U lavirintu evropskih politika\nBuđenje razočaranih i izneverenih\nMnogi su se prerano obradovali šansom da je Sabor smogao snage da se odbrani od davljeničkog ropca nakon Vučićevog nežnog zagrljaja; Svaka država Evropske Unije, a to je još uvek 28 njih, ima svoje probleme, a kada se sve to sabere - Unija grca u bilo ekonomskim, dužničkim, finansijskim, kulturološkim ili političkim nedaćama. Od Švedske i Finske na severu kontinenta, pa do Malte i Kipra na jugu, od Poljske na istoku, pa do Portugala na zapadu, leže sve nevolja do nevolje. Neke od tih neprilika mogle bi da se reše, a neke su utkane u same temelje nacija. Neke od njih nisu mogle da se izbegnu, a neke nisu ni morale da se stvore. Golema nevolja nadvila se, primera radi, nad Velikom Britanijom još od momenta kada je neodgovorni premijer Dejvid Kamerun obećao referendum za koji je mislio da neće proći. Loše je mislio jer su se i Britanci pokazali kao nacija sposobna da samu sebe uvuče u nepotrebne i štetne zavrzlame. Nekoliko premijera kasnije, ponovo jedan neodgovorni čovek, Boris Džonson, rešen je da preseče Gordijev čvor, pa šta košta da košta. U međuvremenu u Nemačkoj... piše u kolumni Milana Balinde, dugogodišnjeg novinara američkog dnevnika Majami Herald\nU Nemačkoj, na lokalnim izborima koji su se održali 1. septembra, Demohrišćanska partija kancelarke Angele Merkel i partija levog centra, Socijaldemokrati, jedva su uspeli da u Saksoniji i Brandenburgu održe svoju koaliciju na vlasti. Alternativa za Nemačku (AfD) postigla je drugo mesto u obe države što je ogroman uspeh u odnosu na izbore od pre četiri godine, ali su dobili približno isti broj glasova kao na poslednjim nacionalnim izborima iz 2017.\nDemohrišćani (DH) i Socijaldemokrate (SD) još su i dobro prošli jer su ispitivanja javnog mnjenja pred same izbore prognozirala da će biti još gore. Presudni su bili pomešani rezultati Socijaldemokrata koji su u Saksoniji sa 7,7 odsto glasova pali na peto mesto, ali su zato u Brandenburgu pobedili osvojivši 26,2 odsto glasova. Da se nisu na taj način "izvukli", SD bi najverovatnije, odnosno jake struje unutar partije, zahtevale raskid koalicije sa Demohrišćanima.\nInače, DH su u Saksoniji osvojili 32,1 odsto i tako tamo izbili na prvo mesto, a u Brandenburgu 15,6 odsto, što ih je u toj državi stavilo na treće mesto.\nAlternativa za Nemačku u obe te države izbila je na drugo mesto; u Saksoniji sa 27,5 odsto, a u Brandenburgu sa 23,5 odsto. Zeleni su u Saksoniji dobili 8,6 odsto, a u Brandenburgu 10,8 odsto. Levica (Di Linke) u Saksoniji 10,4 odsto, a u Brandenburgu 10,7 odsto, a možda i nisu loše prošli u bivšoj komunističkoj Istočnoj Nemačkoj gde solidan broj ljudi glasa za neo-naciste.\nSocijaldemokrati su pre izbora oštro kritikovali AfD zato što su ovi na predizbornim plakatama koristili lik Vili Branta, bivšeg kancelara i vođe Socijaldemokrata. Poster se prvo pojavio u državi Brandenburg i na njemu osim lika Vili Branta dominira i njegov citat: "Usudi se da budeš još demokratskiji!" Ispod toga stoje poruke: "Glasaj za AfD!" i "Mi pišemo istoriju!".\nBrant je bio kancelar od 1969. do 1974. i mnogi Nemci, kao i ostatak sveta, sećaju ga se zbog njegovog klečanja u Varšavi 1970. na komemoraciji žrtava Varšavskog ustanka tokom Drugog svetskog rata. Dobio je Nobelovu nagradu za mir 1971. godine, a delom jer je pokušavao da uspostavi bliže veze sa Istočnom Nemačkom a i drugim komunističkim zemljama u jeku Hladnog rata.\nInače, Vili Brant je je napustio nacističku Nemačku kada mu je oduzeto državljanstvo i za vreme rata živeo je u Švedskoj kao izbeglica.\nUspeh AfD je bio "dupli šamar u lice Angele Merkel, ali nije bio zemljotres koga su se svi plašili", prokomentarisao je italijanski dnevnik Koriere dela sera. La Republika je bila više zabrinuta: "... strah, nacionalizam i ksenofobija bili su glavni instrumenti upotrebljavani u predizbornoj kampanji".\nNaslov u britanskom Gardianu "Krajnje desničarska AfD dobila na veliko, ali nije uspela da prebaci najveće partije". Poljski list naklonjen levici, Gazeta Virboršča objavio je sličnu poruku. Čuveni francuski Le Mond nazvao je rast AfD "jakim prodorom" dodajući da ta partija nikad nije toliko postigla, a holandski De Telegraf javio je da je rezultat bio "šamar nestabilnoj nemačkoj koaliciji".\nVolkskrant, drugi holandski dnevnik, rekao je da "populisti desnog krila" nisu najveća partija ni u jednoj od te dve nemačke države gde je bilo glasanje, ali da "AfD može sebe sada da nazove 'narodnom partijom' na (bivšem) Istoku".\nU Španiji su bili više optimisti i La Vangardia je rekla da su Demohrišćani i Socijaldemokrati "uspeli da uspore porast ultra-desnice". Danski dnevnik Politiken je napisao da iako su DH i SD preživeli poraz na Istoku, uspeli su da izbegnu katastrofu. Vašington post je podvukao da AfD još nije dovoljno jaka da bi prevazišla partije establišmenta.\nBilo kako bilo, Berlinu bi konačno trebalo da bude jasno da Nemci iz bivše Istočne Nemačke itekako mogu da kazne dve najveće partije koje su se udobno smestile u koaliciji i nakon godinama starog savezništva nisu sproveli nikakve po narod potrebne i korisne promene.\nLider krajnje desnice Italije, Mateo Salvini, liže svoje rane nakon što se kockao nameravajući da obori svoju vladu i u toj opasnoj igri izgubio. Krajem jula Salvini se baškario na svojoj omiljenoj plaži u turističkom gradu Milano Maritima, pio mohito i slikao se bez košulje pokazujući, valjda, koliki je mačo.\nRazlog za tako ponašanje, za triumfalno šepurenje bio je očigledan: njegova partija Liga po ispitivanjima javnog mnjenja imala je 39 odsto glasova. Odlučio je da isprovocira vanredne izbore, pobedi na njima i postane premijer. Nije više hteo da bude ministar unutrašnjih poslova u koalicionoj vladi sa Pokretom 5 zvezda (M5S). Međutim, M5S je uzvratio udarac na Salvinijevu zaveru i dogovorio se sa Demokratskom partijom, koja je politički na levom centru, da oforme većinu u italijanskom parlamentu. Niko se nije iznenadio da M5S, koji nema ideološki profil, pređe iz koalicije sa partnerom iz krajnje desnice u koaliciju sa levičarima. Prvo je premijer Đuzepe Konte podneo ostavku i tako sprečio Salvinija da ga obori, a onda je ponovo postao premijer, ali sada ispred nove koalicije.\nSalviniju je popularnost odmah spala za šest osto. On je kasnije pozvao svoje saborce da krenu da marširaju na Rim (sećamo se Musolinija), ali malo ko se na taj poziv odazvao mada je Ligi srodna partija, Italijansko bratstvo, takođe pozvala svoje članove na marš. Nakon što je Salvinijeva igra ružno propala, on je optuživao za svoju sramotu novu koaliciju koja se formirala da bi "njemu naudila", Pariz, Brisel i Berlin.\nSalvini je veoma efikasan u predizbornim kampanjama i njegova Liga je skočila sa 17 odsto glasova na generalnim izborima iz 2018. do 34 odsto na glasanju za Evropski parlament prošlog maja meseca. Dobar deo uspeha Lige duguje se njihovoj sposobnosti da izazovu mržnju prema nekim grupacijama ljudi, bilo da su to Italijani na jugu, imigranti, muslimani, homoseksualci, pa čak i Rimski Papa.\nOd nove italijanske koalicije se očekuje da poboljša odnose sa Evropskom Unijom i da ublaži stavove kada su imigranti u pitanju. Novi premijer imenovao je vođu Pokreta 5 zvezda, Luiđi di Majo, za ministra inostranih poslova. Di Majo ima 33 godine i biće najmlađi ministar inostranih poslova u italijanskoj istoriji. Luciana Lamorgese, koja nema politička opredeljena, postala je ministarka unutrašnjih poslova, položaj koji je držao Mateo Salvini. Ona je, inače, bila šef bezbednosnih snaga Milana.\nI dok se u Italiji stvari brzo odvijaju, dok se tamo menja vlada, menja pravac italijanske politike i budućnost zemlje, u Španiji se pregovara polako, detaljno i jalovo. Radnička socijalistička partija Španije je na vlasti nakon što je preuzet mandat od prethodne konzervativne (narodnjačke) partije, ali to je manjinska vlada koju podržava Podemos, takođe sa levice, krajnje levice. Te dve partije rešile su da i zvanično naprave koaliciju i evo već drže vreme na tome rade, a rezultata, makar zvanično, još nema.\nJedan dan procuri vest da su se nešto dogovorili, a već sledeći da se ništa nisu dogovorili i da će se od koalicije odustati. Potom procure informacije da su se pregovori intenzifikovali, da ni jedna strana ne odustaje od koalicije, a odmah potom da to nije baš tako.\nNa čelu Socijalista je Pedro Sančez koji povremeno o vođi Podemosa, Pablu Iglesiasu, govori da se sa njim ne može ništa dogovoriti. Oko svake tačke, oko svakog detalja bilo koje tačke koalicionog dogovora pregovaraju komisije te dve partije, a do javnosti stiže nešto malo ili ni malo o dogovorenom.\nSve je prekriveno velom tajnosti, atmosfera neke podseća na zasedanja inkvizicije. Bilo kako bilo, španske grupacije sa levice gledaju kako su to uradili Portugalci gde je njihova Socijalistička partija na vlasti, ali sa manjinskom vladom i uz podršku komunista, nezavisnih poslanika i "slobodnih marksista" portugalskog parlamenta.\nTa lisabonska koalicija toliko je nezvanična da komunisti tvrde da oni ne podržavaju manjinsku vladu socijalista. Poznato je da su se pregovori vodili u prostorijama komunističke partije, ali, primera radi, postoji samo nekoliko fotografija koje mogu da potvrde postojanje pakta sa portugalske levice.\nInače, došavši na vlast 2015. godine nova portugalska vlada napustila je politiku prethodne i odustala od stezanja kaiša i svih preporuka i naredbi koje su stizale iz Brisela i ostatka evropskih centara moći.\nOsim što i dalje Portugal ima veliki dug, nekih 120 odsto od BND, u svemu ostalo drastična promena smera politike donela je veoma pozitivne rezultate.\nPovećane su penzije, porastao je minimalni dohodak, skraćeno je radno vreme u javnom sektoru na 35 sati nedeljno, a takođe se odustalo od privatizacija mnogih društvenih kompanija. Izbori u Portugalu zakazani su za 6. oktobar i prognoze su da će pobediti Socijalistička partija. A da li će im biti potrebna "tajna" sardnja sa komunistima i njima sličnim samo se nagađa. Uostalom, ne bi Socijalisti tu saradnju sa komunistima prikrivali, već to komunisti ne vole da objavljuju jer bi ta saradnja bila kontradiktorna njihovim ortodoksnim "komunističkim načelima".\nNa krajnjem severu kontinenta, tamo gde su se smestili Skandinavci takođe ima većih političkih previranja. Važno je napomenuti da oni nisu kompaktna grupa i da ne mogu da "zamene" jedni druge, a nije obavezno ni to da se Vikinzi međusobno mnogo vole.\nTokom decenija Šveđani su držali otvorena vrata za izbeglice, emigrante i strane radnike iz svih krajeva sveta, ali sada populisti sa krajnje desnice sve više dobijaju na snazi i stepen švedske tolerancije i velikodušnosti naglo je spao. Sve donedavno Švedska je primala proporcionalno najveći broj izbeglica; samo tokom 2015. u zemlju je ušlo 163.000 njih, uglavnom iz Sirije, Avganistana i Iraka. Međutim, nije se svima dopadao taj trend, Švedski Demokrati, politička partija krajnje desnice sa neonacističkim korenima, imali su 2010. podršku 5,7 odsto glasača, ali septembra 2018. ta se podrška popela na 17,5 odsto, a to je zato što je ta partija podgrejavala anti-imigrantska osećanja. Njihov politički slogan je - "Sačuvaj Švedsku švedskom". Inače, Šveđani, čini se, uvek vole pomalo da preteruju.\nKada je politička korektnost bila "u modi" Šveđani su, po procenama ostatka sveta, u tome preterivali. Sada su počeli da preteruju sa svojim "nativizmom", sa svojim nacionalizmom. Interesantno je da se ista politička, slični društvena kretanja događaju i u susednoj Danskoj. Tamo je čak donet i "zakon nakita", koji dozvoljava da vlast izbeglicama konfiskuje i zapleni lični nakit na granici. Bilo kako bilo neki Šveđani, na primer, ističu da su ranije imigranti bili iz iste kulturne zone, slični Šveđanima, kao što je Jugoslavija ili Španija, ali da su imigranti sada iz drugih civilizacija i da ne postoji način da se uklope u švedsko društvo.\nZemlja koja se sada nalazi u centru evropske, a i svetske, pažnje je Velika Britanija. Tamo u ovom trenutku dominira politički haos. Koje će odluke oko izlaska iz Evropske Unije Britanci doneti može samo da se nagađa, ali će te odluke promeniti način života budućim generacijama Britanaca.\nBoris Džonson, premijer britanske vlade, čovek koji nije izglasan na nacionalnim izborima, do sada je izgubio na svim mogućim glasanjima u Vestminster parlamentu, ali je tvrdio da ne razmišlja o podnošenju ostavke. Njegov rođeni mlađi brat napustio je ministarsku fotelju jer se ne slaže sa Borisovom politikom.\nPrethodna premijerka takođe je gubila u Parlamentu, ali isto tako nije uspela da pridobije podršku ni od strane biznis i finansijskog sektora, ni od sindikata, ni škotskih nacionalista, a takođe ni od, što je za očekivati, stranke Laburista. Pomerila je izlazak Britanije sa 29. marta na 31. oktobar, pokupila svoje stvari, pa napustila britansku vladu ostavivši je u ruke Borisu Džonsonu, koji glasno govori i takođe gubi glasove i u Donjem i u Gornjem domu Parlamenta.\nKraljica mu je dozvolila da "ugasi" Parlament tokom pet nedelja, ali je vrlo moguće da ni taj "prljavi trik" neće za njegove ideje doneti dovoljno pozitivnih rezultata.\nInače, politika u Britaniji je komplikovan posao i zbog same činjenice da ta zemlja nema Ustav po kome može da se ravnja. Imaju bezbrojan broj zakona iz raznih istorijskih epoha, imaju i nekoliko tekstova filozofa, ali Ustav ne postoji kao vodilja.\nTokom jednog od Džonsonovih izlaganja u Parlamentu jedan od parlamentaraca iz njegove partije, inače bivši ministar unutrašnjih poslova, prepešačio je sa jedne ne drugu stranu sale i seo među poslanike opozicije. Džonson je u tom trenutku ostao bez većine u Parlamentu. A kada je izjavio da "vlada ne može da funkcioniše ukoliko parlament odbija da usvoji ono što on predlaže", bio je u pravu. Vođa Laburista, Korbin, povišenim je glasom, kako se inače nadvikuje u britanskom Parlamentu, rekao da Džonson nema mandat, nema moralno pravo i da "sada nema ni većinu".\nOnda su poslanici usvojili zakon da Britanija ne može da napusti Evropsku Uniju bez dogovora, a taj njihov stav potvrdio je i Dom lordova. Potom je Džonson rekao da bi on "radije bio mrtav u jarku" nego da u Briselu traži produženje roka za izlazak. Takođe je rekao da zakon protiv Bregzita bez dogovora "oduzima pravo zemlji da odluči koliko bi dugo trebalo da ostane u Evropskoj Uniji".\nNa te njegove izjave niko nije ni trepnuo. Sada se postavlja pitanje ko će da ode u Brisel i zatraži to produženje, a navodi se da bi to na kraju morala da uradi i sama kraljica. Šta sve kraljica može i šta hoće da uradi se ne zna, jer nema Ustava da bude konsultovan. Džonson je zahtevao nove izbore, ali kako opozicioni političari u njega nemaju poverenje i nisu sigurni gde će da ih izigra, hteli su prvo da proguraju zakon o zabrani "tvrdog Bregzita".\nPotom je Džonson skoknuo do Jokšira i kratki video zapis te posete postao je jedan od najgledanijih širom Evrope. Na njemu jedan Britanac prilazi Džonsonu, njih dvojica se rukuju uz smešak i Britanac mu se ljubazno obraća: "Molim Vas, napustite moj grad!"\nSvako produženje roka britanskog izlaska iz Unije morali bi da potvrde svih 27 preostalih zemalja, a britanska vlada morala bi da predstavi prihvatljiv razlog za takvo produženje roka. U ovom trenutku, što je potvrdila i Finska koja predsedava Unijom, evropsko raspoloženje da se Britancima odloži izlazak nije na zavidnom nivou. Ipak, svi strepe da bi kad bi Britanija izašla bez dogovora ekonomska šteta bila nesaglediva.\nOdnosno, tačno je izračunato koliko katastrofalno bi cena takvog izlaska bila. Čak se iz Turske čuo glas da bi njih Bregzit bez dogovora stajao gubitka od tri milijardi evra. Osim izlaska bez dogovora i izlaska sa dogovorom Britaniji ostaje i mogućnost da napusti ideju napuštanja Evropske Unije, ali kako bi se to izvelo na demokratski način sasvim je drugo pitanje.\nUnija je spremila fond od 780 miliona evra za hitne intervencije u slučaju da ih Britanija napusti bez dogovora. Najveću materijalnu štetu od takvog scenarija imale bi Irska, Nemačka, Holandija, Belgija, Francuska i Danska. Šteta za samu Britaniju bila bi skoro nesaglediva. Samo nekoliko detalja: Britanija bi trenutno izgubila pristup evropskim bazama podataka.\nNe bi imali pristup Europolu, šengenskom informativnom sistemu, a ni podacima o teroristima i kriminalcima čiji dosijei se nalaze u evropskim bazama informacija. Najveća i najopasnija nepoznanica bi bila šta će se dogoditi sa ostrvom Irskom.\nKako će se urediti granica između Republike Irske i Severne Irske biće problem koji će morati da se reši od prvog dana. Kasnije će se videti hoće li Škotska da odluči da raspiše referendum o ostanku ili odlasku iz Velike Britanije.\nZa sada se procenjuje da će se sve na jedan ili drugi način s prolaskom vremena srediti. Nakon deset godina, izračunato je već, prihod po glavi stanovnika Britanije smanjiće se za od 3,5 do 8,7 odsto. Ukoliko bi se Bregzit dogodio bez dogovora, hiljade drugih detalja, hiljade drugih problema morali bi odmah da se reše, a zvanična ponuda Amerike i današnje Bele kuće da će sa Britanijom odmah početi pregovori o slobodnoj trgovinskoj razmeni nekima liči na obećanje na dugom štapu.\nTurska preti otvaranjem kapije\nTurska i jeste i nije u Evropi, ali nije u Evropskoj Uniji i za sada postoje vrlo tanke mogućnosti da će jednog dana to biti.\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan zapretio je da će da otvori rutu za izbeglice iz Sirije da stignu do Evrope ukoliko ne primi više podrške za svoj plan da smesti te izbeglice na sever Sirije. Erdogan insistira kod Amerikanaca da se formira "sigurnosna zona" u delovima Sirije koje preko Kurda kontrolišu Amerikanci. Vašington insistira da Sirijci koji su pobegli zbog sukoba iz svojih mesta, iz svojih kuća moraju da se, kad za to dođe vreme, vrate u svoje domove. Kurdi kažu da na teritoriji koji oni kontrolišu ne dolazi u obzir da dođu Sirijci iz drugih delova zemlje.\nTurci smatraju da su Kurdi iz Sirije koji se nalaze blizu granice sa Turskom bezbednosna opasnost za Tursku, a Erdogan je ranije tokom ove godine pretio da će izvršiti invaziju na teritoriju Kurda u Siriji.\nTurska i Evropska Unija su se dogovorile 2016. godine da Turska zatvori, što su efikasno i uradili, takozvanu "Balkansku rutu" za izbeglice. To bi značilo da se ne dozvoli izbeglicama da iz Turske pređu u Grčku i dalje krenu ka Evropi preko Makedonije, Srbije, Bosne i Hrvatske. Za to zatvaranje prolaza izbeglicama Turska je trebalo da dobije šest milijardi evra, a od toga su već dobili 5,6 milijardi.\nViše od milion izbeglica ušlo je u Evropsku Uniju tokom 2015. godine, a mnogi od njih su bežali od ratova u Siriji, potom u Aziji i Africi. Te godine skoro 900.000 izbeglica zatražilo je azil u Nemačkoj. Inače, u Nemačkoj živi 20,8 miliona ljudi koji su poreklom imigranti.\nErdogan je takođe početkom septembra rekao da je neprihvatljivo da Turska ne može da ima nuklearno oružje, ali nije precizirao da li Turska planira da ih proizvede. "Neke zemlje imaju rakete sa nuklearnim bojevim glavama, ne samo jednom ili dve. Nama kažu da mi to ne možemo da imamo. To ne mogu da prihvatim", izgovorio je Erdogan članovima svoje partije na jednom skupu u gradu Sisas.\nDodao je da "imamo blizu Izrael, skoro sused. Oni plaše druge nacije jer imaju nuklearno oružje. Niko ne može da ih dodirne." Kao da su Evropi prepunoj problema potrebne turske ucene.


