kilograma slobodnim stilom, što je prva medalja za žensko rvanje na velikim takmičenjima. U finalnoj borbi za zlatno odličje Ana Fabijan je poražena od Žale Alijeve iz Azerbejdžana sa 6:2. Na putu do…\nBorilački sportovi, VestiAna Fabijan, rvanjeLeave a comment\n07/03/2022 Dejan M. Andrić\nNajbolje srpske rvače do 23 godine očekuje prvi veliki izazov u 2022, učešće na Evropskom prvenstvu kome će od 7. marta domaćin biti bugarski grad Plovdiv. Našu reprezentaciju predstavljaće šestoro takmičara: Branko Kovačević (82 kg, Radnički), Aleksa Ilić (77 kg, Radnički), Mario Vuković (87 kg, Senta), Aleksandar Simović (97 kg, Kragujevac) u grčko-rimskom stilu, odnosno Viktor Voinović (70 kg) koji…\nBorilački sportovi, VestiRvačka reprezentacija Srbije, rvanjeLeave a comment


U državi koju je uzurpirala mafija pobednik na izborima se unapred zna – Podrinske\nU državi koju je uzurpirala mafija pobednik na izborima se unapred zna\nDušan Kostadinović, predsednik Izvršnog odbora Demokratske stanke\nPredsednik Izvršnog odbora Demokratske stanke (DS) Dušan Kostadinović ocenio je danas da je „državu uzrupirala mafija“ i da se pod ovim uslovima unapred zna pobednik na izborima, najavljujući da će ta stranka do kraja oktobra doneti odluku da li će ili neće učestovati na njima.\n„Lokalni kriminalci širom Srbije“, naglasio je, „direktno su uključeni u izborni proces tako što na sve načine vrše pritiske na birače kako bi obezbedili podršku režimu, a građani nemaju ni mogućnost zaštite svojih prava”.\n„U takvim okolnostima ne postoji političko nadmetanje koje u uređenim državama biva krunisano izborima. U Srbiji je na delu borba sa mafijom koja je uzurpirala državu, a ne izbori na kojima pobeđuju partije sa svojim programima, ili dobri kandidati za javne funkcije. Pobednik se u Srbiji, pod ovim uslovima unapred zna“, istakao je Kostadinović.\n„Potpuno sam saglasan sa liderima stranaka iz opozicije u tome da pasivan bojkot, kakav je bio prošle godine nije opcija. U Srbiji je sve više građana nezadovoljno ovom vlašću, a veština i potentnost lidera ogleda se u tome da li su sposobni da nađu način da artikulišu to nezadovoljstvo. Ako smo saglasni da ne postoje uslovi za demokratske izbore treba da delujemo u skladu sa zadatim okolnostima“, rekao je Kostadinović.\n„U našem društvu nije primarni problem manjak demokratije i loši izborni uslovi, pa na tim temama se i ne može očekivati mobilizacija nezadovoljnih građana. Na temi ekologije ne padaju vlade ni u državama sa daleko većim stepenom građanske svesti. Mi imamo daleko dublji društveni problem, a navedene teme su samo neke od posledica“, naglasio je Kostadinović.\nKako je rekao, „veruje u to da – kada bi čitava opozicija gađala u istu metu, kada bi sa svakog mesta slali istu poruku i ukazivali na suštinski problem, kada bi bila solidarna i bez kalkulacija povela u beskompromisan protest protiv mafije koja upravlja našim životima, da bi za to imala značajnu podršku, a samim tim i mogućnost da se izvrši snažan pristisak na sve relevantne adrese“.\n„Ako smo nešto naučili za ovih skoro deset godina vlasti Srpske napredne stranke, to je da njih mogu ugroziti jedino snažni pritisci velikog broja građana. Sa druge strane, raduju se onom što nazivaju izborima“, naglasio je Kostadinović.\nNa konstataciju da bi DS ukoliko bojktuje izbore ostala bez značajnih finansijskih sredstava i prisutnosti u javnosti, što donosi ulazak u Parlament, on je rekao da „voditi računa pre svega o interesima stranke, kada je država u rukama organizovanog kriminala, nije odgovorno prema građanima“.\n„Ne interesuje građane to da li će neka stranka imati pet, ili petnaest poslanika i koliko će novca dobijati iz budžeta republike. Građane interesuje smena mafijaškog režima, jer bez toga nema boljeg životnog standarda, sigurnosti, normalnog života. DS je definisala pravac delovanja, borba za javni interes iznad svega“, naglasio je Kostadinović.\n„U našoj stranci se debata neguje, a različita mišljenja uvažavaju. Takođe, postoji i pravilo da se nakon donete odluke ona mora poštovati. Do kraja meseca ćemo na nadležnim stranačkim organima doneti odluku“, najavio je Kostadinović.


Optimum notes 50 euro cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nOptimum notes 50 euro cene\ncena 49,68 din | prodavnica (1)\nTrenutno nemamo slike za Optimum notes 50 euro\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Optimum notes 50 euro po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Optimum notes 50 euro na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Školska oprema cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Optimum Školska oprema, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Optimum notes 50 euro sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Optimum notes 50 euro. Pre kupovine, podatke za Optimum notes 50 euro proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Po prvi put Narodna banka Srbije je otkupila obveznice jedne kompanije i to Telekoma Srbija i tako se obistinila najava predsednika Aleksandra Vučića iz marta da će korporativne obveznice biti način za „osnaženje stubova naše ekonomije EPS, Telekom, Er Srbije“.\nJedan od argumenata Narodne banke bio je da na ovaj način, koji primenjuju i druge zemlje, pokušava da razvije tržište obveznica, koje kod nas praktično ne postoji.\nMeđutim, Telekom nije emitovao obveznice javnom ponudom i na berzi. Branislav Jorgić, vlasnik Jorgić brokera ističe da, s obzirom da je emisija hartija bila zatvorena i namenjena poznatim kupcima, neće imati nikakvog efekta na tržište kapitala.\n„Da je emisija bila javna, hartije bi mogao da kupi bilo ko i da su one listirane na Beogradskoj berzi, to bi pozitivno uticalo na razvoj berze. Ovo nije uobičajena mera za normalna vremena, ali s obzirom na pandemiju i pošto je u okviru paketa mera podrške privredi, to je nešto što su i druge zemlje radile“, ocenjuje Jorgić.\nS druge, monetarne strane, Dejan Šoškić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu i nekadašnji guverner NBS, objašnjava da se ovakve mere sprovode na razvijenim tržištima gde postoji likvidno tržište obveznica i to kada se prethodno iscrpu instrumenti konvencionalne monetarne politike.\n„Kod nas ne postoji likvidno tržište korporativnih obveznica na kome se uspostavlja cena tih obveznica. Nominalna vrednost je jedno, a prava cena se postiže u aktivnom trgovanju hartijama. Ovako nema načina da znamo da li je NBS kupila hartije po fer ceni ili ne. Može se desiti da ta obveznica izgubi na vrednosti, a nalazi se u bilansima centralne banke. Na taj način mogu da se kreiraju odloženi gubici centralne banke koji nisu vidljivi sve do dospeća hartije. Odluke koje je NBS donela u vezi korporativnih obveznica ili su donete zbog nekompetentnosti ili sa lošom namerom“, ocenjuje Šoškić.\nDodatni problem može sa prihvatanjem dugoročnih nelikvidnih obveznica preduzeća je to što podstiče banke da kupuju te hartije od vrednosti, što podržava njihovu cenu odnosno može imati uticaja na smanjivanje njihove kamatne stope. Kako objašnjava Šoškić, to onda praktično predstavlja potpuno netransparentnu državnu subvenciju pojedinim privatnim ili državnim preduzećima.\nOn ističe i da centralna banka nema zadatak da kreira tržište obveznica, te da to ne postoji ni u Zakonu o NBS. Šoškić objašnjava da je američki FED otkupljivao korporativne obveznice ali tek u trećoj fazi kvantitativnih olakšica, dok mi nismo ni u prvoj.\n„Mi nemamo potrebu za kvantitativnim olakšicama. Obveznice kojima se ne trguje na tržištu se ne kupuju. Država može da subvencioniše neku kompaniju. Može da joj da bespovratni kredit, ali se to ne radi preko centralne banke. Ovo je finansiranje primarnom emisijom preduzeća na osnovu diskrecionih odluka centralne banke“, upozorava on dodajući i da je sporno i prihvatanje boniteta koji je odredio APR.\n„Greška je ako se centralna banka u ulaganju u hartije od vrednosti oslanja na bonitet koji izdaje Agencija za privredne registre, jer ona nije u statusu rejting agencije. Po Zakonu po kome je osnovana zadužena je za vođenje zakonom utvrđenih registara, ne za davanje boniteta. Moglo bi se postaviti i pitanje da li Agencija za privredne registre ima od strane bilo koga potvrđeno znanje i ekspertizu za ocenu boniteta preduzeća na koju treba da se oslanja NBS, i da li bi Agencija za privredne registre snosila bilo kakvu odgovornost za eventualno davanje netačnih boniteta? Na kraju APR je državna agencija na koju država ima direktan uticaj“, napominje Šoškić.\nNBS dva dana nije odgovorila Danasu na pitanja u vezi ovog otkupa.\nTako ne znamo ni po kojoj ceni ih je NBS otkupila od banaka niti iz kog razloga ih otkupila praktično odmah nakon emisije. Inače, 9. i 10. septembra još jedna državna kompanija i njene dve zavisne firme su emitovale ukupno 200 miliona evra obveznica. To su Jugoimport SDPR sa 130 miliona evra i ćerke firme Borbeni složeni sistemi (45 miliona evra) i PMC inženjering (24 miliona evra).\nTakođe nije poznato da li je NBS otkupila ili namerava da otkupi i deo ovih hartija od banaka, primarnih kupaca.\nhttp://mewkid.net/when-is-xuxlya2/ - Amoxicillin Online Amoxicillin 500 Mg wnl.gfet.infogo.biz.gpz.my ...\nhttp://mewkid.net/when-is-xuxlya2/ - Amoxil Amoxicillin 500 Mg xfb.cnfn.infogo.biz.zzy.us ...\nNejednakost u primanjima veća nego što se...\nNajnovije pooštravanje mera dovodi u pitanje oko 60.000...\nJedna "uspešna poslovna nedelja" za Ilona Maska...


Ljajić: Lidl i Ikea definitivno dolaze u Beograd - Advertiser Serbia\nS ovim u vezifeaturedIkeaLidlRasim LjajićTrgovinski lanci\nBEOGRAD – Trgovinski lanci Lidl i Ikea sigurno dolaze u Beograd, rekao je ministar spoljne i unutrašnje trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić istakavši da će Lidl u Beogradu biti sigurno do kraja godine, a da se za Ikeu još ne zna.\n„Do sada su kupili 12 nespornih lokacija, čekali su Zakon o konverziji i imaju pregovore u pet lokalnih samouprava o kupovini zemljišta. Očekujem da će do kraja godine imati tih 15 lokacija“, rekao je Ljajić gostujući sinoć u emisiji Teška reč TV Pinka.\nUpitan da li je tačno da je Lidl toliko jeftiniji, Ljajić kaže da je realno očekivati „dramatičan pad cena“, jer činjenice i iskustva pokazuju da su proizvodi u prodavnicama tog trgovinskog lanca jeftiniji i do 30 odsto.\n„Ne mogu da kažem kada će to biti. Mi pružamo logistiku u određivanju lokacija i dozvola, a odluka Ikee da dođe u Srbiju je definitivna“, kazao je ministar.