EP - Domaćin srušio šampiona, oporavili se Litvanci - Sportske.net\nEP - Domaćin srušio šampiona, oporavili se Litvanci\nU večernjem terminu na EP u Sloveniji domaćin je priredio najveće iznenađenje pobedom nad "Crvenom Furijom", dok su Francuska i Grčka rutinski upisale bodove. Litvanija se oporavila od poraza upisala trijumf protiv nesrećnih Makedonaca.\nU grupi "A" Francuska se iskupila za poraz na startu šampionata. Trikolori su večeras nadigrali i ubedljivo savladali Veliku Britaniju rezultatom 88:65 (26:14, 19:23, 26:11, 17:17).\nToni Parker bio je u elementu pa je sa 16 poena vodio Francuze do prve pobede ali se mora priznati da je raspucani Nikolas Batum sa 17 poena i 4 skoka bio najbolji u redovima pobedničkog tima.\nKošarkaš Partizana Žofri Lovernj participirao je u prvoj pobedi Francuske sa četiri poena i dve asistencije.\nU grupi u kojoj se takmiči Srbija, Litvanija je nadigrala Makedoniju i tako stigla do prve pobede na EP. Meč je kasnio zbog činjenice da je duel Srbije i BiH trajao duže nego što se očekivalo pa je tako u Jesenicama spuštena zavesa na drugi takmičarski dan.\nLitvanija je slavila rezultatom 75:67 (20:15, 19:18, 18:17, 18:17) čime se vratila u život posle poraza od Srbije. Makedonija očigledno nije uspela da se oporavi od nepravde iz prvog kola pa će imati težak posao da u trećem kolu piše prvu pobedu na šampionatu protiv selekcije Srbije.\nIznenađenje večeri i dana priredila je domaća selekcija koja je savladala jednog od najvećih favorita za osvajanje zlatne medalje.\nSlovenija je dobila Španiju rezultatom 78:69 (9:14, 16:19, 27:18, 26:18) vođena Goranom Dragićem (18 poena) i Boštjanom Nahbarom (14 poena). Novopečeni košarkaš Crvene zvezde Telekom, Jaka Blažič, ubacio je tri poena i dodao jedan skok.\nU poreženoj ekipi briljirao je Mark Gasol sa 17 poena i 7 skokova, a pretio ga je Kalderon sa 14 poena i 4 skoka.\nPoslednji meč u grupi "D", drugog dana prvenstva, odigrale su selekcije Grčke i Rusije. Rusi su se pokazali u mnogo boljem svetlu nego juče ali im to nije bilo dovoljno da izbegnu poraz.\nHeleni su slavili rezultatom 80:71 (16:21, 25:13, 21:13, 18:24) a Srbija je na ovom meču imala svog predstavnika u liku arbitra Ilije Beloševića.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Sputnjik: Evo kad će biti rešeno pitanje imena Makedonije\nNa pitanje da li će Atina i Skoplje uspeti da pronađu rešenje do julskog samita NATO-a, kada se očekuje da će biti razgovarano o prijemu Makedonije u NATO, neimenovani izvor je odgovorio: "Nema nikakvog smisla odugovlačiti pregovore do jula. Ako se dođe do rešenja, ono će biti u februaru, najkasnije u martu".\n"Jasno je da će to biti čisto političko rešenje. Međutim, ne treba misliti da je sve rešeno. Daleko od toga. Ima mnogo problema", rekao je sagovornik agencije.\nAtina i Skoplje skoro 30 godina ne mogu da reše spor o imenu Makedonije. Grčka traži promenu imena susedne države, kako je ne bi mešali sa grčkom oblasti Makedonijom i blokira stupanje Skoplja u EU i NATO.\n* Grčka demantuje: Nema dogovora oko imena Makedonije, to je albanska provokacija


Organizacija ljetne škole na Jahorini u sklopu ''Resita Network''\npetak, 25 jul 2014 09:19\nU sklopu ’’Resita Network’’ akademske mreže za preduzetništvo i inovacije uiverziteta Jugoistočne Evrope Ekonomski fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu biće organizator ljetne škole na temu „Business Communication“. Na ljetnjoj školi koja će se održati na Jahorini u periodu 24-29.08.2014. godine učestvovaće studenti drugog ciklusa / master studija iz Srbije, BJR Makedonije, Bugarske, Albanije, Rumunije, Slovenije, Njemačke, kao i studeniti iz Bosne i Hercegovine.\nEkonomski fakultet Pale kao organizatora ljetne škole predstavljaju tri najbolja studenta master studija. Tokom pet dana trajanja studentima će predavanja držati renomirani profesori iz Njemačke, kao i jedan profesor sa našeg fakulteta. a putem timskog rada učestvovaće u radionicama i prezentovati svoja istraživanja. Na ljetnoj školi „Business Communication“ učestvovaće dvadeset studenata iz gore navedenih zemalja. Takođe, polaznici će imati priliku i da posjete znamenita kulturno istorijska mjesta našeg kraja.\nU sklopu ’’Resita Network’’ akademske mreže za preduzetništvo i inovacije uiverziteta Jugoistočne Evrope Ekonomski fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu biće organizator ljetne škole na temu „Business Communication“. Na ljetnjoj školi koja će se održati na Jahorini u periodu 24-29.08.2014. godine učestvovaće studenti drugog ciklusa / master studija iz Srbije, BJR Makedonije, Bugarske, Albanije, Rumunije, Slovenije, Njemačke, kao i studeniti iz Bosne i Hercegovine. Ekonomski fakultet Pale kao organizatora ljetne škole predstavljaju tri najbolja studenta master studija. Tokom pet dana trajanja studentima će predavanja držati renomirani profesori iz Njemačke, kao i jedan profesor sa našeg fakulteta. a putem timskog rada učestvovaće u radionicama i prezentovati svoja istraživanja. Na ljetnoj školi „Business Communication“ učestvovaće dvadeset studenata iz gore navedenih zemalja. Takođe, polaznici će imati priliku i da posjete znamenita kulturno istorijska mjesta našeg kraja.


Adaptacija prostora za korisnike "Narodne kuhinje" na čekanju od 2015.\nAdaptacija prostora za korisnike „Narodne kuhinje“ na čekanju od 2015.\nObjavljeno 07.07.2019. u 18h\nU prostorijama Crvenog krsta Zrenjanin svakodnevno se vrši podela 262 topla obroka korisnicima programa „Narodna kuhinja”. Petkom, uz tople obroke, korisnici ovog vida pomoći dobijaju i konzervirane namirnice za dane vikenda. Počev od 1. jula realizuje se novi ciklus u radu „Narodne kuhinje“, a u Crvenom krstu su ponosni na činjenicu da ni tokom letnjih meseci ne prave prekide u podeli hrane, što nije neuobičajeno za rad „narodnih kuhinja“.\nU zimskom periodu, od oktobra do marta, vrši se i distribucija mesečnih paketa hrane za 340 porodica kojima Centar za soijalni rad grada Zrenjanina rešenjima utvrđuje pravo na ovu vrstu pomoći kroz program „Narodna kuhinja“. Ovim vidom pomoći obuhvaćeno je 240 najugroženijih porodica u svim naseljenim mestima i 100 porodica u gradu Zrenjaninu.\nPored toga, tokom letnjih meseci u Crvenom krstu Zrenjanin se dele paketi hrane najugroženijim domaćinstvima izbeglih i interno raseljenih lica – građanima sa boravištem na teritoriji našeg grada.\nPakete pomoći svake godine obezbeđuje Komesarijat za izbeglice i migracije Republike Srbije, a skladište se i distribuiraju u Crvenom krstu Zrenjanin.\nSvi prijemi i distribucije humanitarne pomoći u Crvenom krstu usled nedostatka adekvatnog magacinskih prostora vrše se u krajnje neadekvatnim uslovima – u pomoćnim prostorijama, tj. garažama, koje ne zadovoljavaju minimum standarda za skladištenje, posebno prehrambenih proizvoda.\nPrema rečima sekretarke Crvenog krsta Zrenjanin, Aleksandre Tanasijević, njihova organizacija svake godine uredno izvršava dezinfekciju, dezinsenkciju i deratizaciju prostora. Dodatne probleme stvara prijem humanitarne pomoći koji se najčešće vrši šleperima koji nemaju mogućnost pristupa prostorijama, te se istovar vrši ručno sa vozila koje ostaje na saobraćajnici i stvara problem u odvijanju redovnog saobraćaja.\n-Zimski uslovi posebno otežavaju kako prijem, tako i podelu humanitarne pomoći. Korisnici su izloženi suncu, hladnoći i padavinama, a u izuzetno teškim uslovima rade i zaposleni i volonteri Crvenog krsta Zrenjanin koji ulažu ogromne napore da poslove prijema i distribucije pomoći izvršavaju na najbolji mogući način u datim uslovima – kaže Tanasijević.\nPodsećamo – namera da se poslovni prostor u Ulici Miroslava Tirše 2015. godine adaptira u Uslužni centar, na žalost korisnika, zaposlenih i volontera Crvenog krsta Zrenjanin, do danas nije realizovana.\n-Postojeća ideja jeste da se oformi Uslužni centar koji bi se sastojao od distributivnog punkta „Narodne kuhinje“ na kom bi se uvela mogućnost i konzumiranja, a ne samo preuzimanja toplog obroka i magacinskog prostora, čime bi se sve aktivnosti socijalnih davanja i direktnog ublažavanja siromaštva odvijale na jednom mestu. Na taj način bio bi obezbeđen praktičan, bezbedan i dostupan prostor koji bi olakšao osnovnu misiju Crvenog krsta – pomoć ugroženim licima, ali i koji bi doprineo većem dostojanstvu primalaca pomoći i opšte zadovoljstvo korisnika ovog vida socijalnih usluga u našoj lokalnoj zajednici – naglašava Tanasijević u razgovoru za I love Zrenjanin.\nTagovi:crveni krst zrenjanin, narodna kuhinja, tiršova, Vesti Zrenjanin, zrenjanin


Stranica bez granica! - Žene napokon odgovorile na pitanje što idealan muškarac mora imati da bi se zaljubile\nŽene napokon odgovorile na pitanje što idealan muškarac mora imati da bi se zaljubile\nAko niste muškarac koji voli provoditi dane u teretani, imamo dobre vijesti. Naime, novo istraživanje s njemačkog sveučilišta u Göttingenu otkrilo je da žene više vole muškarce s 'običnim' tijelom nego napumpane mišićavke...\nZnanstvenici su u suradnji s aplikacijom "Clue" ispitali žene širom svijeta o tome kakve karakteristike treba imati njihov savršeni partner, piše The Mirror.\nIstraživanje, koje je obuhvatilo više od 68.000 žena, otkrilo je da je ženama osobnost puno važnija od izgleda kada traže dugotrajnog partnera.\nDobrota (88,9%), podrška (86,5%), inteligencija (72,3%), obrazovanje (64,5%) i povjerenje (60,2%) su najvažniji faktori za žensko zaljubljivanje, dok su bogatstvo, moć i izgled manje važni.\nMeđutim, kada su žene ispitivali samo o fizičkim osobinama koje bi savršen muškarac trebao imati, ispitanice su rekle da su najvažniji atributi - privlačan osmijeh, lijepe oči, velike šake, kratka kosa, atraktivna leđa, mišićave ruke, brada ili brkovi.\n"Ono što ljudi traže kod partnera desetljećima fascinira stručnjake. Istraživanje 'Clue Ideal Partner' je jedinstveno po tome što su nam žene iz cijelog svijeta u različitim životnim fazama pružile bogat uvid u ono što im je najvažnije".


Godišnji program lečenja- najefikasniji program lečenja ustanove koji u potpunosti prati sve zakonitosti oporavka od bolesti zavisnosti\nBolničko lečenje (preporuka) - detoksikacija i stabilizacija pacijenta u bolničkim uslovima pod kontrolom Tima bolnice. Bezbednije i komfornije za pacijenta, manje stresno za porodicu. Za određeni broj pacijenata jedini efikasan način za uspostavljanje apstinencije i stabilizaciju.\nFaza I lečenja - detoksikacija\nDetokskacija od heroina – trajanje min. 7 dana\nDetoksikacija od metadona, buprenorfina - trajanje 10-14 dana\nProduženi stacionarni boravak od 7- 21 dan nakon detoksikacije\nDnevnobolnička / ambulantna detoksikacija - pacijent boravi u bolnici na terapiji (infuzije) nekoliko sati u toku dana (dnevnobolnička detoksikacija) ili dolazi u bolnicu samo po medikamente i na lekarsku kontrolu (ambulantna detoksikacija), a nakon toga ide kući sa saradnicima u lečenju, poštujuci određena terapijska pravila.\nZahteva visok nivo saradljivosti i motivisanost pacijenta, kao i angažovanosti porodice u lečenju. Za određeni broj pacijenata ovakav vid lečenja je kontraindikovan (npr. neuspešni raniji pokušaji dnevnobolničkog lečenja, visok nivo razvijenosti bolesti (žudnje), značajne sekundarne telene posledice, niska motivisanost i saradljivost pacijenta, porodični uslovi,...). Procenu adekvatnosti ovakvog vida terapije vrši Tim bolnice na pregledu u bolnici.\nTrajanje detoksikacije u dnevnobolničkim/ambulantnim uslovima 7-14 dana\nFaza III lečenja – dnevna bolnica-porodična terapija\nFaza IV lečenja-produžena grupna ili individualna terapija\nTrajanje ove faze lečenja zavisi od postignutih rezultata pacijenta, i postoje značajne individualne razlike. Preporučeni („uslovni“) vremenski okvir je godinu dana.\nTokom svih faza lečenja preporučuje se simptomatska medikamentozna terapija, kao i podrška blokatora Nalorexa (kod zavisnosti od opijata) u vidu tableta, injekcije sa produženim delovanjem od 28 dana ili implanta u trajanju od 3 ili 6 meseci.


Partija radikalne levice kreće u predizbornu kampanju 29. novembra - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Partija radikalne levice kreće u predizbornu kampanju 29. novembra\nPartija radikalne levice (PRL) kreće u predizbornu kampanju za gradske izbore u ponedeljak, 29. novembra, a kako je najavljeno, u svojoj kampanji će se boriti „za Beograd po meri radnica i radnika“.\nU saopštenju PRL dodaje da će gradjani na štandovima kod okretnice linije 50 na Zvezdari od 12.00 sati moći da razgovaraju sa članovima predsedništva te stranke, Milenom Repajić i Ivanom Zlatićem.\n„Na otvaranju kampanje će biti predstavljene dve centralne tačke predizbornog programa PRL za Beograd – program za rad i stanovanje. Obići ćemo i dva simbola urušavanja radnog prava i prava na dom, radnički smeštaj preduzeća ‘Trudbenik gradnja’, uništenog u privatizaciji, i izbeglički smeštaj u Ustaničkoj ulici“, navodi se u saopštenju.\nBeogradski izboriIzborikampanjapartija radikalne leviceBeograd


Vreme 950 - Kopaonik, kriza i MMF: Sacuvati zivce i poverenje\nStiče se utisak da Misija MMF-a nikada ranije nije bolje dočekana u Srbiji nego proteklog ponedeljka, kada su u Beogradu počeli pregovori o novom stend baj aranžmanu, koji bi trebalo da se okončaju kreditom iz Vašingtona od, verovatno, oko tri milijarde dolara, u naredne dve godine. Cela je zemlja, naime, u strahu da će sve razorniji talasi globalne krize koji stižu na Balkan – i Srbiju vratiti u Miloševićeva vremena siromaštva i privredne paralize, pa više niko ni iz opozicije i ne pomišlja na "oslonac na sopstvene snage".\nPošto će novac povučen iz MMF-a ojačati posrnule državne devizne rezerve, za trenutak je otklonjena mora državnog bankrotstva i apokaliptična perspektiva sloma dinara prema evru, a najavljeni "nadzor" ove institucije nad domaćom ekonomskom politikom kao da vraća poverenje i u dobrano poljuljani autoritet Cvetkovićevog kabineta. Utihnula su čak i "analitička" ideološka ogorčenja prema navodno "promašenim ultraliberalnim koncepcijama" MMF-a, kao starog "uterivača u kapitalizam", jer sada je, izgleda, svima najvažnije da se preživi uz žirantske pare svetske finansijske centrale. Čak i Nenad Popović, u ime DSS-a, traži razgovore opozicije sa MMF-om, to jest "kontrolu" tih razgovora, mada tvrdi da Srbija od Rusije može dobiti pomoć od čak šest milijardi u naredne dve godine i tako ući u krug zemalja (Ukrajina, Belorusija, Kirgistan i Island) koje su se na taj način već vezale za Putina.\nU ovom (nešto jače karikiranom) društvenom kontekstu počeli su naši ozbiljni razgovori sa MMF-om, pa kako, zasad, o njihovom konačnom scenariju tek možemo da nagađamo, valja se ukratko osvrnuti na pitanje da li Srbija dočekuje strane pregovarače sa jasnim stručnim ocenama onoga što nam se u privredi trenutno događa, kao i na pitanje da li je pripremljena platforma za razgovore uverljiva sa gledišta metoda kojima treba ostvariti nužne ciljeve u narednim godinama? Odgovore na ta pitanja još je nemoguće dati. Jedine indikacije u tom pravcu mogu se pronaći u materijalima sa nedavnog ekonomskog savetovanje naše privredne i političke elite na Kopaoniku (Biznis forum 2009), koje je, zbog PR megalomanije i "viška prioriteta", gotovo ismejano u javnosti.\nPreciznije rečeno, po šašavoj političko-marketinškoj koncepciji, ispalo je da je susret na Kopaoniku prilika da naši vodeći državni funkcioneri strogo posavetuju ekonomske stručnjake i privrednike, a ne, obrnuto i logično, da bar saslušaju njihove dijagnoze i preporuke. A, sudeći po zborniku radova izdatom pod naslovom "Rast u uslovima globalne recesije i finansijske krize: (ne)konvencionalne inicijative", bila je reč, ipak, o jednom stručno respektabilnom sajmu mišljenja, možda najboljeg što je naša ekonomska struka sačinila poslednjih meseci. Ovde možemo izdvojiti samo nekoliko ocena koje mogu zaintrigirati pažljivije pratioce domaćeg stručnog promišljanja problema Srbije u tekućoj krizi i možda natuknuti o čemu će se diskutovati sa Misijom MMF-a.\nNa primer, zanimljiv je pokušaj Pavla Petrovića da tačno locira pravce udara finansijske krize na Srbiju, to jest da objasni krucijalni razlog sloma domaće konjunkture u poslednjem kvartalu 2008. godine. Prema podacima koje on navodi, Srbija je u prvom kvartalu prošle godine imala stopu međugodišnjeg rasta bruto društvenog produkta od 8,5 odsto, a u poslednjem kvartalu ta je stopa pala na 2,7 odsto. Međutim, kada se pogleda produkt prerađivačke industrije, onda smo 2008. godinu počeli kvartalom sa stopom od 3,9 odsto, a završili sa stopom od – pet odsto, to jest završili smo je sa dubokom industrijskom recesijom. Po Petrovićevoj oceni, glavni uzrok pada privredne aktivnosti jeste pad agregatne tražnje u poslednjem kvartalu – to jest pad domaće tražnje sa stope rasta od 10,7 u prvom kvartalu, na stopu rasta od 2,8 odsto u poslednjem kvartalu (a ona generira 90 odsto tražnje u Srbiji, dok izvozna tražnja učestvuje samo sa deset odsto). Iz ovih "suvih" cifara proizlazi nešto šire razumljiva ocena da su kupci u Srbiji odjednom ostali bez kredita. To pokazuje i podatak da je prirast kredita u prvom kvartalu 2008. godine u Srbiji bio 1333 miliona evra, a u poslednjem kvartalu samo 287 miliona evra. A bez kredita u Srbiji, pa ni u celom svetu, nema tražnje.\nPetrović postavlja hipotezu da je Narodna banka Srbije, paralelno sa osekom priliva kapitala iz inostranstva i bekstvom 926 miliona evra devizne štednje i 113 miliona evra depozita privrede iz poslovnih banaka (u slamarice, pre svega), kontrolišući depresijaciju dinara prema devizama (prodajom deviza, pa tako istovremeno i "poništavanjem" dinara) toliko "isušila" tražnju (to jest smanjila ukupnu novčanu masu) da to nije mogla kompenzirati ni država, koja je trošeći svoje depozite na namirenje predizbornih obećanja išla naruku privrednoj aktivnosti. Krajnje uprošćeno, Petrovićev implicitan savet je da se sa MMF-om prodiskutuje pitanje monetarne politike i praksa faktičke politike "ciljanog deviznog kursa" NBS-a, jer osnovna kamata izgleda da više ne deluje, uprkos grotesknoj visini.\nSamo da spomenemo još da je i prilog Dušana Vujovića u "Kopaoničkom zborniku" i ovoga puta zanimljiv, posebno zbog njegovog trenutnog položaja – položaja glavnog ekonomiste u nezavisnoj grupi za ocenu rada Svetske banke (on je inače dugogodišnji funkcioner ove banke). Vujović u svom prilogu, naime, daje i lično mišljenje o inače tugaljivom mestu u antikriznoj strategiji Vlade Srbije (koje inače spada u standardne pakete antikriznih mera) – onom u kome se "fiskalni stimulans" koristi za održanje ekonomskog rasta. On prvo ističe da su među našim ekonomistima oko ovog pitanja podeljena mišljenja, pa su jedni za što više tog stimulansa, a drugi su sasvim protiv. Vujović smatra da je rešenje negde u sredini. Tačnije rečeno, on kaže da je protiv neodgovornog korišćenja fiskalnog stimulansa (kako po obimu tako i po nameni) jer "svaki dinar (evro ili dolar) fiskalne ekspanzije za kojim danas posegnemo biće sutra javni dug koji ćemo morati da vratimo (sa kamatama)". Naravno, prethodno valja preživeti, da bismo mogli vraćati pare.\nPet godina od albanskog nasilja na Kosovu >\nIz ličnog ugla – Pitanje "klimavog" ustava >\nIntervju - Tomica Milosavljević, ministar zdravlja >\nJelena Drakulić-Petrović, direktorka kompanije Ringier Srbija >