Faktor | Zasjeda Izvršni odbor: UEFA donosi ključne odluke za klupski i reprezentativni fudbal\nZasjeda Izvršni odbor: UEFA donosi ključne odluke za klupski i reprezentativni fudbal\nObjavljeno: 17.06.2020. u 09:19\nStatus UEFA-inih takmičenja bit će centralna tema današnjeg zasjedanja Izvršnog odbora Evropske fudbalske federacije.\nUEFA će analizirati trenutnu situaciju dok se fudbal na eurosceni i dalje suočava s utjecajem pandemije COVID-19. Otkako se koronavirus počeo širiti Evropom, sva takmičenja, klupska i reprezentativna, odgođena su do daljnjeg.\nIzvršni odbor UEFA-e danas će odlučiti o načinu završnice aktuelne sezone Lige prvaka i Evropske lige. U medijima se već pojavilo da bi domaćin Lige prvaka mogao biti Lisabon, dok bi se Evropska liga okončala na njemačkom tlu.\nTakođer, UEFA će se fokusirati i na potencijalne kalendare u evropskim klupskim takmičenjima za narednu sezonu. Ovo se tiče i bh. klubova koji sudjeluju u Evropi i igrat će u kvalifikacijama za Ligu prvaka (Sarajevo) i Evropsku ligu (Željezničar, Zrinjski, Borac).\nTakođer, precizirani će biti i datumi utakmica play-offa Lige nacija, u kojoj sudjeluje i Bosna i Hercegovina. Fudbalska A reprezentacija Bosne i Hercegovine, po svemu sudeći, u oktobru će igrati polufinale baraža za Evropsko prvenstvo protiv Sjeverne Irske, a eventualno finale protiv boljeg iz duela Slovačka - Republika Irska na rasporedu bi trebalo biti u novembru, o čemu je Faktor već ranije pisao.\nEvropsko prvenstvo koje se trebalo igrati ove godine već je prolongirano za 12 mjeseci.\nRaspored nove sezone Lige nacija u kojoj će Zmajevi igrati u eliti (Italija, Holandija, Poljska) također će biti na dnevnom redu.\nVEZANI TEKST - Moguće i sa navijačima: Poznato kada će Zmajevi igrati baraž za EURO 2021. godine\nO odlukama će javnost obavijestiti prvi čovjek UEFA-e Aleksander Čeferin oko 15.30 sati.\nLiga nacijaEvropska ligaLiga prvakaUEFA\nDžeko protiv Shakhtara, Krunić sa Unitedom, Dinamo izvukao Tottenham\nNa startu veliki derbi: Danas se nastavlja Premiership


Prva faza humanitarne akcije\nSr. Mitrovica, 19. Januar 2009.\nZavršen je prvi deo humanitarne akcije koju je pokrenuo Centar za kulturu "Sirmiumart" i grad Sremska Mitrovica. Kako bi pomoć došla u prave ruke, oformljena je komisija za dodelu sredstava. Deo sredstava prikupljen je pre nove godine i podeljen deci s pedijatrijskog, infektivnog odeljenja i odeljenja dečje hirurgije u vidu 20 slatkih paketa, dok je 18 paketića podeljeno deci Mesne zajednice "Slobodan Bajić Paja" u naselju Mala Bosna.\nOd početka 2009. godine prikupljeno je i 70.000 dinara i 28 paketa za decu iz socijalno ugroženih porodica. U saradnji s Centrom za socijalni rad "Sava" izabrano je sedam najugroženijih kojima je dodeljena pomoć u visini od 10.000 dinara. S obzirom na uzrast mališana, podeljeni su i slatkiši ili školski pribor. Poklone su uručilli Boško Umetić, pomoćnik gradonačelnika, Josip Novotni, direktor "Sirmiumarta", i inicijator projekta.\nSr. Mitrovica, 24. Decembar 2008.\nDanas je održana konferencija za novinare povodom organizacije Nove godine na trgu, gde je predstavljen program kao i svi detalji vezani za humanitarnu akciju kojom se prikupljaju sredstva za pomoć deci korisnika Centra za socijalni rad „Sava“. Akcija se sprovodi u organizaciji Centra za kulturu „Sirmiumart“ i Grada Sremska Mitrovica. Predstavnici Grada i učesnici konferencije bili su načelnica za kulturu, obrazovanje i sport Zorica Gašpar, pomoćnik gradonačelnika za kulturu Boško Umetić i direktor Sirmiumarta Josip Novotni.\nGodišnji koncert "Radičevića"\nSr. Mitrovica, 17. Decembar 2008.\n"U selo kavga, mori, golema" naziv je godišnjeg koncerta koji je sremskomitrovački folklorni ansambl "Branko Radičević", pri Centru za kulturu "Sirmijumart", održao u sali Pozorišta "Dobrica Milutinović" u Sremskoj Mitrovici. Celovečernji program izvelo je oko stotinu izvođača – članova prvog ansambla, ansambla veterana, ženske pevačke grupe, Tamburaškog orkestra "Srem", narodnog orkestra, a nastupila je i vokalna solistkinja Stanislava Vortić. Na programu su bile pesme i igre iz cele Srbije, a deo programa bio je posvećen običajima i muzici Srba preko Drine.\nUmetnički rukovodilac ovog folklornog ansambla Dragan Đorđević podsetio je da se ovakvi koncerti, tradicionalno, održavaju dvaput godišnje i prikaz su polugodišnjeg rada ansambla koji je za 43 godine postojanja održao više od hiljadu koncerata u zemlji i svetu.\nVeć danas u 19 sati u sali Pedagoške akademije na programu je i godišnji koncert dečjih folklornih ansambala. Ovaj koncert izvešće članovi dečjih folklornih ansambala "Branko Radičević", ukrajinskog KUD "Kolomejka" i mađarskog KUD "Srem".


Zaharova: Problem prisustva terorista se ne rešava vazdušnim napadima\nProblem velikog prisustva terorista u sirijskom Idlibu ne može se rešiti vazdušnim napadima sličnim onima koje su SAD izvršile 31. avgusta, saopštila je portparol ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova.\nOna je novinarima u Moskvi rekla da se takvim napadima ne može rešiti veliko prisustvo terorista, ali da je moguće da se takvim postupcima ugroze napore sa ciljem stabilizovanja situacije.\n"Bezbednosnu zonu u Idlibu trenutno kontroliše oko 50.000 teško naoružanih terorista koji su iskusni borci. Vazdušni napadi efikasno su ugrozili moratorijum na nasilje koji je uveden istog dana", napomenula je Zaharova.\nZaharova kaže da je Rusija ubeđena da je povratak poštovanju Memorandum o stabilizaciji situacije u Idlibu, koje su Moskva i Ankara potpisale 17. septembra prošle godine, jedini način da se postigne dugoročna stabilnost i bezbednost u sirijskoj pokrajini, javio je TASS.\nRusija i Turska proglasile su primirje u bezbednosnoj zoni 31. avgusta, a vojska SAD je istog dana izvršila napade na mete za koje Amerikanci tvrde da su položaji lidera "Al kaide" u Idlibu.\nMoskva je saopštila da je u napadu bilo žrtava i da je nanesena materijalna šteta.\nU napadima koalicije u Siriji poginulo devet civila\nRuska vojska gađala skladište oružja i municije u Idlibu\nPOSLEDNJE UTOČIŠTE DŽIHADISTA Najmanje 17 civila poginulo u Siriji\nPOČEO NOVI ŠOK RIJALITI "Postanite vegatarijanci, ili ćemo vam zaklati ljubimca i moraćete da ga POJEDETE!"\nŠokantni novi rijaliti šou traži od porodica da postanu vegeterijaci ili da pojedu sopstvenog kućnog ljubimca.\nEU LIDERI ODOBRILI SPORAZUM O BREGZITU Evo kad stupa na snagu\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk objavio je da su lideri EU odobrili revidirani sporazum o izlasku Velike Britanije iz EU. Sporazum o Bregzitu bi trebalo da stupi na snagu 1. novembra.