Manja šansa da poslanici kradu\nSkupština Srbije uštedeće najmanje 30 miliona dinara na ime putnih troškova poslanika ukoliko bude usvojen predlog koji je juče parlamentu i zvanično dostavio predsednik Administrativnog odbora i zamenik predsednika SRS Tomislav Nikolić.\nKontrola poslaničkih troškova\nBeograd -- Da li će narodni poslanik i dalje biti jedan od najbolje plaćenih poslova u Srbiji znaće se posle sednice Administrativnog odbora. Naime, na sednici u sredu će se raspravljati o predlogu izmena Odluke o poslaničkoj naknadi, na osnovu koje su poslanici podizali velike količine novca kao ...\nZna se ko traži smanjenje troškova\nBeograd -- Šef poslanika SRS-a u Skupštini Tomislav Nikolić predložio je Administrativnom odboru izmene Odluke o poslaničkoj naknadi. Reč je o naknadama koje se odnose na troškove za korišćenje automobila za dolaske na sednice.\nKrali po pravilniku\nStranke čiji su poslanici na ime putnih troškova iz kase Skupštine Srbije prošle godine podigli najviše novca nemaju nameru da na bilo koji način kazne trošadžije iz sopstvenih redova. Podsetimo, pojedini poslanici su putujući iz svojih mesta na skupštinske sednice u Beograd u 2005.


Srbija: Partijski udar na Narodnu banku\nJorgovanka Tabaković u Skupštini 6. avgusta 2012.\nPartijski udar na državu u Srbiji je za proteklih dvanaest godina takozvane tranzicije doveden do “perfekcije”, ali su prvaci aktuelne vladajuće koalicije ne samo obećali nego u predizbornoj kampanji i potpisima overili obećanje da će sproveti departizaciju. Prvi njihov čin nakon formiranja vlade - naime, brzopotezna izmena zakona i politička smena guvernera centralne banke, na čije mesto seda visoko pozicionisana partijska funkcionerka – govori da je obećanje bilo ludom radovanje i da će partokratija još dugo biti sudbina Srbije.\nJorgovanka Tabaković, visoka funkcionerka vladajuće Srpske napredne stranke, izabrana je za guvernerku Narodne banke Srbije.\nNi pre njenog izbora nije bilo tajne da će to upravo ona biti. Naime, političari vladajuće koalicije brutalno otvoreno su najavljivali govorili da će Dejana Šoškića zameniti Tabakovićeva i - da će biti bolja od njega.\nJorgovanka Tabaković je najavila da će zamrznuti svoju stranačku funkciju, biti nezavisna i raditi kao zaštitnik interesa građana:\n„Čast mi je da pokažem da jedan politčar, iako do danas funkcioner i član Srpske napredne stranke, može ono za šta je stručan da radi u interesu svih građana i da pokaže da politika jeste delatnost u kojoj političar treba da radi za sve građane“.\nPoslanici opozicije, pre svih oni iz Demokratske stranke, koji kao da su zaboravili da su upravo oni ne samo utrli put partokratskoj vladavini nego je i doveli do krešenda, zbog čega su i izgubili izbore, sada su iznosili kritike da se kandidaturom funkcionerke Srpske napredne stranke na mesto guvernera od Narodne banke Srbije stvara partijska banka.\nZgrada Narodne banke Srbije\nNada Kolundžija, poslanica ove stranke, kaže da način na koji se bira novi guverner pokazuje da će postojati "snažna politička kontrola izvršne vlasti nad Narodnom bankom Srbije“:\n„Time ne samo da su pogazili predizborno obećanje o departizaciji, već su pogazili i osnovne principe demokratskog društva, da se nezavisne institucije grade tako što se zakonom onemogući upliv izvršne vlasti u rad tih nezavisnih institucija“.\nPoslanik Demokratske stranke Dušan Petrović postavio je pitanje ko je pisao izmene Zakona o Narodnoj banci Srbije i zašto je Tabaković kao poslanik potpisala prvobitno predloženu verziju zakona kojom je bilo omogućeno štampanje novca, odnosno primarna emisija:\n„Da li je imala svest šta potpisuje kada je, zajedno sa svim drugim poslanicima, stavila ovde Predlog zakona o izmenama Zakona o Narodnoj banci Srbije, sa čuvenim članom 18, koji je, u stvari, trebalo da otvori prostor da i guverner i svi koji upravljaju Narodnom bankom mogu da koriste devizne rezerve..., da upotrebljavaju čak i štedne uloge gradjana Srbije da bi mogli da kupuju obveznice javnih preduzeća, čak i druge hartije od vrednosti, što je moglo da dovede do nesagledivih posledica?“, upitao je Petrović.\nA Peter Stano, portparol Štefana Filea, komesara Evropske unije za proširenje, povodom smene rukovodstva Narodne banke Srbije i novousvojeng zakona dopisniku Radija Slobodna Evropa iz Brisela Rikardu Jozwiaku rekao je da je Evropska komisija zabrinuta zbog ograničavanja nezavisnosti srpske centralne banke:\nIz EU poručuju da ih ne zanima postavljaje na funkcije, ali da su izmene Zakona omogućile ograničavanje nezavisnosti NBS.\n“Usvajanje tih amandmana predstavlja korak nazad u harmonizaciji srpskih zakona sa evropskim zakonodavstvom u ovoj oblasti. Evropska unija od Srbije kao zemlje-kandidata očekuje da svoje zakone uskladi sa zakonodavstvom Unije, da korača napred, a ne nazad. Mi smo, dakle, zabrinuti, iako nam tek predstoji pažljiva analiza usvojene verzije zakona, ali zabrinjava nas što su njime otvoreni uslovi za ograničavanje nezavisnosti centralne banke“.\nA upitan da li Evropsku komisiju brine to što će na funkciju guvernera NBS biti izabrana ličnost koja je imala eminentnu ulogu i u Miloševićevoj vlasti, Stano je rekao da Brisel sudi samo prema delima:\n„Kao što znate, Evropska komisija ne zasniva svoju politiku na ličnostima nego na delima i na zakonima. Zato neću komentarisati postavljanje ljudi na razne funkcije. Ono što nas zanima u ovom konkretnom slučaju jeste sadržaj usvojenih izmena Zakona o centralnoj banci i sama procedura izmena. Čini nam se da je usvajanje tog zakona bilo veoma ishitreno, bez prethodih neophodnih konsultacija. O izmenama nije bilo konsultacija ni sa Evropskom komisijom“, podsetio je Stano.\nPostavljanje partijske ličnosti na čelo centralne banke kao nezavisne institucije svake zemlje jasan je signal da izvršna vlast namerava da Narodnu banku Srbije stavi pod svoju kontrolu, ocenjuje za Radio Slobodna Evropa Dragomir Janković, konsultant Evropskog ekonomskog instituta iz Brisela. Janković upozorava da će se se negativne posledice izmene zakona o centralnoj banci, smene guvernera i njegova zamena partijskom ličnosti vrlo brzo osetiti:\n“Verujte mi da će sve medjunarodne finansijske institucije i kreditori vrlo, vrlo loše gledati na to zbog toga što će shvatiti da izvršna vlast kontroliše monetarni sistem, što će reći i devizne rezerve i sve ono radi centralna banka u državi. Drugo, siguran sam da će se ovo loše odraziti i na politiku domaće valute, na kretanje i na stabilnost cena jer će se centralna banka ponašati onako kako to bude izvršnoj vlasti odgovaralo. U tom smislu ja očekujem vrlo ozbiljne i dugoročne posledice i po građane i po državu”, kaže Janković.\nNovousvojeni zakon o centralnoj banci trenutno nije u fokusu uslova koje Srbija mora kratkoročno ispuniti kako bi dobila datum početka pregovora o članstvu sa Evropskom unijom, ali neće moći da ostane u ovom obliku:\n„Taj sistem neće opstati. Kad dođe na dnevni red tema centralne banke, siguran sam da će se taj zakon morati promeniti i da će se ispraviti, odnosno, osnažiti samostalnost guvernera i nezavisnost institucije centralne banke“, ocenjuje Dragomir Janković.


Lagard: Dolazni podaci nagovještavaju snažan ekonomski oporavak - CdM\nLagard: Dolazni podaci nagovještavaju snažan ekonomski oporavak\nPredsjednica Evropske centralne banke ECB Kristin Lagard nagovijestila je danas snažan ekonomski oporavak eurozone u trećem kvartalu i najavila da će banka pomno pratiti uticaj apresijacije eura na srednjoročne izglede kretanja inflacije.\n“Podaci koje smo dobili od našeg posljednjeg sastanka o monetarnoj politici u julu, ukazuju na snažan oporavak aktivnosti uglavnom u skladu sa našim ranijim očekivanjima”, rekla je Lagard na konferenciji za novinare nakon sjednice ECB.\nLagard je navela da se domaća tražnja u eurozoni znatno oporavila sa minimalnih nivoa zabilježenih u prethodnim mjesecima, ali je upozorila da “povećana neizvjesnost po pitanju ekonomskih izgleda i dalje vrši pritisak na privatnu potrošnju i poslovne investicije”.\nPrema njenim riječima, oporavak još okružuju značajne neizvjesnosti, koje se u velikoj mjeri odnose na budući razvoj pandemije i uspješnost u sprovođenju mjera za njeno stavljanje pod kontrolu.\nŠefica ECB je takođe navela da inflaciju u eurozoni “guše” niske cijene energije i slabi pritisci na povećanje cijena u uslovima ublažene tražnje i značajnog zastoja na tržištu rada.\nLagard je naglasila da je ECB danas takođe razmatrala aktulenu apresijaciju eura i poručila da će “pažljivo pratiti” kretanje kursa u budućnosti.\nEuro je tokom njenog obraćanja na konferenciji za novinare dostigao jednonedjeljni maksimum od 1,1902 dolara.\n“Upravni savjet je razgovarao o aprecijaciji eura, ali kao što znate mi ne ciljamo kurs”, rekla je Lagard, dodajući da je mandat ECB da osigura stabilnost cijena, ali da bi velike promjene kursa mogle da utiču na inflaciju.\n“Jasno je da u slučaju da apresijacija eura vrši negativan pritisak na cijene, moramo pažljivo da pratimo tu situaciju, a o tome je opširno raspravljano u Upravnom savjetu”, rekla je ona i napomenula da rizik od potpune deflacije nije uključen u postojeće prognoze ECB.\nLagard je poručila da će ECB vjerovatno u potpunosti iskoristiti podsticajna sredstva iz tzv. Pandmijskog paketa hitnih kupovina (PEPP), teškog 1,35 biliona dolara, kako bi obezbijedila dovoljnu likvidnost i pomogla regionu da se izvuče iz recesije.\nTagsekonomija Evropska centralna banka inflacija Kristin Lagard oporavak recesija\nPrezime joj sve govori!


U posjeti Ćeranićima sa obnovljenim stadom – Nebojša Vukanović info blog\nPosle duže vremena i pandemije, posjetio sam porodicu Ćeranić u selu Sokolovići na Romaniji. Domaćinu se zdravstveno stanje popravilo, što je najvažnije, porodica je zdravo, a i stado se obnovilo. Porodici sam uručio donaciju našeg zemljaka Dizdarevića iz inostranstva, a Ćeranići se od srca zahvaljuju Petri Šmuc iz Beča koja je kupovinom 50 ovaca pomogla da domaćinstvo ponovo ima neku sigurnost i izvor prihoda.\nTrošna stara drvena kuća, sagrađena u doba kralja Aleksandra, je pred rušenjem, i porodica se nada da će se taj problem riješiti uz pomoć države kupovinom skromnu montažne kućice i njenim postavljanje na imaju. Iz Vlade su javno obećali pomoć, pa valjda pretekne nešto novaca od garaža, pokretnih bolnica i drugih gluposti na koje bacaju desetine miliona maraka, i pomognu višečlane porodice, poput Ćeranića, i njihovu djecu da imaju bezbrižno djetinjstvo i život dostojan čovjeka 21-og vijeka.\nPogledajte video i posjetu porodici Ćeranić.\nbrojna Porodica Sokolac Ćeranići


Taj dokument je potpisan juče u Beogradu prilikom održavanja bilateralnih odbrambenih konsultacija ministarstva odbrane dve države, prenelo je srpsko resorno ministarstvo na svom sajtu. Predstavnik Ministarstva odbrane ŠŠvedske potpukovnik Danijel Otoson naglasio je da je saradnju u narednom periodu potrebno dalje kvalitativno unaprediti u obostranom interesu.\nOn je ponovio spremnost Švedske strane da, "kao neutralna držžava, prenese iskustva iz angažžovanja u okviru programa Partnerstvo za mir, kao i u domenu saradnje sa Evropskom odbrambenom agencijom". Načelnik Uprave za međunarodnu vojnu saradnju pukovnik Milan Konjikovac je istakao da vojno obrazovanje predstavlja najznačajniju oblast saradnje.\nOn je izrazio zadovoljstvo kontinuitetom saradnje u oblasti šškolovanja i obuke pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije u Međunarodnom centru Oružžanih snaga ŠŠvedske.


Otcepljenje Kosova - prvi odjeci u BiH\nIako se danima pre znalo, pa i očekivalo da 17. februara kosovski Albanci objavljuju otcepljenja Kosova, taj čin je, ipak, dobro razdrmao sve u Bosni i Hercegovini, a u Republici Srpskoj posebno. I reakcije su, je li, bile sasvim očekivane: bošnjački političari potrudili su se da u prvim danima nakon 17/2 što manje iritiraju Srbe, Srbi su sebi dali oduška naširoko aktivirajući mogućnost otcepljenja RS u bliskoj budućnosti - a po mogućstvu što pre , a stranci na privremenom radu u BiH obilato su se trudili da prikažu da nikakvog razloga za uzbunu nema i da će se Srbi «istutnjati» za nekoliko dana. No, sva je prilika da u BiH mnogo šta više neće biti isto kao pre tog 17. februara.\nStare prikaze i nove generacije\nBošnjački i hrvatski političari trudili su se da u svojim prvim izjavama ne iritiraju dodatno Srbe, šta više bilo je tu i nenadanog «razumevanja», poput poruke predsedavajućeg Predsedništva BiH Željka Komšića - onog istog što je onomad tako «diplomatski» pretio Vojislavu Koštunici da će «dobiti po prstima i po nosu», a za Tadića ga «nije bilo briga» - da «ne treba biti zlurad, ne treba likovati i radovati se tome i ne treba to gledati kao neku zasluženu kaznu Srbiji». Sve to, dakako, Komšić nije poručivao zarad solidarnosti sa Srbima ili uzimajući u obzir argumente Srbije, već jedino zato što otcepljenje Kosova vidi kao «rezultat i odraz političkih procesa, odnosno rezultat stanja i realiteta u tom području». Komšić je, naravno, samo jedan u nizu ovakvih «realista» u Sarajevu, koji - ma koliko im to izgleda nemoguće - ipak potajno strahuju da bi previše razdraženi Srbi u RS mogli da iznenade i sami sebe i naprečac proglase neku vrstu samostalnosti.\nA tog 17. februara Srbe u RS ozbiljno je razljutio javni TV servis BiH pod nazivom BHT time što je direktno prenosio sednicu na kojoj su kosovski Albanci proglasili otcepljenje Kosmeta od Srbije. I ranije je BHT često znala da kolektivno naljuti Srbe svojim «objektivnim» izveštavanjem, ali ovoga puta Srbi su to doživeli kao «guranje prsta u oko». Tim pre što ni obrazloženje BHT-a da je proglašenje otcepljenja Kosova «jedan od veoma značajnih događaja za sadašnjost i budućnost regiona» nije bilo previše ubedljivo, imajući u vidu da potrebu za direktnim prenosom kosovske skupštine nije imao nijedan drugi servis u regionu. Uostalom, većina Srba od osnivanja ne doživljavaju BHT kao i svoj javni servis, iako su prinuđeni da ga plaćaju, uprkos tome što im se, recimo, sa ove javne TV stanice uporno obraćaju čak ne ni kao građanima BiH, već isključivo kao «Bosancima i Hercegovcima». A nije daleko bilo ni kad su na BHT-u na dan sahrane predsednika RS Milana Jelića emitovali čitave zabavne i muzičke emisije, za razliku od sahrane bošnjačkog vođe Alije Izetbegovića koja je prenošena u celosti, a program tog dana bio prilagođen onima koji su bili ožalošćeni. Tako da se može reći da su dvostruki standardi javnog TV servisa BiH prosto kulminirali direktnim prenosom Tačijeve i Sejdiuove svečane objave otcepljenja od Srbije.\nKako, na sreću, Srbi u RS imaju i svoje medije, imali su više prostora da čuju i drugačije argumente od Tačijevih i Sejdiuovih, a i od svih ostalih koji će se potom ređati. No, poniženima i uvređenima - ništa manje osetljivima na Tači-Sejiduov «svečani čin» od svojih sunarodnika u Srbiji - niko u prvim danima nije izlazio u susret da javno iskažu svoje nezadovoljstvo: ni vlasti, ni opozicija, pa čak skoro nijedna nacionalna organizacija nije ih pozvala na mirne demonstracije u prvim danima nakon 17/2. Šta više, najveći Srpski pokret nevladinih asocijacija(SPONA) pozvao je da se tog dana uopšte ne izlazi na ulice, organizujući mirne demonstracije tek desetak dana kasnije. U međuvremenu, čelnici SPONE oglašavali su se izjavama i saopštenjima u kojima su naglašavali kako će tobože tražiti od Narodne skupštine RS da raspiše referendum o otcepljenju RS od BiH. Ta saopštenja, naravno, nisu ni bila pravi način za kanalisanje srpskog nezadovoljstva, jer ni sami čelnici, kako se ispostavilo, nisu verovali u svoje zahteve.\nOnda se, međutim, ispostavilo da je mladim ljudima najmanje potrebno za manifestovanje javnog nezadovoljstva otimanjem Kosmeta. Prosto su niotkud nicale demonstracije studenata, gimnazijalaca i srednjoškolaca širom RS, od Novog Grada do Trebinja: demonstracije iza kojih nije stajala nijedna organizacija sem njihove sopstvene i koje su - s izuzetkom manjih incidenata u Banjaluci - protekle mirno i dostojanstvenije nego mnogi raniji protesti. Studenti i srednjoškolci u RS bili su u prvim redovima ovih javnih manifestacija nacionalne solidarnosti sa sunarodnicima na Kosmetu i po prvi put su, zapravo, ti mladi ljudi vodili vrlo ozbiljne proteste, a da nisu ničijom rukom vođeni. Nisu tražili ničiju pomoć, nisu pozivali nikoga da ih podrži, stariji su im se priključivali po sopstvenom osećaju. Kada se tome dodaju i svi oni brojni mirni verujući ljudi na molebanima u crkvama širom Republike Srpske - onda je više nego dovoljno da se može zaključiti da u RS stasava jedan novi pokret ozbiljnih ljudi koji «tihom pobunom» prilično jasno i glasno iskazuju svoje nacionalne i političke stavove.\nUkoliko se taj neformalni pokret ne bude dao izmanipulisati raznoraznim političkim obećanjima - kakvih je u proteklih 16-17 godina bilo previše na tako malom prostoru - te ukoliko između njih na vrh ne isplivaju oni koji svoj patriotizam nameravaju što pre da unovče i(li) zamene za dobru karijeru u nekoj od političkih partija, onda bismo relativno brzo mogli da govorimo o rađanju jedne nove nacionalne elite među Srbima u RS; elite koja je spremna da uporno i ustrajno radi na onome čemu, uostalom, ni ne skriva da stremi: jednoj boljoj i pravednijoj Republici Srpskoj koja nema nameru da kalkuliše sa svojim opstankom i koja će, kad (pred)oseti da je taj opstanak nagrižen, imati samo jednu ponudu sažetu na transparentu koji sada nosi, a na kojem piše «menjam Bosnu za Republiku Srpsku». Reč je, treba napomenuti, o mladim ljudima u starosnoj dobi od 15 do 25 godina, koji imaju izuzetno snažan osećaj nacionalne pripadnosti: njihovi očevi, braća i rođaci bili su učesnici poslednjeg rata u BiH sa snažnim uverenjem da se bore za samostalnu Republiku Srpsku. Bez ikakvog iskustva života u predratnoj BiH, oni su odgajani prevashodno u duhu odanosti cilju za koji su njihove porodice podnele velike žrtve. Oni su, u najkraćem, jedna nova realnost na koju će svi - ma šta o tome mislili - morati da računaju u vremenu koje dolazi.\nKome će presesti «kosovski presedan» ?\nDo tada, međutim, Srbima u RS i BiH preostaje da računaju sa vođama i političarima kakve imaju, istim onima koji su se dva dana nakon 17/2 žestoko sporili o tome kakvu poruku treba da pošalje Narodna skupština RS nakon otcepljenja Kosova. Mogao se komotno steći utisak da je između vodećeg Dodikovog SNSD-a i glavnog opozicionog rivala SDS-a izbio spor o tome ko će kome da «uvali» referendum o samoopredeljenju RS: SDS i malobrojni radikali isticali su da je zadatak vlasti da raspiše referendum, tim pre što je Dodik godinu unazad mahao referendumskom mogućnosti kad god bi mu se za to ukazala prilika - zaboravljajući pritom kako su optuživali Dodika da im je on, u stvari, ukrao ideju koju su oni patentirali. No, sada ni «kradljivci patenta», ni nosioci «autorskih prava» nisu imali smelosti da svoje ideje pretoče u delo. Istina, glavna prepreka tome bio je i ostao stav visokog predstavnika u BiH Miroslava Lajčaka da bi proglašenje otcepljenja RS predstavljalo «antidejtonsku aktivnost» i, kao takvo, bilo kažnjivo po Lajčakovim merilima. Ipak, sva je sreća pa da gotovo niko u RS od njih to nije ni očekivao, imajući u vidu da nisu samo najveće partije Srba u RS - već i sve ostale - godinama koristile, po potrebi manje ili više, blažu ili snažniju referendumsku retoriku kako bi, zapravo, pozivali na nacionalnu mobilizaciju zarad partijskih interesa. Izuzimajući, dakako, retke izuzetke među pojedincima.\nNa kraju je, ipak, u srpskoj partokratiji prevladao razum i srpske partije su kako-tako složno izglasale parlamentarnu Rezoluciju o nepriznavanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova. U Rezoluciji je istaknuto da bi «ukoliko veći broj zemalja članica UN, pre svega EU, prizna nezavisnost Kosmeta, bio uspostavljen nov međunarodni princip i praksa u priznavanju prioritetnog prava na samoopredeljenje do razdruživanja». «U tom slučaju, Narodna skupština RS smatra da ima pravo da stav o svom državnopravnom statusu utvrdi putem neposrednog izjašnjavanja građana na referendumu» - to je ključni stav kojim se, praktično, povezuje «kosovski presedan» sa statusom RS. Skupština RS je, dakako, osudila Tači-Sejdiuov «svečani čin», te obavezala srpske predstavnike da ne mogu dati saglasnost na priznanje otcepljenja Kosmeta i uspostavljanje bilo kakvih institucionalnih veza sa «Republikom Kosovo», kada za tim budu posegli bošnjački i hrvatski političari.\nBošnjački političari i zapadni diplomatski predstavnici su odmah reagovali, odbacujući bilo kakvu mogućnost da RS ima pravo na referendum o svom pravnom statusu. Lajčak je «izrazio zabrinutost, jer se ustavna struktura BiH može menjati samo u skladu sa procedurom predviđenom Ustavom BiH», dok je britanski ambasador Metju Rajkroft hitro «ustanovio» kako « Kosovo nije presedan za bilo koji deo zemlje u svetu», te da «u sistemu BiH nije moguće da jedan konstitutivni narod proglasi nezavisnost». Bošnjački vođa Haris Silajdžić je sasvim mirno zaključio da Rezolucija Narodne skupštine RS «nema pravni efekat, jer je reč o pitanju koje je isključivo u nadležnosti BiH», te najavio da će zatražiti da se o Rezoluciji izjasni i Ustavni sud BiH.\nSve je, dakle, ispalo kako se moglo i očekivati, s tim da je sada na neki način fomalizovano da Srbi više ne kriju da od 17/2 u obzir uzimaju «kosovski presedan», a da ih u tome sprečava jedino gola sila kojom raspolažu visoki predstavnik u BiH i zapadni diplomatski predstavnici u Sarajevu, koji se selektivno pozivaju za Rezoluciju 1244 o Kosmetu(Rajkroft) ili, pak, na Dejtonski sporazum, no najčešće u trenucima kada ocene da je ugrožen teritorijalni integritet BiH, a gotovo nikako kada je reč o statusu RS utvrđenom tim istim sporazumom.\n«Kosovski presedan» je, znači, već odjeknuo u BiH među tamošnjim Srbima, ali Bošnjaci strahuju da bi u bliskoj budućnosti mogao odjeknuti i među bosanskohercegovačkim Hrvatima. Iako hrvatski političari izjavljuju da ne nameravaju da se njime koriste, čak su i bošnjački liberali sumnjičavi: kada, recimo, srpski član Predsedništva BiH Nebojša Radmanović uzgred pomene opšte poznat podatak da bi se 80 odsto Hrvata u BiH najradije priključili Hrvatskoj - neki od najuglednijih bošnjačkih liberala odmah zavrte sumnjičavo glavom, samo zato što hrvatski političari ne izađu u javnost da opovrgnu Radmanovićeve navode.\nStrah od snažnijeg odjeka “kosovskog presedana” u BiH zahvatio je u velikoj meri bošnjačke političare, tako da se oni još uvek ne usuđuju ni da spekulišu o priznanju “Republike Kosovo”. Šta više, kada se uporedo prate izjave Bošnjaka i Srba može se naići i na groteskne situacije: dok vođa SDA Sulejman Tihić napominje u nekoliko navrata da “BiH treba poslednja da prizna Kosovo, posle Srbije”, visokom funkcioneru SNSD-a i bliskom Dodikovom saradniku Rajku Vasiću “omakne” se da nikad ne treba reći nikad. ” RS neće dati saglasnost za priznanje Kosova. Ne mogu reći neće dati nikada. Pa i Francuska i Nemačka su vekovima ratovale, pa opet postale nukleus današnje EU”, izjavio je Vasić sarajevskom “Oslobođenju” dok su se njegove partijske kolege i ostatak srpskog dela parlamenta RS zaklinjali kako “nikada neće priznati Kosovo”.\nNo, upravo iz ove Vasićeve opservacije postaje jasno da će se ne samo u srpsko-bošnjačko-hrvatskom trouglu, već i među samim Srbima, što šta još lomiti na pitanju “evropskih integracija” ako se priznanje nezavisnosti Kosmeta bude ispostavljalo iz Brisela kao uslov i za Bosnu i Hercegovinu. To se, sasvim sigurno, neće dogoditi kada BiH uskoro bude ponuđen Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, a kada će posle - još nije izvesno. Vođa HDZ 1990 Božo Ljubić ( druge po snazi hrvatske partije u BiH) poručio je da “kada se usaglasi jedinstven stav o priznanju Kosova na razini EU, onda ni BiH ne bi trebala dopustiti sebi da se takvom stavu ne prilagodi”. Kada se tome doda Ljubićev stav da “BiH ne može opstati van EU”, onda je u srpsko-hrvatsko-bošnjačkog trouglu u BiH teško naslutiti neki treći put kojim BiH može ići osim sledeća dva: ili u EU po svaku cenu ili ka nestanku i podeli.\nIspada da će tada - ako ne pre - nekome u BiH morati da presedne “kosovski presedan”. Hrvatima će, izvesno je, najmanje presesti: ukoliko pruže podršku opstanku “evropske BiH” zauzvrat će dobiti više nego što danas imaju, a ukoliko dođe do raspada BiH svoj će deo - ma koliki bio - lako iz BiH izneti. Bošnjaci, stešnjeni između namere da budu apsolutni vladari BiH i ustupaka na koje će biti prinuđeni ako žele nastavak “evropskih integracija”, mogli bi da se nađu u situaciji da odlučuju između ustupaka na koje ne računaju u odnosu na svoje želje i - mogućnosti da ostanu na svom delu teritorije. Tome su se, međutim, do sada protivili Amerikanci tvrdeći da bi taj prostor pre podsećao na balkanski pojas Gaze nego što bi predstavljao sekularnu muslimansku državu. U ovoj drugoj situaciji i Srbima bi bio “garantovan” izlazak iz BiH, dok bi u slučaju opstanka projekta “evropske BiH” Srbi najverovatnije bili žestoko pritisnuti i iznutra i iz Brisela i Vašingtona da se više ne opiru “novoj realnosti” na Kosmetu, s tim da nije izvesno ni koliko bi im samostalnosti ostalo netaknuto unutar BiH.\nStoga nije ni najmanje čudno što su se u srpskim intelektualnim krugovima u RS već odmah posle 17/2 pojavile ideje poput one koju je 19. februara izneo Predrag Lazarević, jedan od uglednijih srpskih intelektualaca u Krajini. «RS nije talac Kosova, već naprotiv, RS koristi kosovsku tešku situaciju za svoje interese. Srbi na jednoj strani gube, a na drugoj dobijaju. Vlasti RS u ovom trenutku bi trebalo da sačine elaborat, a ne rezoluciju, u kojem bi naveli da se Srbima u BiH osporava ono što je u Dejtonu postignuto, da im to osporavaju i stranci koji pomažu domaćim snagama, te da je više od pedeset nadležnosti preneseno sa RS na zajedničke organe BiH. Vlasti RS bi trebalo takav elaborat, sa zahtevom za pomoć, da upute Ruskoj Federaciji, UN, Skupštini i svim članicama Saveta Evrope. RS ima šansu da opravda svoj zahtev za nezavisnošću u smislu da jasno kaže da mi u ovom trenutku ne želimo prisajedinjenje sa Srbijom, već jednostavno da imamo isti status kao i Kosovo, odnosno da budemo nezavisni», objašnjava Lazarević, odgovarajući potvrdno na pitanje zašto RS nema veće pravo na nezavisnost od kosovskih Albanaca.ž\nZarad odgovora na ovu i druge dileme - na koje se neće moći još dugo čekati - biće nužno otvoriti ozbiljnu političku raspravu na relaciji Banjaluka - Beograd . Imajući u vidu da Rusija ima svoje ekonomske interese i u Republici Srpskoj - i taj uticaj neće biti moguće ignorisati, pogotovo kroz 3-4 godine - ovaj dijalog sasvim sigurno se neće moći voditi bez uticaja Moskve. Tim uticajem, međutim, neće se mnogo okoristiti ni Srbija ni RS ukoliko političke elite s obe strane Drine prethodno ne naprave sveobuhvatan srpsko-srpski sporazum koji bi bio održiv u godinama koje dolaze, a da ga ne poremete promene vlasti na jednoj ili na drugoj strani. Ukoliko takvog sporazuma ne bude, teško je verovati da će RS ikada moći da iskoristi bilo “kosovski presedan”, bilo pravo na samoopredeljenje.