TV pretplata je najbolji način finansiranja | Medijska pismenost\n22. 07. 2014 / Autor: James Heath, Izvor: BBC\nNeki tvrde da je TV pretplata zastarela i da je treba ukinuti; drugi, međutim, kažu da je treba zadržati, ali uvesti šire, a ne samo za BBC. O ovim pitanjima treba razgovarati, a i mi treba da učestvujemo u raspravi sa našim mišljenjem.\nČemu služi BBC i kako ga treba finansirati dve su neraskidivo povezane stvari. Mislim da postoje četiri osnovna testa za mehanizam finansiranja BBC-ja: univerzalnost i društvena vrednost, odlični programi po pristupačnoj ceni, ulaganje u kreativni sektor i nezavisnost. U ovom tekstu se ispituje da li TV pretplata još uvek ispunjava ove testove.\nUkoliko je sud o sedmičnom auditorijumu, priznanju publike, ulaganju u nove britanske sadržaje, stepenu poverenja javnosti i dobrom kvalitetu po prihvatljivoj ceni objektivan, onda BBC obavlja dobar posao. A vrednosti koju BBC pruža britanskoj javnosti i kreativnom sektoru je, rekao bih, rezultat TV pretplate, i ne događa se bez obzira na nju.\nKao i za demokratiju, i za TV pretplatu se često kaže da je „najmanje zlo“ kao način finansiranja BBC-ja. U stvari, to je najbolji način finansiranja BBC-ja. TV pretplata funkcioniše u praksi zato što funkcioniše u teoriji. Ukoliko želimo da BBC ostane nezavisan, univerzalni emiter, opredeljen da služi svakome i da ulaže u britansku kreativnost, TV pretplata će ostati jednostavan, ali moćan način plaćanja njegovih usluga.\nPripazite se tehno determinizma. Samo zato što je zbog digitalne tehnologije moguće promeniti način finansiranja BBC-ja (i to samo u slučaju televizije i po znatno većoj ceni), ne znači da je to poželjno ili neizbežno. Prethodno pitanje bi trebalo da glasi: šta je u interesu javnosti? Promena potrošnje medija je razlog za buduću upotrebu TV pretplate kako bi se ona primenila na korišćenje BBC programa na zahtev, i ne treba da bude opravdanje za njeno ukidanje.\nDa bismo odredili kakvo dobro ili uslugu treba da obezbedimo, prvo treba da utvrdimo svrhu tog dobra ili usluge. U Povelji i sporazumu BBC-ja se navodi čemu služi BBC. Suštinska svrha mu je: da obezbedi programe koji informišu, edukuju i zabavljaju ljude kao pojedince. A instrumentalna svrha mu je: da dostavi spoljne vrednosti društvu kroz, na primer, stvaranje bogatije kulture, promovisanje demokratske debate i izgradnju snažnijeg osećaja zajedništva putem zajedničkih iskustava. Poznato nam je da tržište najbolje funkcioniše kada uključuje uspešni javni radiodifuzni servis; javni servis ne potiskuje komercijalne igrače, već naprotiv, on stimuliše njihov rast.\nTrebalo bi, naravno, da razgovaramo koliko BBC ispunjava ove ciljeve i da ga podstaknemo da radi bolje. Iako smatramo da su ovi ciljevi, svakako da je društveno pravedno to što su usluge BBC-ja dostupne svima pod jednakim uslovima. To je, takođe, razumno pošto se funkcija velike gledanosti BBC-ja ubraja u njegovu društvenu i kulturnu vrednost.\nPrincip najveće sreće\nZahvaljujući ovim namenama BBC-ja i njegovom rasponu usluga, svi imamo koristi od plaćanja TV pretplate. 96% britanske populacije gleda i sluša BBC svake nedelje. Naše usluge se aktivno biraju i koriste 140 miliona puta na dan, uprkos velikom medijskom izboru i veoma niskim troškovima prelaska na druge emitere. Zbog ovoga je BBC verovatno najviše korišćen javni servis u Britaniji.\nZahvaljujući brojnom auditorijumu, ne tražimo od ljudi koji ne koriste ovu uslugu da plate za nju. U poređenju sa mnogim drugim javnim servisima, stepen subvencioniranja u BBC-ju je nizak. Ovo je glavni razlog zašto ljudi podržavaju TV pretplatu, jer ona nije opšte vredna za sve – ona je vredna za pojedinca lično.\nI svako ima koristi od TV pretplate jer svako je i plaća. TV pretplata je oblik zajedničke investicije, slično udruživanju zdravstvenih rizika zbog zajedničke sigurnosti. Trošak svakog pojedinačnog domaćinstva se umanjuje zahvaljujući tome što se, preko TV pretplate, BBC-jevi troškovi dele što je šire moguće. Za 40 penija dnevno, svakom domaćinstvu su na raspolaganju 8 mrežnih TV kanala, 10 nacionalnih radio usluga i internetske usluge.\nRazličiti mehanizmi finansiranja stvaraju različite podsticaje i izbore. TV pretplata znači da BBC služi javnosti, što mu je cilj, i stvara izuzetno vredan, demokratski podsticaj angažujući se i uzimajući u obzir potrebe svakog pojedinca, a ne nekolicine.\nMediji nam pružaju veći izbor baš zbog TV pretplate. BBC ima mogućnosti da bude poseban u broju i vrstama programa koje nudi – od serija Doctor Who, Na dužnosti, Plesu sa zvezdama, političkog satiričnog sitkoma The Thick of It do Čuda svemira Brajana Koksa, Zamrznute planete, Panorame, promenadnih koncerata Henrija Vuda i Stogodišnjice prvog svetskog rata u našoj produkciji. Program naših radio usluga je daleko raznovrsniji od onih koje emituju komercijalne stanice. Na primer, tokom jedne tipične sedmice, Radio 1 emituje 325 različite pesme dnevno, u poređenju sa 140 pesama koje emituje Capital FM. U toku jednog meseca (svi sati), Radio 1 emituje preko 3.200 različitih snimaka – u poređenju sa 200 snimaka mesečno koje emituje radio stanica Capital.\nZnačajno je što je veoma malo svedoka u istrazi koju je Posebna komisija za kulturu, medije i sport vodila u vezi BBC-ja dovelo u pitanje princip TV pretplate. Mešoviti model finansiranja označava dve stvari u britanskom radiodifuznom sistemu – više novca za ulaganje u sadržaj kao i bolji i raznovrsniji program i to zbog konkurencije za kvalitet (ne fondove) između BBC-ja, javnih emitera koje finansiraju oglašivači i kanala koji se finansiraju pretplatom. TV pretplata deluje kao rizični kapital za britanski kreativni sektor – omogućavajući BBC-ju da napravi dugotrajne investicije, otkriva i rizikuje sa novim talentima i podrži britanske ideje, pisce, umetnike i muzičare. Mi smo odgovorni za preko 40% ukupnih ulaganja u britanski originalni sadržaj, ali samo za 22% ukupnih TV prihoda.\nNezavisnost i odgovornost\nNeke od ovih beneficija mogle bi, barem u teoriji, ustrajati ako bi se BBC finansirao preko opšteg oporezivanja. Ali ovaj model ne bi položio test nezavisnosti i direktne odgovornosti. TV pretplata je, zapravo, hipotekarna naknada. Ona omogućava javnosti da uspostavi prostu, direktnu vezu između beneficija koje imaju od BBC-ja i svojih izdataka. S druge strane, ona povezuje one koji pružaju usluge sa onim koji ih plaćaju i omogućava BBC-ju da obrazloži na koji se način TV pretplata troši.\nProblem u javnom radiodifuznom servisu je garancija da će emiter, kojeg finansira javnost, ostati nezavisan od političke kontrole. TV pretplata je neophodan, iako nedovoljan, deo rešenja ovog problema. Ona garantuje da baš Britanci, a ne vlada, plaćaju za BBC. Iako vlada određuje iznos pretplate, mehanizam je napravljen tako da BBC bude nezavisan od vladinih godišnjih odluka o potrošnji.\nOve dobre strane TV pretplate su verovatno dovedene u pitanje nedavnim preusmeravanjem dela pretplate na finansiranje vladinih načelnih inicijativa. U poslednjem obračunu za TV pretplatu, oko 250 milion funti godišnjeg prihoda od pretplate namenjeno je za plaćanje niza aktivnosti koje nemaju veze sa BBC-jem, uključujući širokopojasnu infrastrukturu i lokalne televizije. U reviziji Povelje raspravlja se da li je ovo odgovarajuća upotreba TV pretplate.\nRazlozi zašto TV pretplata funkcioniše u teoriji objašnjavaju nam zašto ona funkcioniše i u praksi. Nacionalno reprezentativno istraživanje koje je sproveo Ipsos MORI među 1.015 odraslih Britanaca nam pokazuje da je podrška javnosti za TV pretplatu porasla u poslednjih 10 godina, dok je podrška za pretplatu određenih stanica opala za više od polovine (pogledati donji grafikon). TV pretplata je najbolji izbor za finansiranje BBC-ja među svim starosnim grupama, društveno-ekonomskim grupama i bez obzira da li u domaćinstvu koristite kablovske pakete Frivej, Skaj ili Virdžin. U našem najnovijem istraživanju sugeriše se da su ljudi u velikom broju spremni da plate TV pretplatu, a njih 7 od 10 spremni su da plate sadašnju cenu TV pretplate od 145,50 funti ili više.\nA šta da se radi sa pravom izbora, neefikasnošću i regresijom?\nObično se tri kritike izriču na račun TV pretplate: ona uskraćuje izbor potrošačima, nije efikasna i ima regresivni efekat.\nU ekonomskom smislu, BBC nije poput većine dobara ili usluga. Potrošači emiterskih usluga BBC-ja nisu konkurenti. Potrošnja BBC-jevih TV i radio usluga od strane jedne osobe ne sprečava potrošnju istih usluga od strane drugih, a BBC-jevi marginalni, zanemarujući troškovi pružanja tih usluga mnogim ljudima praktično su ništavni kada se pokriju sadržaj i drugi troškovi. Zato je važno troškove BBC-ja što šire raspodeliti i distribuirati njegove usluge svima koji barem malo uživaju u njima. Na ovaj način, ekonomija TV pretplate podržava javne ciljeve BBC-ja.\nČak i da postoji jak utilitaristički argument u korist TV pretplate, šta da se radi sa nedostatkom izbora ili gubitkom socijalnih povlastica kod onih koji tvrde da BBC ne vredi troškova za TV pretplatu? Za razliku od većine javnih servisa, ima vrlo malo domaćinstava koja plaćaju TV pretplatu, a ne gledaju i ne slušaju BBC. Po mom mišljenju, najbolje bi bilo da BBC poveća vrednost onoga što pružamo auditorijumu, a planiramo da to i ostvarimo. Isključivanje ove grupe iz usluga BBC-ja potkopala bi socijalne beneficije koje potiču od univerzalnog pristupa. S druge strane, cena BBC-ja bi se povećala za sve, a mnogi bi izgubili konkurentnost zbog previsokih cena.\nArgument u korist jednake pretplate je u tome što postoji direktna veza između nivoa usluga za svakog i nivoa naplate za sve. TV pretplata ne spada u veći deo troškova domaćinstava sa nižim primanjima, ali ova domaćinstva gledaju televiziju BBC-ja više nego bogata domaćinstva. Kao deo troškova u kućnom budžetu, TV pretplata košta manje nego što se troši na druge stvari, kao što su na primer transportne usluge, komunikacija i gorivo. U poslednjih pet godina, troškovi mnogih stvari u domaćinstvu su značajno realno porasli dok je cena TV pretplate opala. TV pretplata predstavlja, zapravo, veoma mali procenat troškova u domaćinstvu. Čak i u domaćinstvima sa najnižim prihodima, TV pretplata u proseku zauzima 1 posto kućnog budžeta.\nNijedan sistem finansiranja nije savršen. Ali smatram da postoje jaki dokazi da TV pretplata još uvek ispunjava ciljeve dobrog sistema finansiranja BBC-ja.\nAutor je direktor odeljenja za određivanje politike BBC\nOriginalni tekst na: http://www.bbc.co.uk/blogs/aboutthebbc/posts/Why-the-licence-fee-is-the-best-way-to-fund-the-BBC


Iran i svetske sile pokušavaju da približe stavove\nVisoka predstavnica EU za inostranu politiku Ketrin Ešton i iranski ministar inostranih poslova Mohamed Džavad Zarif, Beč, 9. april, 2014.\nIranski ministar inostranih poslova Džavad Zarif i visoka predstavnica evropske unije za inostranu politiku Ketrin Ešton, vodeći pregovarači dve strane, predsedavali su današnjom otvorenom sednicom u Beču.\nTimovi iz Irana i grupe svetskih sila održavaju sastanak po treći put u nastojanju da postignu dogovor o sveobuhvatnom sporazumu kako bi obezbedili da iranski nuklearni program ima isključivo mirnodopsku svrhu.\nOni žele da postignu trajni sporazum do kraja jula, nadgradnjom nad prelaznim sporazumom postignutim prošle godine.\nU skladu sa privremenim sporazumom, Iran se složio da ograniči najosetljivije nuklearne aktivnosti, dok grupa koja obuhvata Sjedinjene Države, Britaniju, Kinu, Francusku, Rusiju i Nemačku pruža Iranu ograničeno ublažavanje sankcija.\nObe strane su saopštile kako žele da narednog meseca počnu da sastavljaju trajni sporazum.


Slučaj "Platini" i razlika između "hapšenja" i "privođenja" - BIGportal.ba\nJuni 18, 2019 Juni 18, 2019 0115\nIz Francuske su stigla pojašnjenja u vezi sa slučajem nekadašnjeg predsednika UEFA Mišela Platinija. Iako su inicijalne informacije glasile da je on uhapšen, za sada se zvanično radi samo o privođenju. Ipak, potvrđeno je da je to učinjeno u sklopu istrage u vezi sa davanjem domaćinstva Svetskog prvenstva 2022. godine…\nIz Francuske su stigla pojašnjenja u vezi sa slučajem nekadašnjeg predsednika UEFA Mišela Platinija.\nIako su inicijalne informacije glasile da je on uhapšen, za sada se zvanično radi samo o privođenju.\nIpak, potvrđeno je da je to učinjeno u sklopu istrage u vezi sa davanjem domaćinstva Svetskog prvenstva 2022. godine Kataru, ali je dodato i da je pod lupom i određivanje organizatora Mundijala 2018. u Rusiji.\nIstraga se vodi zbog potencijalne korupcije u vezi sa donošenjem tih odluka.\nMediji navode da je važno navesti razliku između termina “hapšenje“ i “privođenje“ pošto nije jasno da li francuski pravosudni organi Platinija smatraju osobom od koje treba pribaviti izjavu ili osobom koja je osumnjičena za učešće u korupciji.\nPodsetimo, mediji su preneli da je Platini uhapšen u utorak ujutru.\nMiloš Biković tražio 50 miliona dolara za učešće u rijalitiju!


RSCG: Suspenzije odgovornih za nerede na utakmici Mojkovac-Budvanska rivijera od danas na snazi - Montenegro magazin\nRSCG: Suspenzije odgovornih za nerede na utakmici Mojkovac-Budvanska rivijera od danas na snazi\nRukometni savez Crne Gore danas je na svom sajtu objavio obavještenje Direktora liga Milorada Vujoševića povodom utakmica 11. kola Prve crnogorske muške lige između klubova ,,Mojkovac” i ,,Budvanska rivijera”, odigrane 21. marta.\nUtakmica je prekinuta u 39. minutu, nakon opšte tuče obje ekipe na terenu u kojoj je učestvovala i publika.\nSlužbena lica sa utakmice kontrolor Petar Atanasov i sudije Novica Mitrović i Miljan Vešović su Direktoru liga dostavili izjave o pomenutim dešavanjima, a Rukometnom saveza Crne Gore dostavljen je i zvanični video-snimak utakmice.\n– Pokreće se disciplinski postupak protiv RK ,,Mojkovac” i RK ,,Budvanska rivijera” zbog dešavanja na pomenutoj utakmici. 2. Pokreće se disciplinski postupak protiv igrača RK ,,Mojkovac” Dušana Žurića, Borisa Savića, Predraga Sošića i Marka Tomovića. 3. Igrači RK ,,Mojkovac” Dušan Žurić, Boris Savić, Predrag Sošić i Marko Tomović suspendovani su do okončanja disciplinskog postupka. Suspenzija stupa na snagu odmah i odnosi se na sva takmičenja pod okriljem RSCG. 4. Pokreće se disciplinski postupak protiv članova RK ,,Budvanske rivijere”, igrača Stefana Čizmovića i službenog predstavnika Miodraga Stevovića. 5. Članovi RK ,,Budvanske rivijere”, igrač Stefan Čizmović i službeni predstavnik Miodrag Stevović suspendovani su do okončanja disciplinskog postupka. Suspenzija stupa na snagu odmah i odnosi se na sva takmičenja pod okriljem RSCG. 6. Pokreće se disciplinski postupak protiv rukometnog radnika RK ,,Mojkovac”, Vladete Rakočevića. 7. Rukometni radnik Vladeta Rakočević suspendovan je do okončanja disciplinskog postupka. Suspenzija stupa na snagu odmah i odnosi se na sva takmičenja pod okriljem RSCG. 8. Pokreće se disciplinski postupak protiv zvaničnog ljekara na utakmici dr. Milovana Bogavca. Zvanični ljekar na utakmici Dr. Milovan Bogavac suspendovan je do okončanja disciplinskog postupka. Suspenzija stupa na snagu odmah i odnosi se na sva takmičenja pod okriljem RSCG. 10. Obavezuju se RK ,,Mojkovac” i RK ,,Budvanska rivijera” da u roku od 48 časova dostave izjave o dešavanjima na pomenutoj utakmici na e-mail ili lično Direktoru liga Miloradu Vujoševiću. 11. Obavezuju se igrači RK ,,Mojkovac” Dušan Žurić, Boris Savić, Predrag Sošić i Marko Tomović, igrač Budvanske Rivijere Stefan Čizmović, službeni predstavnik Budvanske Rivijere Miodrag Stevović, rukometni radnik RK Mojkovac Vladeta Rakočević i doktor Milovan Bogavac da u roku od 48 časova dostave izjave o dešavanjima na pomenutoj utakmici na e-mail ili lično Direktoru Liga Miloradu Vujoševiću. 12. Suspenduje se teren u dvorani V. Đukić u Mojkovcu za utakmice seniora RK ,,Mojkovac” do okončanja disciplinskog postupka – piše u saopštenju Rukometnog saveza Crne Gore.


Cvijanović: To je to skučeno Sarajevo, to su ti… – CIK Media\nPredsednica RS Željka Cvijanović je rekla da je sinoćnje zviždanje dok je Predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik otvarao Evropski olimpijski festival mladih, pokazuje tesno i skučeno Sarajevo.\n– To je Sarajevo, tesno i skučeno, nesposobno da prihvati ispruženu ruku i razume da postoje stvari, momenti i događaji kad ne treba pokazivati lošu stranu svog lica, ali šta je tu je. Ono što je važno je da je predsedavajući Predsedništva BiH svoj posao uradio kako treba, kao što rade ozbiljni državnici, neometen onim što se tamo dešavalo – istakla je ona, piše Srpskainfo.\nCvijanovićeva je navela da je zadovoljna što je uspeo da se organizuje jedan tako veliki događaj uz podršku i lokalnog i republičkog nivoa, kao i sa nivoa BiH.\n– To je dobar obrazac kako se mogu mobilisati svi kako bi se organizovao važan događaj, koji sve nas, bez obzira na mnoge različitosti i ono što nas deli, može da okupi u BiH – istakla je predsednica Srpske.\nDodik: Jeste, bilo je zviždanja, a EVO VAM GA MOJ ODGOVOR


Čižov: Rusija za razgovore sa Srbijom, Austrijom i Mađarskom | Najnovije vesti - Srbija danas\n04.12.2014. • 00:32 Tanjug\nMOSKVA - Rusija je spremna da nastavi razgovore sa Srbijom, Austrijom i Mađarskom o putevima izlaska iz situacije nastale zbog prekida realizacije projekta "Južni tok", izjavio je za TV kanal "Rusija 24" stalni predstavnik Rusije pri Evropskoj uniji Vladimir Čižov.\n"Srbija, naravno, nije danas član EU, ali je Srbija, kao što se zna, podnela prijavu za stupanje u EU. Svi smo bili svedoci pritiska EU na Beograd i po političkim temama - uključujući pitanje priključenja antiruskim sankcijama i, možete biti sigurni, takođe po ekonomskim temama", rekao je on.\nČižov je izrazio uverenje da će ruska strana biti spremna da razgovara sa Austrijom, Mađarskom i Srbijom "o tome šta dalje činiti, i kako izlaziti iz te situacije"..\n"Ranije sam već pomenuo da se od turskog "čvora" linije gasovoda mogu razvući na različite strane", naveo je ruski diplomata.\nPrema rečima Čižova, za sada je rano govoriti o tome ko je izgubio, a ko dobio od odluke da se projekat zatvori.\n"Mislim da, prvo, konačni bilans treba praviti kada bude izgrađen alternativni gasovod", rekao je šef ruske misije pri EU, prenosi RIA Novosti.\nPrema njegovim rečima, novi gasovod biće postavljen po dnu Crnog mora i izaćiće na površinu na zapadu zemlje, bliže njenom evropskom delu.\n"Kada će taj čvor biti izgrađen na turskoj teritoriji, to ne može biti brzo, a videćemo do tada kakva će biti pozicija EU i kakva će biti pozicija zainteresovanih država", rekao je Čižov.\nRuski diplomata je, pritom, optužio SAD da su se "aktivno suprotstavljale realizaciji Južnog toka, naglašavajući da je neophodno da Evropa smanjuje energetsku zavisnost od ruskih isporuka energenata".\n"Takva je politika i sadašnje i prethodnih administracija", naveo je on i dodao da SAD, istovremeno, nikada nisu obećali Evropi da će zameniti Rusiju kao izvora energenata.\n"Svi ti razgovori o gasu i nafti od škriljaca koji će poteći iz SAD - to su priče za neupućene", rekao je Čižov i dodao da će, čak i ako bude promenjeno američko zakonodavstvo koje ograničava izvoz nafte, izvozne kompanije SAD dozvole koristiti ne na evropskom već na azijskom tržištu, gde su cene gasa za jedan i po put više.\nČizov je izrazio čuđenje što Rusija nije dobila zahvalnost od EU što je izašla u susret poziciji Unije u pitanju prekida projekta Južni tok.\n"Možda je za širu javnost u Evropi to bilo neočekivano, ali za stručnjake koji rade u energetskom sektoru nije", kazao je on i dodao da je za iznenađenje mogao biti konkretan trenutak, ali "da se stvar kretala ka tome, moglo se prognozirati".\nZa Bugarsku je Čižov rekao da se nije preporučila kao pouzdan projekat ne samo sa Južnim tokom, već i u nekim drugim projektima.\nPrema njegovim rečima, tamo "nije jednostavna politička situacija, menjale su se vlade, neke su ponekad i odlazile zbog razlika povodom energetskih tema".\nČižov je podsetio da zbog pozicije Bugarske nije bio realizovan projekat naftovoda "Burgas-Aleksandropolis", kao i opremanje nove atomske centrale "Belene".\nZa Tursku, pak, kaže da je pouzdana i u stanju da donosi samostalne odluke.\n"Turska se ponaša prilično samostalno. Ne treba zaboraviti da je Turska članica NATO-a i kandidat za članstvo u EU, ali ipak se tursko rukovodstvo ponaša prilično nezavisno, u svakom slučaju mnogo samostalnije, nego - avaj, vlada Bugarske".\nAgencije podsećaju da je ruski predsednik Vladimir Putin 1. decembra u ponedeljak tokom posete Turskoj rekao da Rusija u sadašnjim uslovima ne može da nastavi sa realizacijom projekta Južni tok, između ostalog zbog nekonstruktivne pozicije EU.\n"Ako Evropa ne želi da ga realizuje, on neće biti realizovan", rekao je Putin.\nIstovremeno, radi zadovoljavanja potreba Turske Rusija će izgraditi novi gasovodni sistem.\nEU "puca sebi u nogu" zaustavljajući Južni tok\n''Otkazivanje Južnog toka odličan potez Rusije''\nJužni tok Srbija Rusija Vladimir Čižov


Sample Page - BH Super Sport\nErmin Bičakčić polako se vraća na treninge Hoffenheima nakon duge pauze. Podsjećamo, bh. internacionalac...\nNevjerojatan prizor snimljen je u četvrtak navečer nakon utakmice između rumunjskog Cluja i Crvene...\nĐokoviću ponudili poseban epitaf na nadgrobnom spomeniku, on svojim odgovorom zaprepastio sve. A odgovor je tako ljudski…\nNovak Đoković bi u na US Openu u naredne dve sedmice mogao da ispiše najsjajnije...\nBarbareza niko ne može prepoznati na ulici Sarajeva. Pogledajte kako izgleda\nBivši kapiten reprezentacije BiH i nedavno kandidat za novog selektora Zmajeva Sergej Barbarez ovih...\nZbog nje će se fudbal u Bosni više pratiti: Bh. premijerligaš angažovao jednu od najljepših portparolki\nRada je rođena u Bijeljini, a prije ovog posla je radila kao šef recepcije...


Med treći u svetu po falsifikovanju - Pčelarstvo | Agroklub.rs\nPrevare sa medom koji dolazi iz uvoza, kao i prevare unutar, EU alarm su za uzbunu, poručuju iz Evropskog palamenta.\nOdbor za poljoprivredu i ruralni razvoj Evropskoga parlamenta u Briselu raspravljao je o nacrtu izveštaja "Mogućnosti i izazovi za pčelarski sektor EU" koji je u ime Kluba zastupnika EPP-a sastavio mađarski zastupnik Norbert Erdoš (Norbert Erdős).\nPčelari su i prilikom boravka na Evropskoj nedelji pčela i oprašivanja u Evropskom parlamentu u junu upozorili na smanjenje broja pčelinjih zajednica i na pad proizvodnje meda u EU, kao i na povećanje uvoza meda.\nPrevare sa medom alarm za uzbunu\nMed je treći proizvod u svetu koji se najviše falsifikuje. Rezolucija ističe kako je trenutno najveći problem u sektoru pčelarstva širenje takvoga meda na unutrašnjem tržištu, čime je uzrokovano smanjenje kupovne cene meda za 50% od 2014. do kraja 2016. godine. Prepolovljene cene meda u Bugarskoj, Hrvatskoj, Mađarskoj, Portugalu, Rumuniji, Španiji i Francuskoj i vrlo niska potrošnja meda u državama članicama, razlozi su zbog kojih bi treba preduzeti konkretne mere.\nRezolucija poziva države članice i Komisiju da prisile proizvođače meda iz trećih zemlja, posebno Kineze, koji se koriste nepoštenim metodama i one koji pakuju, kao i trgovce iz EU, koji svesno mešaju falsifikovani uvezeni med sa visokokvalitetnim evropskim medom da deluju u skladu sa zakonom, na veće kontrole meda, koji pristiže na spoljne granice EU iz trećih zemalja, pomoću uzoraka.\nIzmena Direktive o medu\nKljučno rešenje bila bi zamena nejasne oznake "mešavina meda iz država članica EU i meda iz država koje nisu članice EU" navođenjem na etiketi zemlje ili zemalja iz kojih potiču vrste meda korišćene u proizvodnji konačnog proizvoda i navođenjem tih zemalja redosledom koji odgovara razmerama korišćenim u konačnom proizvodu. Zatražene su i izmene Direktive o medu, ali i povećano finansiranje za pčelarstvo, uvođenje direktne podrške za pčelinje zajednice i povećanje proračuna EU za Nacionalne pčelarske programe.\nUpitna proizvodnja hrane\nLoše zdravlje pčela i smanjenje broja kolonija dovode u pitanje oprašivanje useva i proizvodnju hrane, s obzirom na to da 76% evropske proizvodnje hrane zavisi od oprašivanja koje obavljaju pčele. Ekonomska vrednost oprašivanja, koja se u EU procenjuje na 14,2 milijarde evra godišnje, uveliko premašuje vrednost proizvedenog meda.\nFoto: kostik2photo / Bigstock