Timočanin razočarao navijače – Vesti FKMS Radija\nTimočanin razočarao navijače\nUmesto očekivane pobede, knjaževačka ekipa sa gostima iz Trstenika odigrala je nerešeno 1:1. Od ponedeljka Timočanin ima novog trenera - Miodraga Starčevića, fudbalskog stručnjaka iz Čačka.\nFudbalski šampionat Srpske lige istok nastavljen je tokom vikenda utakmicama 8. kola. Timočanin je juče na gradskom stadionu u Knjaževcu bio domaćin Trsteniku. Gosti su u prethodnih sedam utakmica doživeli isto toliko poraza, ubedljivo su poslednja ekipa u ligi i očekivala se sigurna pobeda domaćina. Umesto toga, Timočanin je prikazao verovatno najslabiju igru ove jeseni da domaćem terenu i na kraju osvojio samo bod. Sve što je bilo vredno pažnje na jučerašnjoj utakmici dogodilo se u poslednja tri minuta prvog poluvremena. Najpre su gosti ostali sa desetoricom igrača pošto je Milošević u 42. minutu dobio drugi žuti karton. Samo minut kasnije Timočanin je iskoristio brojčanu prednost i preko Medića poveo 1:0. Međutim, gosti su uspeli da izjednače čim su krenuli sa centra – gol je u 44. minutu postigao Vasić i bilo je to konačnih 1:1.\nU drugom poluvremenu Timočanin je imao inicijativu, napadao, ali bezuspešno, pa su gosti na kraju zasluženo osvojili prvi bod u šampionatu. Knjaževačka ekipa propustila je lepu priliku da novom pobedom učvrsti mesto pri vrhu tabele. Sada slede dva vezana gostovanja protiv izuzetno neugodnih rivala – najpre narednog vikenda utakmica sa Sinđelićem u Nišu, a sedam dana kasnije meč u Mrštanu protiv Moravac Oriona.\nOno što je, uz rezultat jučerašnje utakmice, svakako najvažnija vest iz Timočanina je da ekipa ima novog trenera. Od danas je prvi trener knjaževačkh fudbalera Miodrag Starčević, nekadašnji igrač i trener čačanskog Borca, fudbalski stručnjak koji ima i međunarodno iskustvo, budući da je prethodnu godinu proveo u Kini. Na osnovu svega viđenog do sada u Srpskoj ligi istok, Starčević ne bi trebalo da ima previše problema da sa Timočaninom izbori opstanak u ligi, a dali će uspeti da ostvari i neki zapaženiji plasman, pokazaće vreme.\nPrethodnoOdlični rezultati Denisa i Dušana\nSledećePredsednik Milan Đokić obišao radove na teritoriji opštine


"Plastične bašte" na festivalu u Turskoj - SDCafe.rs\nHome\tInfo\t“Plastične bašte” na festivalu u Turskoj\nPredstava "Plastične bašte" smederevske amaterske pozorišne trupe "Patos" izvedena je na međunarodnom pozorišnom festivalu za decu i omladinu "Mala slova, veliki snovi" u Istanbulu, saopšteno je danas u Smederevu.\nU saopštenju smederevskog Centra za kulturu navodi se da je ta predstava nastala koprodukcijom smederevske trupe "Patos" sa italijanskim Teatrom Koreja iz Lečea, u režiji Salvatora Tramačera.\nNakon učešća na Dečjem festivalu u Orduu u Turskoj, a potom kao prvo srpsko pozorište posle 21 godine i na 52. Međunarodnom dečjem festivalu u Šibeniku, "Patos" je pozvan da učestvuje na međunarodnom pozorišnom festivalu za decu i omladinu u Istanbulu.\nPored pozorišnih predstava program čine seminari i radionice koje vode glumci iz Turske i gosti, a do do 14. oktobra na nekoliko različitih scena u Istanbulu biće odigrano 80 predstava i 20 pozorišnih trupa iz 10 zemalja.\nMeđunarodni pozorišni festival za decu i omladinu "Mala slova, veliki snovi" osnovalo je Udruženje istorijskog poluostrva umetnosti i kulture Istanbula.\nNova pobeda Carine


Apple propusti | Android Market\nEvo kako Apple kažnjava one koji pređu na Android\nApple je dugo odbijao da priča o ovom problemu, međutim sada je konačno priznao da problem postoji. On se tiče poruka koje se ne isporučuju bivšim korisnicima iPhone-a koji sada koriste neki Android telefon.\nGodinama je Apple odbijao da priča o navodnim glasinama da sistem za slanje poruka na iPhone-u diskriminiše korisnike Androida, ili tako što poslate poruke stižu mnogo kasnije, ili uopšte ne budu isporučene. Međutim, korisnička podrška Apple-a je konačno priznala da problem postoji.\nJedan od zaposlenih u kompaniji rekao je da mnogi ljudi imaju pomenuti problem ukoliko sa iPhone-a pređu na Android, što dovodi do toga da se poruke od drugih korisnika iPhone-a ne dostavljaju na suparnički operativni sistem.\nOvu informaciju objavili su ranije ove godine i “The New York Times” i “Mashable”, a mnogi su aludirali na to Apple na ovaj način kažnjava korisnike koji pređu na Android.\nApple sve svoje korisnike usmerava na ovu stranicu, koja pokazuje kako da se isključi iMessage. To je potrebno uraditi kako iPhone vašeg prijatelja ne primer, ne bi pokušao da poruku dostavi na nepostojeću iMessage adresu ukoliko ste vi prešli na Android.\nTehnički problem je u tome što iMessage nije ista stvar kao standardna sms poruka, u pitanju je drugačiji sistem. Poruka se zaglavi ili na kratko ili za stalno unutar iMessage-a kada je namenjena nekome ko je svoj broj prebacio na Android telefon, jer ovaj sistem pokušava da pronađe staru neaktivnu iMessage adresu.\nNovinari “Bussiness Insider-a” izjavili su kako Apple radi ne rešenju ovog problema “zbog kojeg diskriminiše” neke korisnike Androida, ali da navodno još ne zna kako da ga popravi. Jedno od rešenja koje savetuje gigant iz Kupertina, ali koji ne pomaže svim korisnicima, jeste da pre nego što pređu na telefon koji radi na Androidu isključe iMessage na svom iPhone-u.\nBy admin • Android vesti • 0 • Tags: android, Android telefoni, Apple, Apple korisnici, Apple problemi, Apple propusti


Međugodišnja inflacija u evrozoni 2,2% u julu\nTanjug 18. avgusta 2021. 15:58\nBRISEL – Međugodišnja inflacija u ervozoni iznosila je u julu 2021. godine 2,2 procenta, ubrzavši rast u odnosu na jun kada je iznosila 1,9 posto, prema danas objavljenim konačnim podacima Zavoda statistiku Evropske unije Evrostata, kojima je potvrđena preliminarna procena.\nTo je najviša stopa rasta potrošačkih cena u 19-članom monetarnom bloku u poslednje tri godine, odnosno od oktobra 2018, prenosi Rojters.\nRast inflacije u Evropskoj uniji iznosio je u julu 2,5 odsto na godišnjem nivou, i takođe je ubrzao u odnosu na prethodni mesec kada iznosio 2,2 procenta\nNajniže godišnje stope inflacije su registrovane na Malti (0,3%), u Grčkoj (0,7%) i Italiji (1,0%), dok su najviše izmerene u Estoniji (4,9%), te Poljskoj i Mađarskoj (obe po 4,7%).\nU poređenju sa junom, međugodišnja inflacija je u julu pala u devet država članica EU, ostala je stabilna u dve, a porasla je u šesnaest.\nPovećanju julske stope na godišnjem nivou najviše je doprineo rast cena energije, zatim hrane, alkohola i duvana, kao i poskupljenje usluga i neenergetskih industrijskih proizvoda, prema podacima Evrostata.