Grad u kojem se motaju kablovi - MIC - Medijski istraživački centar\nDW/J. Djukic Pejic\nTelevizori, veš mašine, frižideri, računari Elektronske industrije Niš… Svega toga više nema, desetine hiljada ljudi je ostalo bez posla, fabričke zgrade su većim delom napuštene i oronule, tabla sa ulaza u grad je skinuta. Ali tu su strane investicije, Leoni, Jura, Džonson elektrik... desetak takvih fabrika u potrazi za jeftinom radnom snagom posluje u Nišu, što gradu daje nadu u reanimaciju nekadašnje industrijske veličine. Međutim, to što one nude, jednom Univerzitetskom gradu nije dovoljno.\nInženjeri na proizvodnoj traci\nMarko Stojadinović je inženjer elektronike – tako kaže diploma. Ipak, ovaj 35-godišnjak zarađuje kao fizički radnik na građevini i nema ni dana iskustva u struci. U nekim od novih fabrika u Nišu dobijao je ponude za mesto u proizvodnji – da manuelno pravi kablove. „Bio sam u Slovačkoj tri meseca, u Leoniju. Tamo Srbi dobijaju tri evra na sat, minimalac je 600 evra. Uz bonuse možeš da izađeš i na 700 ili 800 evra. Uz to imaš smeštaj i hranu. Pristao sam na taj posao zbog novca koji ovde nikada ne bih mogao da zaradim“, objašnjava Marko.\nMarko i Jovana - teško do posla u struci\n„Poslednju ponudu koju sam dobio iz niškog Leonija je da budem običan operater. Zato sada radim na građevini gde imam 1.500 dinara dnevnicu. Matematika je jasna: svejedno se ne bavim svojom profesijom, u fabrici bih dobio najviše 28.000, a na građevini zaradim oko 35.000 dinara“, priča ovaj mladić.\nDa ista sudbina čeka i ostale inženjere elektronike pribojava se apsolventkinja Elektronskog fakulteta Jovana Đorđević. „Kada sam upisivala fakultet želela sam da ima veze sa matematikom, ali da mi posle fakulteta ne bude jedina opcija da budem nastavnik u školi. Zato je elektronika bila moj izbor, ali sada se opet bojim šta će biti kad završim fakultet jer posla za nas nema“, kaže Jovana. Razmišlja i o master studijama u inostranstvu jer, kako kaže, teorija koju uči na fakultetu već je zastarela, a prakse gotovo uopšte nema.\nElektronski fakultet u Nišu svake godine upisuje više od 500 studenata na različite smerove, a 200 njih godišnje zasluži diplomu inženjera. Posla za toliko njih nema ni na vidiku, ali dekan Elektronskog fakulteta Dragan Janković kaže da ipak nije sve tako crno. Dodaje da u Nišu postoji oko 200 srednjih i malih preduzeća u oblasti IT, elektronike, mikroelektronike, automatike… Fakultet sarađuje sa nekima od njih, pa je deo studenata autsorsovan i ti poslovi su plaćeni od nekoliko stotina do nekoliko hiljada evra u zavisnosti od oblasti i specifičnosti posla.\nSvake godine 200 novih inženjera - Elektronski fakultet\n„Elektronski fakultet je uključen u pregovore oko svega što se u gradu pokreće po pitanju industrije. Naravno, nema mogućnosti za pokretanje nove elektronske ili mašinske industrije, ali naša ideja je da kroz mala i srednja preduzeća koja bi trebalo sve više da budu inovativna probamo da napravimo novi imidž ovog grada“, navodi Janković za DW. „Nažalost, to ide sporo. Nadamo se da će biti i domaćih kompanija koje će imati interes da ulažu u svojoj zemlji. Cilj je da napravimo okruženje da iz zemlje ne odlaze mnogi koji su to namerili“, kaže dekan.\nNekada zaštitni znak Niša\nMeđutim, broj svršenih studenata koji rade za strane kompanije nije veliki, a mala i srednja preduzeća – mnoga sa pet ili deset zaposlenih – teško mogu da nadoknade nekadašnji broj radnih mesta za stručnjake elektronike. Jedno od mogućih rešenja, prema rečima dekana Jankovića, bile bi stipendije kompanija za studente koji bi posle imali zagarantovano radno mesto. A to je princip po kome je upravo Elektronska industrija (EI) nekada radila.\nOvaj gigantski sistem zapošljavao je samo u Nišu oko 26.000 ljudi, i još 10.000 širom Srbije. Oko 30 odsto zaposlenih bio je visokoobrazovani kadar, kaže Dragoslav Pavlović, direktor nekadašnje EI TV Elektronike. Samo taj deo EI imao je 20 fabrika i 12.500 zaposlenih. „To je bio sistem svetskih razmera sa velikim međunarodnim ugledom. Teško mi je da nabrojim šta se sve tu proizvodilo, ali najznačajniji finalni proizvodi su bili televizori, radio aparati, rendgen aparati, telefonske centrale, strujomeri, kompjuteri, veš mašine... Proizvodili smo i elektronsku opremu za JNA“, priča Pavlović za DW. „Sarađivali smo u to vreme sa Simensom, Panasonikom, Grundigom, Filipsom. Naši proizvodi i pojedine komponente su se izvozile i u SSSR, kompletni setovi za proizvodnju crno-belih televizora su se izvozili u Alžir, crno-beli televizori su išli u Irak, a Francuskoj, Engleskoj i Italiji smo izvozili televizore u boji“, kaže Pavlović.\n„Niš je sada krojačka radionica za kablove“, dodaje rezignirano. „EI je u to vreme izgradila fabriku za krojenje kablova za automobile, za mašine za pranje veša, za frižidere u Beloj Palanci koja je proizvodila i kontaktne elemente za te kablove. Ona je uništena, a u sadašnje vreme za fabrike koje samo kroje kablove država daje subvencije i do 10.000 evra po radniku, koji u tim fabrikama rade za minimalne zarade.“\nEI Niš nekada\nObilje kvalifikovane i jeftine radne upravo je i privuklo strane fabrike u Niš, smatra ekonomista Marko Sekulović. Pored jeftinije struje i nižih ekoloških kriterijuma u odnosu na druge zemlje, visoke subvencije su takođe vrlo važan faktor. „Oni sa 10.000 evra po zaposlenom dobiju praktično novac za neto lične dohotke u naredne dve do tri godine, što znači da nikakav kapital ne moraju da ulažu u radnu snagu. Zato može da se dogodi da posluju tu dve, tri godine dok im je radna snaga potpuno besplatna jer im je država finansira, i onda da ili prodaju halu ili se pokupe i odu negde drugde“, objašnjava profesor Sekulović za DW.\nKako kaže, država je u potpunosti zanemarila krupnu industriju. Svuda po Srbiji su groblja nekadašnjih industrijskih giganata. „To što sada u Nišu i okolini niču novi pogoni ni u kojem slučaju ne može da bude supstitut za propalu industriju. To je nekakav pokušaj da se od ogromne nezaposlene radne snage bar jedan mali deo zaposli i da se koliko-toliko ublaži problem nezaposlenosti koji je urgentan. Na duži rok, to ne može biti motor budućeg industrijskog razvoja ni grada Niša, ni države Srbije, posebno što se tu ne radi o gotovim proizvodima koji imaju dodatnu vrednost“ smatra ekonomista Sekulović.\nNiš, grad naprednih tehnologija?\nU Kancelariji za lokalni ekonomski razvoj grada Niša, međutim, smatraju da su za početak te „radno intenzivne“ kompanije poput pomenutih fabrika ipak značajne za Niš. Njih desetak zajedno zapošljavaju nešto manje od 9.000 radnika, u oblasti autoindustrije oko 6.000, a dogovoreno je još 6.000 novih radnih mesta, kaže direktor ove kancelarije Milan Ranđelović. „Nove fabrike su će biti tehnološki naprednije i prema nekoj proceni može se desiti da ni Elektronski, a ni Mašinski fakultet neće moći da proizvedu dovoljan broj visokoobrazovanog kadra za te potrebe.“\nRanđelović je ipak optimista\nIde sporo, priznaje i Ranđelović, ali kaže da napretka ima. Podseća na forum naprednih tehnologija u Nišu, studentski kreativni centar koji nastaje na Elektronskom fakultetu i Naučno-tehnološki park koji finansira država.\nZbog svega toga, ispred ulaza u grad umesto „Dobrodošli u grad elektronike“ stoji „Dobrodošli u grad naprednih tehnologija“. Ostaje pitanje da li će to pomoći Marku i Jovani sa početka priče – procenjuje se da u gradu ima barem 30.000 nezaposlenih, a od toga je trećina upravo mladih. Dok dekan Elektronskog fakulteta Janković čvrsto veruje da će Niš zaista postati grad naprednih tehnologija, bivši direktor u EI Niš Pavlović smatra da taj pokušaj reanimacije grada više liči na „praznu cuclu da se smiri beba“.


Posted 27 Januara, 2019 27 Januara, 2019 admin\nBiznis plan predstavlja elaborat, dokument, pisani poslovni plan o predstojećim poslovnim poduhvatima nekog privrednog subjekta. On predstavlja u stvari analizu nekog poslovnog poduhvata koji se planira preduzeti.\nBiznis plan odnosno poslovni plan se uglavnom pravi za konkretan pravni posao, kada privredni subjekat planira poslovnu akciju, a za to mu je potrebna finansijska podrška od strane investitora. Neretko, međutim, se plan pravi i radi boljeg uvida u sopstveno poslovanje.\nBiznis plan se uglavnom piše kada:\nprivredni subjekat počinje sa radom;\nveć postojeći privredni subjekat traži investitore, zbog nedostatka finansijskih sredstava;\njedan konkretan posao privredni subjekat ne može sam da finansira (proširenje poslovnih pogona, prostorija, izlazak na novo tržište…).\nProjekcija poslovnog plana se pravi na pet godina, iz koje sam privredni subjekat ali i investitori mogu da vide isplativost konkretnog poslovnog poduhvata i rizik ulaganja u konkretan poslovni poduhvat.\nBiznis plan trebalo bi da sadrži sledeće elemente:\nUkratko o privrednom subjektu i samom predstojećem projektu koji se planira,\nTržište prodaje (potencijal tržišta, ciljne grupe korisnika, marketing, opravdanost…),\nPlan proizvodnje – tehnološki aspekti projekta,\nFinansijski aspekti projekta,\nZaključak – opravdanost i predlog realizacije.\nSam biznis plan ili poslovni plan je veoma važan dokument kojim privredni subjekat sagledava mogućnost realizacije svoje ideje, a zatim je značajan i za investitore, kreditore, ostale poslovne saradnike, pa i same zaposlene, koji iz njega mogu videti plan razvoja privrednog subjekta i akcije koje se planiraju preduzeti radi boljeg definisanja i poboljšanja poslovanja\nBiznis planBusiness planelaboratElementi biznis planaFinansiranjeInvestitoriPoslovni planProjekcija poslvonog plana\nOTKAZ UGOVORA O RADU OD STRANE POSLODAVCA⟶