Deset godina nakon 'Ol-Stara' ABA lige pojavila se fotka decenije! - Sportske.net\nDeset godina nakon 'Ol-Stara' ABA lige pojavila se fotka decenije!\nVeliku pažnju na društvenim mrežama privukla je fotografija nastala pre više od deset godina na "Ol-Staru" regionalne košarkaške lige.\nMalo je onih koji pamte da je ABA liga u prošloj deceniji imala i svoj "Ol-Star", ali među njima je naš kolega Pavle Knežević koji je iz arhive izvadio fotografiju o kojoj se priča na društvenim mrežama.\nFotografija je nastala pre više od deceniju, krajem decembra 2006. godine kada je odigran prvi od dva "Ol-Stara" regionalne košarkaške lige.\nScenu sa parketa dvorane "Tivoli" zabeležio je Nenad Negovanović koji do danas verovatno nije ni pomislio da bi ova fotografija mogla da posluži kao definicija "besmisla rata" na ovim prostorima, kako je to konstatovao bivši košarkaški as Bojan Popović.\nReagovao je i aktuelni košarkaški reprezentativac Nikola Kalinić, on je na "Tviteru" sve prokomentarisao uz emotikone koji ukazuju da "plače od smeha".\nMeđu komentarima koji su se pojavili bilo je nekih vrlo interesantnih pa je tako Bojan Popović na konstataciju da "Sve nas ujedinjuje ista želja" istako da se radi o "...želji za dobrom košarkom".\nPomenimo i to da je oštro oko objektiva Nenada Negovanovića ovekovečilo ovaj trenutak dve i po godine nakon što se u javnosti pojavio "kućni video" popularne hrvatske pevačice.\nEvo i fotografije o kojoj se priča...\nFoto: aba-liga.com/Nenad Negovanović


Korisnici će tako dobiti nova bezbednosna poboljšanja za Windows Defender funkciju koja štiti računare od neželjenih i štetnih programa, kao i Windows Information Protection sistem koji prvi put stiže zajedno sa operativnim sistemom i štiti poslovne korisnike od nenamernog gubljenja ili odavanja poslovnih podataka. Takođe, u okviru Windows Anniversary ažuriranja u avgustu, stiže i niz karakteristika za kreativniji i ličniji rad korisnika.\nKada je reč o produktivnosti, nova verzija operativnog sistema dolazi i sa Windows Ink funkcijom za pisanje beleški digitalnom olovkom omogućavajući tako drugačiji i prirodniji rad u digitalnom okruženju. Opcija takođe može da se koristi i u Office aplikacijama, te novom EDGE browseru i aplikacijama poput Mapa – u okviru kojih korisnici mogu da skiciraju sopstvene rute kretanja.\nMicrosoft Edge stiže sa novim poboljšanjima\nWindows 10 Anniversary ažuriranja pored svega pomenutog donose i poboljšanja za Microsoft Edge web pretraživač, koji će trošiti još manje energije uređaja uz manje korišćenje memorijskih i procesorskih resursa, unapređenu zaštitu od pretnji na sajtovima – kao i podršku za većinu modernih programskih jezika, među kojima su HTML5, CSS3 i ARIA.\nPodsećanja radi, samo godinu dana nakon što se pojavio, pomenuti OS kompanije iz Redmonda se širom sveta koristi na više od 350 miliona uređaja, oborivši rekord u aktivnom korišćenju sistema, sa više od 135 milijardi sati rada. Više o besplatnoj nadogradnji na Windows 10 možete pronaći na zvaničnom sajtu Microsofta.


RASPAO SE TREBINJSKI NDP - 32 člana stranke podnijela kolektivnu ostavku | Trebinje Live\nRASPAO SE TREBINJSKI NDP - 32 člana stranke podnijela kolektivnu ostavku\nTrebinjski NDP danas je i zvanično prestao sa radom, nakon što su 32 člana podnijela kolektivnu ostavku na članstvo u ovoj političkoj stranci, potvrdio je na konferenciji za novinare Slobodan Šaraba.\nPrema Šarabinim riječima, kolektivna ostavka je uslijedila na osnovu odluke Predsjedništva NDP-a na sastanku od 15. oktobra, a na zahtjev predsjednika te partije Dragana Čavića.\nOn je potvrdio novinarima da će sada već nekadašnji članovi NDP-a ostati zajedno, kao i da se za sada neće pridružiti nijednoj političkoj opciji.\n"Naše dalje političko djelovanje biće poznato u narednom periodu", rekao je Šaraba.\nŠaraba je naveo da očekuje da će Čavić formirati novi odbor NDP-a u Trebinju, ali sa nekim drugim ljudima i na nekom drugom mjestu, jer je istekao i ugovor o zakupu prostora u kome su se do sada nalazile kancelarije stranke.\nOstanak NDP-a ispod izbornog cenzusa na proteklim lokalnim izborima Šaraba je prokomentarisao kao direktnu posljedicu Čavićevog raspuštanja trebinjskog gradskog odbora nekoliko dana prije održavanja lokalnih izbora, a zbog nepodržavanja kandidata Saveza za promjene za gradonačelnika Trebinja Slavka Vučurevića.\n"To je Čavićeva politička odluka. Smatram da nepodržavanje kandidature Vučurevića nije bio dovoljno valjan razlog da se raspusti trebinjski odbor, jer ni Bosić nije raspustio odbor u Foči pošto nisu podržavali kandidata SzP-a, kao ni Borenović u Prnjavoru. Samo je Čavić to uradio", istakao je Šaraba.\nČavić je raspustio Gradski odbor NDP-a u Trebinju 29. septembra, jer su, kako je rekao, pružali otvorenu podršku kandidatu SNSD-a za gradonačelnika Luki Petroviću.\nTrebinjski NDP bio je jedan od najvećih kritičara bivšeg gradonačelnika Trebinja Slavka Vučurevića tokom njegovog četvorogodišnjeg mandata.


SEEbiz.eu / RS / Mihajlović: Turska se uključuje u izgradnju auto-puta Beograd-Sarajevo\nZorana Mihajlović Turska autoput Beograd-Sarajevo Recep Tayyip Erdogan\nMihajlović: Turska se uključuje u izgradnju auto-puta Beograd-Sarajevo\nDatum objave: 09.10.2017. - 18:17:31\nBEOGRAD - Potpredsednica Vlade Srbije i ministarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je danas da se Turska uključuje u izgradnju projekta izgradnje auto-puta Beograda Sarajevo, saopšteno je iz kabineta Mihajlovićeve.\nTokom dvodnevne posete turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana Srbiji, koja počinje večeras, Mihajlović i s ministar saobraćaja, pomorstva i komunikacija Turske Ahmet Arslan će potpisati pismo o namerama za jačanje i proširenje saradnje u oblasti saobraćaja i infrastrukture.\n"Turska je od samog početka podržavala ovaj projekat, a sada imamo i pismo o namerama kojim se potvrdjuje spremnost Turske da se aktivnije uključi u realizaciju ovog projekta. To znači da ćemo zajedno sa Turskom definisati naredne korake u realizaciji ovog projekt", kaže Mihajlović.\nMinistarka je dodala da se tim dokumentom ohrabruju investicije u transportnu infrastrukturu Zapadnog Balkana i podstiče saradnja Srbije i Turske u toj oblasti.\nMihajlović je podsetila da se ubrzano unapređuju odnosi Srbije i BiH u oblasti infrastrukture.\n"Ovo nije prvi projekat koji Srbija realizuje zajedno sa Bosnom, ali će biti najveći do sada, posle izgradnje mosta Ljubovija-Bratunac sa zajedničkim graničnim prelazom, izgradnje vrtića i rekonstrukcije glavne ulice u Srebrenici i dogovora o zajedničkom održavanju mostova na Drini", dodala je ona.\nTrasa tog auto-puta kroz Srbiju će se nastaviti na postojeću trasu Koridora 11, na deonicu od Preljine do Požege, dužine 31 kilometar, a od Požege preostaje da se izgradi 60 kilometara auto-puta, preko Užica do Kotromana, na granici s BIH, odnosno Republikom Srpskom.\nPo prvim procenama, izgradnja tog dela auto-puta bi koštala 830 miliona evra, rekla je ministarka.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: U požarima uništeni stubovi, bez struje i po 20 sati\nCEDIS 11. 04. 2020. 10:40 >> 11:50 0\nCrnogorski eleketrodistributivni sistem apeluje na građane da nakon čišćenja imanja ne pale vatru, jer kako navode, nerijetko dolazi do požara širokih razmjera koji ugrožavaju elektroenergetske objekte i uzrokuju dugotrajne prekide u napajanju električnom energijom, u nekim slučajevima i do 20 sati.\nKažu da je i pored ranijih apela, trenutno aktuleno nekoliko požara na teritoriji Crne Gore koji prijete da ponovo ugroze distributivnu mrežu i da uzrokuju nove prekide u napajanju električnom energijom.\n“Naše ekipe, koje ulažu veliki napor da sačuvaju stabilnost elektrodistributivnog sistema i da svaki korisnik ima pouzdano snabdijevanje električnom energijom, već duže vrijeme se suočavaju sa ovim problemom, što im otežava ionako težak posao”, poručuju iz CEDIS-a.\n“Stoga molimo mještane da se uzdrže od ovih radnji, naročito u blizini energetskih objekata, da ne bi ugrožavali i sebe i druge i otežavali posao našim ekipama koje ulažu veliki napor da sačuvaju stabilnost elektrodistributivnog sistema u ovom izuzetno teškom vremenu, prepunom rizika po zdravlje stanovništva”, poručuju iz CEDIS-a.\nU požarima izgorelo 14 elektrostubova\nU požarima u reonu pljevaljskih sela Mataruge i Ljutići izgorelo je 14 stubova niskonaponske mreže, saznaje TVCG.\nRadnici Cedisa su zamijenili izgorele i oštećene stubove pa ova sela imaju uredno napajanje električnom energijom.


Povodi - datum: 2017-06-09 MINISTARSTVO NAUKE DOMAĆIN SASTANKA Istraživanja u regionu\nMinistarstvo nauke biće domaćin sastanka o istraživanju i inovacijama na Zapadnom Balkanu koji će se održati 12. i 13. juna u Podgorici.\nIz tog resora je saopšteno da to ujedno predstavlja pripremni sastanak za upravljačku platformu za istraživanje i inovacije za zemlje zapadnog Balkana koja će u septembru ove godine biti održana u Beogradu.\n– Sastanak organizuje Evropska komisija, u ime koje će govoriti Konstantinos Glinos i Bernard Fabijanek iz Generalnog direktorata za istraživanje i inovacije. Na sastanku će učestvovati i predstavnici međunarodnih organizacija poput Savjeta za regionalnu saradnju (RCC), Centra za inovacije i tehnologije u Sjevernoj Rajni – Vestfaliji (ZENIT GmbH), Njemačke službe za akademsku razmjenu (DAAD), Centralnoevropskog programa za razmjenu univerzitetskih studenata (CEEPUS), HELVETAS, nezavisni EU ekspert za inovacije iz Ujedinjenog Kraljevstva, kao i predstavnici vladinih institucija iz zemalja zapadnog Balkana i EU – navodi se u saopštenju.\nKako su dodali, eminetni stručnjaci iz oblasti naučnih politika EU razgovaraće sa učesnicima o okvirnom programu Horizont 2020, povećanju nacionalnog učešća, istraživanju, inovacijama, otvorenoj nauci i korišćenju strukturnih fondova, kako bi istraživači iz Crne Gore na najefikasniji način mogli da apliciraju za EU grantove.


Nedimović sa poljoprivrednicima Srema razgovarao o državnoj pomoći - Agro TV\nPočetna Novo Nedimović sa poljoprivrednicima Srema razgovarao o državnoj pomoći\nNedimović sa poljoprivrednicima Srema razgovarao o državnoj pomoći\nPotpredsednik Vlade i ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Branislav Nedimović posetio je poljoprivredna gazdinstva u Sremu, gde je sa poljopivrednicima razgovarao o uslovima, merama podsticaja i podrške države poljoprivredi.\nNedimović je obećao i da će država u narednih mesec do dva izaći sa predlogom mera podrške za nabavku azotnih đubriva s obzirom na visoku cenu gasa na tržištu.\nPosle Iriga ministar Nedimović posetio je šidsku opštinu, gde je u selu Vašica obišao poljoprivredno gazdinstvo Mladena Lemaića koje se bavi uzgajanjem tovljenika i preradom mesa, višestruki je šampion u proizvodnji kulena i godinama uspešno uz podršku Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva i Opštine Šid proizvodi na svom gazdinstvu prvoklasne suhomesnate proizvode i plasira ih kako na domaće tako i na inostrano tržište.\nDomaćinstvo u Vašici je primer kako mali proizvođači tradicionalne hrane životinjskog porekla mogu legalno da prodaju svoje proizvode na kućnom pragu, ali i distribuiraju u trgovinske lance. Sve je to, kaže ministar Nedimovic, u cilju ministarstva poljoprivrede da se proizvodnja u malim gazdinstvima uredi i standardizuje kao i da se zadovolje sve veće potrebe kupaca za domaćom hranom.\nTokom posete Sremu, Nedimović je govorio i o spremnosti države da izađe sa predlogom mera podrške poljoprivrednicima u pogledu nabavke azotnog đubriva zbog, kako je rekao, izuzetno visoke cene gasa. Te mere mogu se očekivati najkasnije u naredna dva meseca.


Javni poziv za strateškog partnera za projektovanje i gradnju južne obilaznice Valjeva i obilaznice oko Svilajnca - Gradjevinarstvo.rs\nRaspisan je javni poziv za izbor strateškog partnera za izgradnju južne obilaznice Valjeva i obilaznice oko Svilajnca. Obaveze strateškog partnera su izrada tehničke dokumentacije (Idejni Projekat sa studijom opravdanosti, Projekat za građevinsku dozvolu, Projekat za izvođenje i Projekat izvedenog objekta), kao i zvođenje radova na izgradnji ovih obilaznica.\nIlustracija - gradnja puta (Foto: Pixabay)\nKako je navedeno u javnom pozivu Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, južna obilaznica Valjeva predstavlja vezu privredne zone grada Valjeva sa planiranim koridorom državnog puta I B reda broj 27, Loznica-Valjevo-Lazarevac, deonica Iverak-petlja Lajkovac, odnosno vezu Grada Valjeva sa auto-putem Beograd-Južni Jadran.\nPlanirana je i veza sa privrednom zonom na km2+000 u vidu kružne raskrsnice.\nUkupna dužina saobraćajnice biće oko 5km, a previđena je za brzinu od 100km/h, sa poprečnim profilom od dve fizički odvojene kolovozne trake, sa dve saobraćajne trake za svaku kolovoznu traku.\n- Nova saobraćajnica zajedno sa saobraćajnicom namenjenom motornom saobraćaju na deonici Iverak-Lajkovac, u okviru primarne mreže puteva Srbije, treba da preuzme tranzitne tokove sa postojeće putne mreže uz delimičnu promenu uslova saobraćajnicama koje su vezane za nju – ističe se u pozivu.\nObilaznica oko Svilajnca imaće dužinu od oko 12,5km i predviđena je za brzinu od 80km/h, sa poprečnim profilom i širinom saobraćajnih traka 2x3,5m.


Bivši igrač Zvezde objavio kraj karijere: U suzama se posle dve decenije igranja oprostio od košarke /VIDEO/ - Sportal\nOmar Kuk, FOTO: Screenshot\nBivši igrač Zvezde objavio kraj karijere: U suzama se posle dve decenije igranja oprostio od košarke /VIDEO/\nN. Z. L. - Vest objavljena: 09:27 - 15.05.2022\nOmar Kuk, nekadašnji košarkaš Crvene zvezde, objavio je kraj karijere.\nAmerikanac posle dve decenije igranja i s punih 40 godina, odlazi u penziju, a poslednji meč odigrao je za Saragosu, koja je uspela da izbori opastanak u eliti.\nKuk je postigao je tri poena uz tri asistencije, ali čim se utakmica završila nije mogao da sakrije emocije.\nU suzama je poručio da se oprašta od aktivnog igranja.\n- Ovo je moja poslednja utakmica, sada ću se povući posle više od 20 godina igranja. Duga karijera, a ovo je verovatno moja poslednja utakmica. Bila je teška sezona, povredio sam se i propustio tri meseca na početku i prvi put u karijeri sam toliko dugo bio odsutan - rekao je Kuk.\nOvdašnjoj publici je Omar Kuk najpoznatiji po igrama u dresu Crvene zvezde, pošto je za beogradski tim nastupao u sezoni 2007/08 nakon čega odlazi u Unikahu u čijem je dresu igrao protiv Partizana te sezone. Tokom karijere je igrao i za Valensiju, Olimpiju Milano, Baskonija, Lijetuvos Ritas, Budućnost, Estudijantes, Gran Kanariju, San Pablo Burgos i na kraju Saragosu sa kojom je i okončao karijeru.\nStudirao je na Sent Džons univerzitetu, da bi se 2001. godine prijavio za NBA draft, gde ga je kao 32. pika druge runde izabrao Orlando.\nOmar Kuk KK Crvena zvezda


Andrea de Ćezaris - Komično objašnjenje stravičnog udesa\nHome » Featured » Andrea de Ćezaris – Komično objašnjenje stravičnog udesa\n18. avgusta 1985. godine pogled svih ljubitelja Formule 1 bio je upućen ka stazi „Osterajh Ring“ u Špilbergu, na kojoj se vozila Velika nagrada Austrije. Na toj trci je pred domaćom publikom po poslednji put nastupao legendarni Niki Lauda, koji je nešto ranije te godine najavio da će mu ta sezona biti oproštajna u Formuli 1, zbog čega je poslednji nastup u njegovoj domovini privukao dodatnu pažnju publike. Ipak, na razočarenje domaćih navijača miljenik austrijske publike nije ispunio njihova očekivanja, pa je i pored toga što je u jednom trenutku vodio u trci, morao da je završi pre kraja zbog problema sa motorom, ali je njegov nastup posle trke pao u drugi plan zbog udesa koji se desio u prvoj polovini trke.\nVozač ekipe Ližije Andrea de Ćezaris je u jednom trenutku malo zakačio travnatu podlogu pored puta i onda potpuno izgubio kontrolu na svojim bolidom. On je tada sa svojom formulom krenuo da se okreće u vazduhu, da bi potom njegova formula „nastavila da leti“ na travnatoj uzbrdici koja je odvajala navijače od staze i štitila gledaoce od mogućnosti da neki vozač sa svojim bolidom završi u publici. Posle nekoliko stravičnih okreta u vazduh, formula kojom je upravljao Andrea de Ćezaris zaustavila se na toj kosini, a italijanski automobilista je užurbano izašao iz svoje formule i sklonio se sa mesta incidenta. Iako je na svojoj kacigi imao tragove blata koje je zadobio posle okretanja po travnatoj površini, Andrea de Ćezaris je prošao u ovom stravičnom udesu bez posledica po svoje zdravlje. Iako je na svu sreću zdravstveno prošao dobro, ovaj incident je Andreu de Ćezarisa ipak na kraju dosta koštao, a može se slobodno reći da je tome doprinela i jedna njegova komična laž…\nAndrea de Ćezaris – Stravičan udes u Austriji.\nAndrea de Ćezaris je tih godina često odustajao tokom trka Formule 1, pa je uspeo čak i da postavi negativan rekord kao automobilsta koji nije završio 18 uzastopnih trka u Formuli 1. Zbog toga što je često doživljavao udese sa svojom formulom zaradio je nadimak „Andrea de Crasheris“ (crash – sudar), ali je i zbog velike štete koju je u tim incidentima pravio na bolidima veoma nervirao svog poslodavca Gaja Ližijea. Da li zbog „lošeg glasa“ koji ga je pratio ili zbog nečega drugog, Andrea de Ćezaris je odlučio da po povratku u svoj boks posle udesa na stazi ljudima iz tima Ližije, koji nisu znali šta se dogodilo i zašto je odustao, saopšti da je razlog njegovog odustajanja kvar na bolidu?! Ubrzo nakon što je vlasnik tima Gaj Ližije video snimak udesa i saznao šta je pravi razlog njegovog odustajanja odlučio je da zbog laganja, ali i novog udesa, otpusti Andreu de Ćezarisa i da se potom obrati medijima: „Više finansijski ne mogu da priuštim usluge ovog mladića!“ – rekao je Ližije tada i dodao da je morao da otpusti italijanskog automobilistu, jer je za njega previše da konstanto plaća popravke na bolidima koje Andrea de Ćezaris uništava.\nNi to što je čuvena kompanija „Marlboro“ u tom trenutku bila sponzor De Ćezarisa i isplaćivala skoro celokupnu njegovu platu nije moglo da spasi posao Italijanu, ali se on ubrzo vratio u Formulu 1, nastupajući za tim Minardi. Kako je izgledao stravičan udes koji je na stazi u Austriji 1985. godine doživeo Andrea de Ćezaris možete da pogledate na snimku koji je pred vama.


Prikazivanje članaka po tagu republika srpska\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik napomenuo da posle dva mandata više ne može da se kandiduje za predsednika Republike Srpske, ali je naglasio da će nastaviti da se bavi politikom i da vodi stranku i da razmišlja da se kandiduje za člana Predsedništva BiH\nLider Saveza nezavisnih socijademokrata izjavio je da će SNSD na izborima 2018. godine imati kandidate za predsednika Republike Srpske i člana Predsedništva BiH.\nZna se šta mora da uradi svaki Srbin\nMogu da se kandidujem za člana Predsedništva BiH ili da budem nosilac neke od lista, tek ću da vidim šta ću da uradim, poručuje prvi čovek RS\n- Mogu da se kandidujem za člana Predsedništva BiH ili da budem nosilac neke od lista, tek ću da vidim šta ću da uradim - rekao je Dodik.\n- To je važno, jer se pozicija Republike Srpske mora rehabilitovati u okvirima Dejtona i Ustava BiH - rekao je Dodik.\nZAMENIĆE MESTA U SARAJEVU Milorad Dodik nije zadovoljankako interese RS u Predsedništvu BiH brani Mladen Ivanić\nOn je pojasnio da Srbin, kome posle narednih opštih izbora pripada mesto predsedavajućeg Saveta ministara BiH koji se sada predstavlja da je "vlada BiH", mora da Savet ministara vrati na ono što on jeste - pomoćni organ Predsedništva BiH.\n- Ako to ne uspemo u ovom mandatu 2018. godine, oni koji žele da od Saveta ministara naprave vladu, to će učiniti. Naša uloga u tome je da to bude ustavni, a ne željeni organ Bošnjaka - naglasio je Dodik.\nOdbrana RS nema alternativu\nNaredna 2018. godina isključivo je važna za pozicioniranje Republike Srpske što že važiti za narednih 20 do 30 godina\n- Ljudi su tamo poslednje tri godine promovisali politike na nivou BiH koje nisu odgovarale onome šta je politika Republike Srpske ili šta je dugoročni interes Republike Srpske. Neki ljudi, a i ja sa njima smo na pitanjima, kao što je mehanizam koordinacije ili neka druga pitanja, smatrali da je to egzaktan dokaz izdaje koju su učinili ti ljudi prema Republici Srpskoj - kazao je Dodik.


Iran i Irak oživljavaju projekt koji je trn u oku SAD-u i Izraelu -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nIran i Irak oživljavaju projekt koji je trn u oku SAD-u i Izraelu\nPet, 30 Kol 2019 14:14 UTC\nTeheran je predložio Bagdadu obnovu rada naftovoda koji prolazi preko teritorije Iraka do sirijske luke Banijas na Sredozemnom moru, javila je iračka televizija "Sumarija", pozivajući se na neimenovani izvor. Projekat se poklapa i sa iranskim snom o stvaranju šiitskog polumeseca — povezivanjem Irana, Iraka, Sirije i Libana. Na tome Teheran radi već dugo, a rezultati su već vidljivi.\n"Države su spremne da prodube međusobne odnose i posredstvom izgradnje naftovoda. Pošto su Iran i Irak među najvećim proizvođačima nafte, ovakav projekat može biti dobra alternativa za stvaranje naftne arterije koja vodi ka Sredozemnom moru, odnosno na evropsko tržište. Zato je taj projekat koristan za ove države. Izgradnja naftovoda kroz ove države može postati nova bezbedna linija naftnog tranzita, uz uslov da se unutrašnji konflikti u tim državama smire. Što se tiče Sirije koja takođe nije među poslednjim proizvođačima nafte, gde se zbog rata smanjila proizvodnja, izgradnja nove naftne arterije može postati spas za nju, kao i faktor postizanja stabilnosti u zemlji", rekao je za Sputnjik Sejed Said Mirtorabi Hoseini, ekspert za političku ekonomiju i energetiku sa iranskog Univerziteta "Horezmi".\nIran je do sada, pošto nema kopnenu granicu sa Sirijom, koristio tankere za isporuku nafte Damasku. Poslednji pokušaj Irana da isporuči naftu Siriji izazvao je "tankerski rat": zadržan je iranski tanker u Gibraltaru, dok je iranska vojska munjevito odgovorila zaplenom britanskog broda sa naftom koji i danas stoji u luci u Persijskom zalivu. Ovaj incident je i naterao Teheran da razmisli o alternativnim putevima za isporuke svojih energenata.\n"Destabilizacija situacije u Persijskom zalivu decenijama je od najveće važnosti za ovaj region. Mnoge države, kao što su Irak, Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, pokušale su da nađu alternativi način izvoza nafte u uslovima povećane napetosti u regionu. Iran je takođe počeo da traži alternativne načine od kada je počeo tankerski rat, predloživši projekat izgradnje naftovoda kroz Irak", rekao je Hoseini.\nBivši irački ministar za naftu Ibrahim Bahral Ulum je rekao Sputnjiku da je Bagdad "vrlo zainteresovan za izgradnju izvozne arterije za naftu".\n"Od strateške je važnosti da postoji mogućnost da se šalje nafta na spoljna tržišta preko susednih država: Sirije i Jordana", rekao je Ulum.\nIran je i ranije predlagao Iraku ovaj projekat, ali je sve obustavljeno kada su počeli žestoki sukobi sa teroristima Islamske države 2014. godine u Siriji i na severu Iraka. Čak je ruska kompanija "Strojtransgaz" pretendovala da bude izvođač radova.\n"Infrastruktura je porušena, tu nema šta da se obnavlja, već se mora iznova praviti. To je vrlo skupo. Teritorija kroz koju prolazi naftovod je u zoni gde su u toku sukobi kako u Iraku, tako i u Siriji. Stoga je malo verovatno da će u kratkoročnoj perspektivi projekat biti realizovan. U dugoročnoj, protiv ovog projekta će biti zemlje Persijskog zaliva, SAD i Velika Britanija", zaključio je ruski ekspert.\nKomentar: Nema sumnje da će Tel Aviv i Washington učiniti sve moguće da zaustave realizaciju ovog projekta.\nPogledajte također: Iran nastoji oživjeti naftovod preko Iraka do Sirije usred napetosti u Hormuškom tjesnacu


Coca-Cola, Pepsi i Nescafé najuspešniji FMCG brendovi - Advertiser Serbia\nCoca-Cola, Pepsi i Nescafé najuspešniji FMCG brendovi\nS ovim u vezibrendoviCoca-ColaEuromonitorIstraživanjaNestléPepsi\nSa prodajom koja se kreće između 35 i 45 milijardi dolara, Coca-Cola je na prvoj poziciji\nCoca-Cola, Pepsi i Nescafé su se pojavili kao predvodnici liste 100 najuspešnijih FMCG brendova u svetu, u smislu vrednosti prodaje kod trgovaca, pokazuje najnovija studija agnecije Euromonitor.\nSa prodajom koja se kreće između 35 i 45 milijardi dolara, Coca-Cola je na prvoj poziciji na listi. Latinska Amerika je bila najveće tržište za Coca-Colu, u kojoj je ostavreno 40% ukupne prodaje u 2017.\nPepsi je na drugom mestu, sa ukupnom prodajom koja se kreće između 10 i 15 milijardi dolara. Severna Amerika je najznačajnije tržište koje je generisalo prodaju od četiri milajarde dolara.\nNescafé, sa prodajom između 10 i 15 milijardi dolara prodaje, dospeo je na treće mesto liste najuspešnijih svetskih brendova. Prodaja u regionu Azija-Pacifik činila je jednu trećinu ukupne prodaje ovog brenda kafe u 2017.\nU segmentu pakovane hrane, brend Lay’s je izbio na prvu poziciju sa ukupnom prodajom između 10 i 15 milijardi dolara. Sledi ga Kellogg’s sa iznosom prodaje između osam i devet milijardi dolara.\nKada je reč o proizvodima za lepotu i ličnu negu, L’Oréal Paris i Nivea su rangirani kao dva vodeća brenda.\nStudija Euromonitora analizirala je osam kategorija proizvoda pakovane hrane, bezalkoholnih pića, lepote i lične nege, zdravlja, papirne galanterije i higijene, održavanje domaćinstava, toplih napitaka i hrane za kućne ljubimce.\nProdaja u maloprodajnim kanalima za sve kategorije, osim hrane za kućne ljubimce, bila je najveća u regionu Azija-Pacifik, i ovaj region je označen kao ključni pokretač prodaje mnogih FMCG megabrendova.\nKompanija Johnson & Johnson mora da plati Amerikanki koja je dobila kancer 29 miliona dolara