Osiguranja se prilagođavaju krizi\nSvetska kriza je naterala i osiguravajuće kuće u Srbiji da se još više okrenu korisnicima\n- Da svetska ekonomska kriza ne pogađa sektor osiguranja u Srbiji, u glas govore svi osiguravači, a to, bar za sada, pokazuju i njihovi poslovni rezultati, ali i novi proizvodi, koji se na tržištu pojavljuju istim intenzitetom kao i ranijih godina. Kriza, ili njena najava, samo je podvukla dosadašnji "domaći zadatak" osiguravača - privlačenje klijenata i kroz edukaciju, posebno za životno osiguranje, i prilagođavanje novih proizvoda potrebama klijenata.\n"Viner štediše osiguranje" je, tako, u svoju paletu uvrstilo dva nova proizvoda - životno osiguranje sa osiguranjem od nastajanja težih bolesti "Klasik plus" i "Moj biznis" i paket osiguranja imovine malih i srednjih preduzeća sa posebnim pogodnostima. Osnovni uslovi za ugovaranje "Klasik plus" osiguranja su da osiguranik može biti star od 14 do 65 godina starosti, te da ugovor može, kao i da se ugovor može zaključiti na najmanje deset, a najviše 25 godina, dok minimalna premija iznosi 200 evra za godišnje plaćanje.\nSuština produkta "Moj biznis" je što u potpunosti odgovara potrebama klijenata u izboru vrste pokrića dodatne sume osiguranja za posebne troškove i štete, kao i izrazita fleksibilnost u uslovima plaćanja premije. Osnovno pokriće odnosi se na štete nastale od požara, udara groma, eksplozije, oluje, grada, pritiska snega, izlivanja vode iz kanalizacije, navode u ovoj osiguravajućoj kući.\nU isto vreme, kompanija "Dunav osiguranje" je ponudila pakete osiguranja za mala i srednja preduzeća "Bizpartner trgovina" i "Bizpartner proizvodnja i zanatstvo". Osnovni paket oba proizvoda sadrži osiguranje u slučaju požara i neke druge opasnosti, izliva vode iz instalacija, poplava, samozapaljenja zaliha, udara nepoznatog motornog vozila u osigurani objekat, provalne krađe i razbojništva, loma stakla i osiguranje zaposlenih od posledica nesrećnog slučaja - nezgode. Osiguranik se dodatno može zaštititi izbornim pokrićem, odabirom osiguranja mašina od loma i nekih drugih opasnosti, osiguranja prekida poslovanja usled požara i nekih drugih opasnosti, osiguranja opšte odgovornosti i osiguranja robe u domaćem transportu. Ugovaranjem izbornih pokrića osiguranik stiče pravo i na specijalne popuste, ističu u "Dunav osiguranju".\nKragujevačko "Takovo osiguranje", koje je tradicionalno najviše vezano za proizvode auto-osiguranja, nedavno je kreiralo posebno povoljne pakete osiguranja domaćinstava. Tako se u ovoj ponudi domaćinstvo može osigurati već od 1,97 dinara po m2 mesečno od rizika požara, udara groma, grada, oluje ili izlivanja vode iz instalacija, što bi za stan od 50 m2 iznosilo 98,5 dinara mesečno. Maksimalna osigurana suma iznosila bi, u tom slučaju, 1,25 miliona dinara.\nDinar u ponedeljak jači - kurs 85,9340 za evro\nDinar će u ponedeljek, 22. decembra, neznatno ojačati prema evru i to za 0,07 odsto ili šest para, tako da će zvanični srednji kurs evra biti 85,9340 dinara, objavila je danas Narodna banka Srbije (NBS)\nNBS je tokom oktobra, novembra i prva tri dana decembra prodala 806 miliona evra, da bi sprečila nagle oscilacije kursa i povećala likvidnost tržišta, a od 5. do 9. decembra kupila je 13,4 miliona evra, da bi zaustavila naglo jačanje dinara.\nDomaća valuta bila je najslabija prema evru 4. decembra, kada je zvanični srednji kurs evra bio 91,6317 dinara, a najjača 7. avgusta, kada je srednja vrednost evra bila 75,7543 dinara.\nDržava ne pomaže izvoznicima\nZbog svetske ekonomske krize, svi planirani projekti i investicije u Srbiji su na stendbaju. – Uprkos tome, u „Meseru” tvrde da će učiniti sve da izbegnu otpuštanje radnike i smanjenje plata\nErnst Bode (Foto L. Vuletić) Država ništa ne čini da najvećim izvoznicima pomogne da prežive ekonomsku krizu. Nikakve mere nisu preduzete ni da bi se pružila pomoć kompanijama, bilo da su u domaćem ili stranom vlasništvu, koje za srpsko tržište proizvode robu čiji je kvalitet često mnogo bolji od uvozne. Snaga Srbije u narednom periodu zavisiće od snage njene ekonomije, jer upravo na tome počiva najveći deo moći jedne države. To je u razgovoru za „Politiku” rekao Ernst Bode, generalni direktor kompanije „Meser tehnogas”, koja je nedavno dobila nagradu Privredne komore Srbije za najbolji strani korporativni brend.\nTo nemačko preduzeće, koje od 1997. godine posluje na srpskom tržištu i proizvodi industrijske, medicinske i specijalne gasove, dosad je u Srbiju investiralo oko 110 miliona evra. Sada su zbog svetske ekonomske krize svi planirani projekti i investicije u našoj zemlji na stendbaju. Uprkos tome, u „Meseru” tvrde da će učiniti sve da izbegnu otpuštanje radnika i smanjenje plata, iako priznaju da još nema indicija da će stvari u srpskoj privredi krenuti nabolje, čak ni u daljoj budućnosti.\n– O trenutnoj situaciji se, nažalost, i dalje govori kao o bankarskoj krizi, što je inače samo manji deo problema. Uslovi poslovanja postaju sve teži, a država ne čini ništa kako bi pomogla privredi, na primer smanjenjem cena energenata ili komunalnih usluga – konstatuje Bode, dodajući da se kompanijama mora pomoći tako što će im se omogućiti da uštede što više gotovine.\nOn ističe da su do septembra ove godine izvozni rezultati „Meser tehnogasa” bili odlični, ali da su sada znatno niži od očekivanih. Takav trend će, prema njegovom mišljenju, biti nastavljen uglavnom i tokom naredne godine. I pored toga, on smatra da je, dugoročno gledano, investiranje u Srbiju ekonomski isplativo.\n– Ipak, vaša zemlja bi trebalo da ubrza administraciju, a političari bi morali da imaju više razumevanja za poslovanje, da budu profesionalni i da poseduju iskustvo za odgovarajuću oblast. Članovi upravnih odbora najvećih državnih kompanija ne bi smeli da budu postavljani prema partijskoj pripadnosti, već prema znanju, sposobnostima i profesionalizmu – naglašava Bode.\nPrema njegovom mišljenju, trenutno kretanje kursa dinara nije suštinski problem srpske privrede, već bi više pažnje trebalo posvetiti podsticaju izvoza i smanjenju uvoza. Prvi čovek „Mesera” u Srbiji tvrdi da se upravo u izvozu odslikava ekonomska kriza i strahuje da će, kada se to konačno shvati, već biti prekasno.\nPet preduzeća prodato za manje od sto miliona dinara\nBeograd - Na aukciji Agencije za privatizaciju juče je prodato pet društvenih i državnih preduzeća za oko 99 miliona dinara. Najskuplje je prodato 70 odsto društvenog kapitala trgovinskog preduzeća Plana market iz Velike Plane, koje je po početnoj ceni, od 55,7 miliona dinara, kupila beogradska firma Grosoptik. Najveće nadmetanje bilo je za preduzeće Računari-impeks iz Niša koje se bavi proizvodnjom i servisom fiskalnih kasa i proizvodnjom i servisom informacionih sistema\nKupac je konzorcijum fizičkih lica iz Požarevca koji je ponudio 22 miliona dinara, što je deset puta viša cena od početne. Preduzeće Agroindustrija iz Novog Sada, koja se bavi konsaltingom i inženjeringom u prehrambenoj industriji i poljoprivredi, kupila je građevinska kompanija Ozon-gradnja iz Novog Sada za 7,6 miliona dinara, što je nešto više od početne cene, ali dugovi Agroindustrije iznose 28,2 miliona dinara. Nove vlasnike dobile su i dve veterinarske stanice. Veterinarsku stanicu Obrenovac kupio je konzorcijum fizičkih lica za 10,7 miliona dinara, što je dvostruko veća cena od početne. Jedan od članova konzorcijuma Željko Aćimovićkazao je da većima veterinarsku stanicu u Surčinu, kao i da očekuje dobro poslovanje u Obrenovcu, jer je i do sada ta veterinarska stanica bila likvidna. Veterinarsku stanicu u Ćupriji kupio je konzorcijum od 10 zaposlenih po početnoj ceni od tri miliona dinara, ali za nedospele obveznice devizne štednje. Neuspešnim su proglašene aukcije dve fabrike kompanije Dvadesetprvi maj Beograd (DMB) - Fabrika turbomotora i transmisija i Fabrika malolitražnih motora, jer nije bilo zainteresovanih kupaca. Zainteresovanih nije bilo ni za preduzeće Vinarska-podrumi iz Vlasotinca, veterinarsku stanicu iz Novog Kneževca, preduzeće Timok iz Zaječara, Oplenacpromet iz Topole. Neće biti održana ni za danas zakazana licitacija za udeo u javnom preduzeću Jugoimport SDPR u preduzeću Jutra, kao ni za kupovinu poslovnog objekta u Beogradu kompanije Fond Ineks Intereksport u restrukturiranju.


NoviMagazin.rs - Kuzmanović: Pobediću Đilasa i Tadića\n► Kuzmanović: Pobediću Đilasa i Tadića\nvracar.org.rs\tTadića smatram odgovornijim, ali Đilas mu je bio zamenik sve vreme. Ako se plasiram u drugi krug, znam da će ideja za koju se zalažem pobediti, rekao je Branimir Kuzmanović, kandidat za predsednika Demokratske stranke.\nKuzmanović kaže da su Boris Tadić i Dragan Đilas u prednosti, ali da se od njih razlikuje po tome što predlaže potpunu reformu stranke.\n"Boris Tadić mnogo toga zamera Draganu Đilasu, dok Đilas mnogo toga zamera Borisu, i možda su obojica u pravu. Oni u DS koriste slične metode lobiranja. Možda je vreme za korenito nov pristup", rekao je Kuzmanović za list Danas.\nOn navodi da želi da plasira ideju da više od 100.000 članova u DS koji poseduju ogromno znanje i iskustvo, mora više odlučivati o delovanju stranke.\n"Ne može svaka odluka da se nameće odozgo nadole. Sistem „predsednik će vam predložiti sve“ nije dobar, a ne sme ni da se nastavi. Kako svaku ideju moraju da predstave ljudi, odatle potreba za mojom kandidaturom", rekao je predsednik opštine Vračar.\nNa pitanje s kakvim kadrovskim rešenjima ulazi u trku, Kuzmanović kaže da se i u tome razlikuje u odnosu na ostale kandidate.\n"Mislim da bi trebalo da predsednik stranke predloži samo svog zamenika i to pre izbora, a ne bi trebalo da ima pravo predlaganja drugih funkcionera. Druga dva kandidata predlažu svoje potpredsednike, svoje članove Predsedništva, a verovatno i liste za Glavni odbor. Previše moći na jednom mestu nigde ne donosi dobitak na duže staze", navodi Kuzmanović.\nKuzmanovi če rekao da postoji mogućnost da se povuče iz izborne trke, ali samo ako se pojavi i četvrti kandidat koji je, kako kaže, bolji od njih trojice.\n"Ali uslov je da prihvata ideju o reformi odlučivanja unutar DS za koju se zalažem. Nisam uveren da bi to prihvatili Đilas ili Tadić, jer im to uopšte nije tema u međusobnim optuživanjima", kazao je Kuzmanović.\nautor: SA\tizvor: Danas/Novi magazin\tdemokratska stranka /\n23.09.2012, 22:32h Mile\nPreporuči (1)\tOn to ozbiljno? Povezane vesti:\nKuzmanović: Biću bolji predsednik DS od Đilasa\nUkoliko pobedim, biću bolji predsednik DS-a, nego što bi to bio Dragan Đilas, zato što bolje poznajem stranku - znam gde su dobri kadrovi, a takođe i gde su loši, poručio je Branimir... Kuzmanović u trci za predsednika DS\nPredsednik beogradske opštine Vračar Branimir Kuzmanović izjavio je danas da planira da se kandiduje za predsednika Demokratske stranke i izrazio uverenje da može da dobije dovoljnu podršku... Tadić i Kuzmanović razgovarali o izborima u DS\nLider Demokratske stranke Boris Tadić sastao se večeras sa kandidatom za predsednika stranke Branimirom Kuzmanovićem, a tema razgovora je bila predstojeća izborna skupština. Branimir Kuzmanović sutra predaje kandidaturu\nFunkcioner Demokratske stranke Branimir Kuzmanović podneće sutra kandidaturu za predsednika Demokratske stranke, najavljeno je iz njegovog izbornog tima. Ðilas i Kuzmanović kandidati\nRok za podnošenje kandidatura za rukovodeće funkcije u Demokratskoj stranci, o kojima će se izjasniti Izborna skupština 25. novembra, istekao je u ponoć, a za mesto predsednika boriće se... Pročitajte i...


Beta 13. februara 2021. 09:50\nALO – „Bojkotaši žele raskol u crkvi“, povodom dopisa kojim je nekoliko vladika od Sinoda SPC tražilo da se izbo novog patrijarha ne obavi u Hramu Svetog Save, „jer je kripta prekrivena kamerama“.\nBLIC – „Tajni ključevi, bunkeri za mučenje, tragovi krvi i ljudska lobanja“, o tragovima koje je policija pronašla tokom istrage zločina za koje se sumnjiče Veljko Belivuk i njegova grupa. „Od Brzeća do vrha Kopaonika za manje od 15 minuta“, o otvaranju gondole na Kopaoniku.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Srbija od maja puni Sputnjik“, najavljuje proizvodnju ruskog cepiva na Torlaku. „Nole odustaje zbog mišića?“, nakon povrede najboljeg sportiste iz Srbije. „Šutanovac plaćenim lažima brani NATO i Ameriku od Novosti“, reagovanje redakcije na navode da proizvode najviše lažnih vesti u Srbiji.\nDANAS – „Sinod SPC odustao od smeštaja vladika u hotelu Hilton“, o izboru novog patrijarha Srpske pravoslavne crkve. „Vučić i 75 kumova“, povodom izjave predsednika Srbije o kumovskim vezama.\nINFORMER – „Delove tela žrtava traže po dnu Dunava“, policija proverava navode da je kriminalna grupa Veljka Belivuka leševe odlagala u reku. „Kafići se zatvaraju ako broj zaraženih nastavi da raste“, povodom spekulacija o zaoštravanju protivepidemioloških mera.\nKURIR – „Rusi cene bratsko prijateljstvo sa Srbima“ – ističe list iz Putinove čestitke povodom Dana državnosti Srbije. Intervju sa nemačkim šefom diplomatije Hajkom Masom u „Uslov za ulazak Srbije u EU je rešavanje kosovskog pitanja“.\nPOLITIKA – „Pomoć je potrebna i velikim preduzećima“, intervju ministra finansija Siniše Malog. „Bolnice opet pune, moguće strože mere“, o upozorenju Kriznog štaba na porast broja obolelih od korona virusa.\nSRPSKI TELEGRAF – „Čelnik Partizana šmrkao kokain, snimili ga Veljini navijači“, tvrdi list nakon policijskog pretresa kancelarija funkcionera tog fudbalskog kluba.


NOVI GOLMAN: Jovan Kutić iz Krupe prešao u Borac, Kenan Topolović napustio klub | Banjaluka.net\nNOVI GOLMAN: Jovan Kutić iz Krupe prešao u Borac, Kenan Topolović napustio klub\nFudbalski klub Borac dovodi novog golmana. Jovan Kutić, dosadašnji član Krupe, preseliće se na Gradski stadion u ovom prelaznom roku i pojačaće konkurenciju među stativama.\nBanjalučani su sporazumno raskinuli saradnju sa mladim golmanom Kenanom Topolovićem, koji nije bio zadovoljan minutažom u protekloj sezoni.\nTakođe još jedna želja Borca će ostati neispunjena jer će defanzivac Slobodan Jakovljević nastaviti saradnju sa Zrinjskim. Mostarski klub je blizu dogovora oko nastavka ugovora sa stamenim štoperom.


Građani BiH još ne osjećaju evropski put - Klix.ba\nGrađani BiH još ne osjećaju evropski put\n27.1.2012. u 13:19\nGrađani BiH još ne osjećaju tranziciju, odnosno evropski put zemlje, ocijenio je danas u izjavi novinarima u Sarajevu Ismet Sejfija, docent na Fakultetu za javnu upravu u Tuzli i ekspert za pitanja civilnog društva, koji je bio jedan od uvodničara na radionici "Uloga civilnog društva u približavanju Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji", koju je organizirao EU Info centar Sarajevo.\n"Postoji čitav niz tehničkih postignuća koja su nesporna, ali na jednom generalnom planu mislim da se mi sami moramo suočiti s nekim suštinskim pitanjima koja također nisu novina, ali na koja još nismo našli odgovore", smatra Sejfija.\nPo njegovim riječima, jedno od tih pitanja je da li "epski nastrojen, patetični etnicitet ovaploćen u etnopolitici" može da odgovori na zadatke koji stoje na našem putu ka Evropskoj uniji.\nDrugo pitanje je u kome pravcu ići dalje, odnosno da li je samo pitanje priključenja moguće tretirati na isti način kao prije desetak godina, kazao je Sejfija.\nDrugi uvodničar na današnjoj konfernciji, generalni sekretar Centra za sigurnosne studije (CSS) Denis Hadžović kazao je da je civilni sektor veoma bitan za napredak BiH na evropskom putu, što je pokazala i praksa sadašnjih članica EU.\n"Ono što želimo jest da to isto nametnemo u BiH. Imamo podatke iz istraživanja da 64 posto građana nije dobro informirano o Evropskoj uniji i treba naći način da se popuni taj jaz između javnosti i institucija", rekao je on.\nHadžović smatra da institucije još nemaju kapacitet da same iznesu ovaj zahtjevan posao te je veoma značajno da imamo snažan civilni sektor koji može pružiti podršku vladinim institucijama i prenijeti važne poruke na način blizak građanima, što se sada čini na jedan birokratski način.


Boško Obradović: Ispraviti greh i podići spomenik Draži Mihailoviću u Beogradu – DnevniZurnal\nBoško Obradović: Ispraviti greh i podići spomenik Draži Mihailoviću u Beogradu\nby admin 10/02/2022, 20:34 1.9k Views\nPredsednik pokreta Dveri Boško Obradović izjavio je da je potrebno ispraviti „istorijski greh” prema generalu Jugoslovenske vojske u otadžbini Dragoljubu Draži Mihailoviću i podići mu spomenik u Beogradu.\n„Mi poštujemo partizanski pokret i svaki oslobodilački pokret, ali razlikujemo partizane kao oslobodioce i komuniste koji su strahovladom uništavali sve što je bilo nasleđe kraljevine”, dodao je Obradović.\nObradović je naveo da je potrebno utvrditi i ko je „otac srpske nacije”, da li je to Josip Broz Tito ili Stefan Nemanja, rodonačelnik dinastije Nemanjića.\n„Odmah da se izjasnimo, što se Dveri tiče, mi nismo za Tita, mi smo za Stefana Nemanju. Mi se obavezujemo da nakon smene vlasti neće biti pomeranja Spomenika Stefanu Nemanji (sa Savskog trga u Beogradu). Naprotiv, mi smatramo da svaki grad i opština treba da ima spomenik Stefanu Nemanji”, naglasio je on.\nObradović, koji je najavio kandidaturu za predsednika Srbije ispred „Patriotskog bloka”, istakao je da će tokom predizborne kampanje nastupati „svetosavski”, da će nastojati da miri „zavađenu braću” sa tezom da to nije moguće dok se ne isprave „nepravde iz doba komunizma”.


Američka privredna komora na Kosovu: Bezuslovno ukidanje taksi od presudnog značaja\n► Američka privredna komora na Kosovu: Bezuslovno ukidanje taksi od presudnog\nAmerička privredna komora na Kosovu saopštila je danas da je bezuslovno ukidanje kosovskih taksi na uvoz robe iz Srbije i BiH od presudnog značaja i da bi takav potez bio dokaz posvećenosti Prištine izuzetno dobrim odnosima sa SAD.\nU saopštenju objavljenom na sajtu Američke privredne komore na Kosovu izražava se zabrinutost "zbog nedavnog diskursa u vezi s taksama koje je Kosovo uvelo za dve države Zapadnog Balkana" i navodi da "barijere u vezi s taksama, koje zemlje u ovom regionu nameću jedna drugoj, ometaju slobodno kretanje robe i ljudi i odlažu napredak na njihovom evroatlantskom putu", prenosi Košev.\n"U tom pogledu, bezuslovno ukidanje odluke o uvođenju taksi, u skladu s pozivom predsednika (SAD Donalda) Trampa, državnog sekretara Majka Pompea i ostalih visokih zvaničnika američke administracije, kao i ambasade SAD na Кosovu, od presudnog je značaja i pravi dokaz posvećenosti izuzetnim odnosima sa SAD", navodi se u saopštenju.\nKako se navodi, ukidanje taksi će otvoriti put za "konačni mirovni sporazum koji bi rezultirao uzajamnim priznavanjem", nesmetanom trgovinom i jačim ekonomskim vezama Kosova i Srbije.\nU saopštenju se navodi i da brojne američke kompanije aktivno doprinose ekonomskom razvoju Kosova u sektorima kao što su građevinarstvo i nekretnine, energija, zdravstvena zaštita i informaciona tehnologija.\nAmerička privredna komora na Kosovu podsetila je i na direktnu podršku vlade SAD Prištini preko Agencije za međunarodni razvoj (USAID) i korporacije Milenijum čelendž (MČ).\nSAD od Kosova traže momentano i potpuno ukidanje taksi od 100 odsto, uvedenih u novembru 2018. godine, u vreme vlade Ramuša Haradinaja.\nPremijer Kosova Aljbin Kurti objavio je prošlog četvrtka da će njegova vlada od 15. marta početi s postepenim ukidanjem taksi, ako Srbija obustavi lobiranje za povlačenje priznanja Kosova i otkloni ekonomske prepreke za kosovske proizvode.\nTu Kurtijevu najavu kritikovao je specijalni izaslanik američkog predsednika za pregovore Srbije i Kosova Ričard Grenel, rekavši da Vašington ne podržava delimično ukidanje taksi, već da one moraju da budu ukinute u potpunosti.\nSporno vanredno stanje uvedeno u Mađarskoj povodom epidemije koronavirusa, trebalo bi da bude ukinuto 20. juna, saopštila je danas vlada premijera Viktora Orbana, optuženog da je iskoristio...\nNemačka ukida granične kontrole ovog vikenda\nNemačka planira da počne sa ukidanjem graničnih kontrola ovog vikenda, dva meseca posle njihovog uvođenja zbog pandemije koronavirusa.\nSrpski član Predsedništva i lider Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik izjavio je danas da bi vanredno stanje u Republici Srpskoj trebalo da bude ukinuto do 20. maja.\nKoha: Španija ukinula veto za učešće Kosova na medjunarodnim skupovima\nŠpanija je ukinula veto za učešće Kosova na medjunarodnim susretima i konferencijama, koji je bio uspostavljen u vreme premijera Španije Marijana Rahoja 2018. godine, piše Koha ditore.


Prirodni potencijali Vranja na Međunarodnom sajmu turizma u Banjaluci - JuGmedia\nJavna ustanova Turistička organizacija Vranje predstavlja se na 2. Međunarodnom sajmu turizma u Banja Luci, koji je počeo 8. i završava se 10 aprila. Na sajmu se predstavlja 70 turističkih organizacija iz država u okruženju: Srbije, Hrvatske, Crne Gore, Slovenije i BiH, kao i Turske.\nPredstavnici TO Vranje u saopštenju za medije naglašavaju da je učešće na sajmu pokazalo da su u prilici da odgovori različitim zahtevima savremene turističke tražnje. A u prilog tome govori posećenost štanda TO Vranje, na kome je predstavljeno sve ono što vranjski kraj čini specifičnim i primamljivim. Veliki broj posetilaca izrazio je interesovanje i želju da se bliže upozna sa kulturnim obeležjima, ali i prirodnim potencijalima koji su dostupni i jednako primamljivi različitim starosnim strukturama.\nBilo da je reč o aktivnom odmoru, opuštanju kroz boravak u prirodnim potencijalima vranjskog kraja, gastronomskim i kulturnim doživljajima. Takođe, posetioci štanda TO Vranje pokazali su interesovanje za veliki broj manifestacija internacionalnog karaktera. ,,Vranje zna najbolje da odgovori najzahtevnijim čulnim nadražajima, svojom pesmom, igrom, govorom i gostoprimstvom’’, stoji u saopštenju.\nКako se čulo, Vranje predstavlja poželjnu destinaciju kojom se može objediniti zimovanje i letovanje, zbog svoje povezanosti sa Кoridorom 10. Nakon dvogodišnje pauze, usled pandemije korona virusa, oživljavanje turizma putem sajmova jedan je od načina da se ponovo povežu ljudi ali i države i da svet ponovo krene ustaljenim tokovima. Upravo zbog toga je ovaj sajam od velikog značaja za TO Vranje ali i njene partnere u BiH, budući da su putem radnih sastanaka već dogovoreni određeni vidovi partnerstva kojim će se značajno obogatiti spoljno-ekonomska saradnja dve zemlje.\nOva sajamska manifestacija bila je prilika i da se direktor TO Vranje Stefan Filipović sastane i sa gradonačelnikom Banjaluke Draškom Stanivukovićem, ministrom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Stašom Кošarcem, rukovodiocem sektora za promociju turizma Republike Srpske Marko Radić i direktorom TO Republike Srpske Miodragom Lončarevićem, a sve u cilju ostvarivanja saradnje na obostrano zadovoljstvo.


Finale Kupa Srbije - Blic Sport\nFudbaleri Partizana i Crvene zvezde igraju u Humskoj od 18 časova finale nacionalnog Kupa. Trener Partizana Marko Nikolić pokušaće sa izabranicima da osvoji duplu krunu, dok će crveno-beli uz savete stratega Boška Đurovskog dati sve od sebe da ne završe sezonu bez trofeja.\nZVEZDA IGRA ZA SPAS SEZONE Crveno-beli moraju da napadnu\nCrvena zvezda mora da krene u napad u finalu Kupa Srbije (18.00). Očekuje se da će trener Boško Đurovski meč početi sa ofanzivnom postavom, a požutelog Frimponga će u odbrani zameniti Le Talek.\nZBOG BEZBEDNOSTI Finale Kupa: Večiti sat ranije na terenu\nFudbaleri Zvezde i Partizana će se u subotu boriti za trofej namenjen pobedniku Kupa, a početak ovoga meča pomeren je za sat vremena (18.00).\nFinale Kupa u Beogradu, domaćina odlučuje žreb\nDileme više nema, fudbalsko finale Kupa Srbije u kojem će snage odmeriti Crvena zvezda i Partizan biće odigrano u Beogradu.\nFudbalski klub Partizan biće formalni domaćin u predstojećem finalu Kupa Srbije protiv Javora, određeno je žrebom u prostorijama Fudbalskog saveza Srbije.\nNavijači iz Jagodine i Novog Sada stižu u Beograd na istorijsku utakmicu\nViše od 2.000 navijača Jagodine, u koloni od 35 autobusa, oko 16 sati krenulo je u Beograd na utakmicu finala Kupa Srbije sa Vojvodinom.


SIPA pretresa objekte na 25 lokacija širom BiH\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) započeli su rano jutros akciju kodnog naziva "Lištica", koja se izvodi na području Gruda, Širokog Brijega, Čitluka, Zenice i Sarajeva. Aktivnosti se provode po naredbama Suda BiH i Tužilaštva BiH u saradnji sa pripadnicima Uprave za indirektno oporezivanje BiH, i nekoliko kantonalnih MUP-ova.\nU toku su pretresi objekata na 25 lokacija i lišenja slobode više osumnjičenih osoba zbog postojanja osnova sumnje da su počinile krivično djelo organizirani kriminal u vezi sa krivičnim djelom nedozvoljen promet akciznih proizvoda, nedozvoljeno skladištenje robe, porezna utaja ili prevara i pranje novca.\nU ovoj fazi, izvršenim pretresima pronađeno je i privremeno oduzeto više od tri tone rezanog duhana, dok pretresi na većem broju lokacija i dalje traju.\nPripadnici grupe za organizirani kriminal sumnjiče se da su u periodu od novembra 2015. do februara 2016. godine, s ciljem sticanja protivpravne imovinske koristi, nezakonito nabavljali duhan u listu, vršili njegovu preradu i rezanje, te neovlašteno prodavali veće količine rezanog duhana preprodavcima i krajnjim kupcima širom BiH, bez prethodnog obilježavanja akciznim markicama i plaćanja obavezne akcize i PDV-a.\nProcjenjuje se da su svojim nezakonitim djelovanjem u periodu od tri mjeseca prodali najmanje 55 tona duhana, čime je budžet BiH oštećen za iznos od oko 7.850.000 KM, a pribavljena protivpravna imovinska korist veća od 1.200.000 KM.\nAkciji je prethodila intenzivna kriminalistička istraga koju su istražitelji SIPA-e proveli pod nadzorom Tužilaštva BiH s ciljem dokumentiranja nezakonitih aktivnosti osumnjičenih osoba.


Evo zašto kasnite na posao — Wannabe Man\nEvo zašto kasnite na posao\nKašnjenje na posao je definitivno jedna od najiritantnijih navika zaposlenog čoveka. Mnogi pokušavaju da se reše ove loše navike i uporno se trude da u kancelariju ne zakorače poslednji. Navodimo vam nekoliko krupnih razloga zbog kojih gotovo svakog jutra malo zakasnite.\n“Još samo da uradim ovo” efekat\nBrojna istraživanja pokazuju kako je ovo jedan od glavnih razloga kašnjenja. Ako uvek pokušavate da odgovorite na još samo jednu sms poruku, brzinski “bacate oči” na jutarnje vesti ili se uporno trudite da popijete još koji gutljaj kafe, to znači da vi definitivno spadate u ovu grupu ljudi. Pokušajte bar jednom da neku od radnji pred odlazak na posao odložite za kasnije.\nMalo spavanja i sna\nOvaj segment odnosi se na rane jutarnje sate i rečenicu “Još samo 5 minuta“. S njom mnogi započinju radni dan, a zbog toga svakoga jutra jurcaju po kući i na kraju opet zakasne. Pokušajte, naučite sebe, naterajte sebe da legnete u krevet ranije, mnogi kažu da ovakvo ponašanje deluje.\nKljučne reči Evo zašto kasnite na posaokašnjenje na posaoLuka Pešićmuški magazinWannabe Manzašto kasnite na posao


Gradjanski preokret: Ministar gradjevinarstva potvrdio nelegalnu gradnju Linglonga\nBeta 24. decembra 2021. 19:55\nGradjanski preokret iz Zrenjanina ocenio je danas da je ministar gradjevinarstva Tomislav Momirović „potvrdio“ nelegalnu gradnju pogona autoguma kineske kompanije Linglong izjavom da je u vezi s tim projektom „bilo odredjenih iskakanja iz urbanističkih propisa“.\nIz tog udruženja su naveli da se „iskakanja“ o kojima je ministar govorio odnose na izgradnju osam objekata bez gradjevinske dozvole „na više od 47.000 kvadrata“.\nGradjanski preokret je podsetio da je pokrajinski gradjevinski inspektor 27. aprila doneo rešenje kojim je kineskoj kompaniji naredjeno da ukloni sve izvedene radove na izgradnji nelegalnih objekata kao i da su 31. maja podneli krivičnu prijavu protiv odgovornih u toj firmi i kompaniji koja izvodi radove zbog izgradnje bez gradjevinske dozvole.\n„Tužilaštvo nije odbacilo tu prijavu a ministar Momirović se danas, po svemu sudeći, sastao baš sa osumnjičenima za kriminal. Po zakonima Srbije, naknadna legalizacija bespravno izgradjenih objekata ne poništava izvršenje krivičnog dela i krivičnu odgovornost lica koja su ga počinila“, naveli su iz udruženja.\nMinistar gradjevinsarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović izjavio je ranije danas u Zrenajninu da je na gradilištu fabrike Linglong do sada obavljeno više od 50 inspekcijskih nadzora, samo iz sektora gradjevine i infrastrukture i da je to, kako je naveo, najkontrolisanije gradilište u Srbiji.\nOn je, posle sastanka sa predstavnicima kompanije Linglong, izvodjačima radova, čelnicima grada Zrenjanina i inspekcija i obilaska fabrike rekao da do sada nisu utvrdjene bitnije nepravilnosti u radu, a da su, gde ih je i bilo, predstavnici kineskih partnera postupali po nalozima inspekcija.\n„Bilo je odredjenih iskakanja iz urbanističkih propisa koji su uskladjni sa zakonom, naravno, nije bilo nikakvog rušenja već su radovi zaustavljeni i uskladjeno je sve sa zakonom, prevazidjeno je to i rešeno“, rekao je Momirović.\nŠef EIB: Bez investicija u projekte nuklearne energije


Naslovna fotografija onlajn konferencije "Pitanje nestalih 20 godina nakon rata na Kosovu" u organizaciji Inicijative mladih za ljudska prava. (Foto: YIHR)\nRasprava o nestalima nije deo javnog diskursa u regionu, iako je važan deo procesa pomirenja, kao i dijaloga Beograda i Prištine, rečeno između ostalog u uvodnom delu "Pitanje nestalih 20 godina nakon rata na Kosovu" koji je, preko Zoom platforme, organizovala Inicijativa mladih za ljudska prava (YIHR).\nUčesnici konferencije su se složili da je za rešavanje ovog pitanja potrebno da vlasti u Beogradu i Prištini otvore pristup tajnim arhivama, ali da je za to potrebno i da međunarodna zajednica pojača pritisak na vlasti.\nSerbeze Hadžijaj, novinarka BIRN-a sa Kosova, rekla je da misli da zemlje regiona ne žele da odmrznu ovo pitanje rata.\nMeđunarodna zajednica mora da izvrši pritisak na obe strane da otvore arhive koje do sad nisu otvorili, dodala je, ali i naglasila da međunarodna zajednica nije posebno efikasna u vezi sa tim pritiskom i do sada nije napravljen nekakav značajan napredak, posebno poslednjih godina.\nNa pitanje moderatorke tribine Anđele Savić iz YIHR-a da li regionalna saradnja pospešuje taj proces, Hadžijaj odgovara potvrdno.\n"Uvek postoje neki ljudi koji znaju gde su nestale osobe. Neko ih je ubio i nestao", rekla je ona naglašavajući da postoje grupe koje znaju gde su tela nestalih sakrivena.\nZato je saradnja u srži ovog problema, naglasila je ona, i bez nje problem ne može biti rešen.\nPitanje nestalih se ne može rešiti bez otvaranja tajnih arhiva, a spremnost da se one otvore je samo retorička, ne i pitanje konkretnih poteza, kazala je novinarka sa Kosova.\n"U Srbiji je većina dokumenata o ratnih zločinima tajna. Na Kosovu, bivši lideri OVK (Oslobodilačke vojske Kosova) govore da mi nemamo prikladne arhive koje bi mogle da se otvore", kazala je ona naglašavajući da Srbi čine najveći deo nestalih i da su nestali neposredno po završetku rata.\nKosovska strana tvrdi da su nestanci posledica akcije pojedinaca ili manjih grupa i odbija da prihvati odgovornost za to, nastavlja ona. Podseća da je to bio trenutak raspoređivanja snaga UN na Kosovu i da su okolo cirkulisale razne bande i da su ubijani civili uključujući i kosovske Albance.\nPredrag Miletić iz Fonda za humanitarno pravo podsetio je da je masovna grobnica u Rudnici pronađena još pre pet godina.\nPotvrdio je da je otvaranje tajnih arhiva veoma važno, ali je ocenio da se ne može očekivati da će ta dokumenta biti objavljena. Veza se mora napraviti sa ostalim izvorima informacija, nastavio je, poput razgovora sa ljudima koji su bili umešani u operaciju skrivanja tela.\n"Ako pogledate slučaj Batajnica iz 2001. možete videti da je veliki broj ljudi bio umešan, poput vozača kamiona, ronilaca, ljudi koji su obavljali fizičke poslove. Dakle, to je veliki broj ljudi koji bi trebalo da bude intervjuisan", kazao je on, podsećajući da je krivično proces zbog Batajnice i dalje otvoren, bez ikakvog zaključka.\nKazao je i da postoji dosta dokumenata OVK, posebno u slučaju protiv Ramuša Haradinaja, ocenjujući da tvrdnje OVK da arhive ne postoje nije istinite i da su vrlo indikativne. Iako u tim dokumentima verovatno nema podataka o masovnih grobnicama, iz njih se može videti da je struktura OVK bila vojna struktura sa dnevnim naredbama i raportima.\n"To mogu biti početne pozicije sa kojih možete pokrenuti tužbe", kazao je Miletić.\nTomas Osorio, koji je godinama radio u Haškom tribunalu, ocenio je da je otvaranje arhiva strogo politička odluka.\nZadatak organizacija civilnog društva - vrlo važan - jeste da održavaju temu o nestalim osobama živom u javnosti i kod političara.\nPorodice nestalih sigurno neće odustati sve dok ne saznaju šta se desilo sa njihovim namilijima, bez obzira što je prošlo mnogo godina od kraja sukoba, zaključio je Osorio.