Pomoć privredi za očuvanje likvidnosti u uslovima otežanog poslovanja\nBeograd, 1. jul 2021.\nVlada Republike Srbije - usvojila je na današnjoj sednici Predlog zakona o utvrđivanju finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u oteženim ekonomskim uslovima usled pandemije COVID-19.\nImajući u vidu da postoji nužna potreba da se pomogne domaćoj privredi, a posebno s obzirom na to da je od 10. decembra prošle godine iskazano veliko interesovanje privrednih subjekata za daljom podrškom za nabavku obrtnih sredstava i očuvanje likvidnosti, primenom ovog zakonskog rešenja ta sredstva biće obezbeđena za njihovu održivost u uslovima otežanog poslovanja tokom pandemije.\nNakon usvajanja ovog zakona u parlamentu biće obezbeđena sredstva za privredne subjekte koji su podneli zahtev za kreditiranje kod Fonda za razvoj Republike Srbije u skladu sa Uredbom o utvrđivanju Programa finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije COVID-19, a koji nisu mogli biti razmatrani zbog nedostatka sredstava.\nNa sednici je utvrđen Predlog zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora COVID-19 podrška Vladi Srbije za mala i srednja preduzeća i preduzeća srednje tržišne kapitalizacije između Evropske investicione banke i Republike Srbije vredan 200 miliona evra.\nOvih 200 miliona evra biće plasirano preko Fonda za razvoj preduzećima koja još nisu dobila novac, kako bi se ublažile negativne posledice pandemije.\nKrediti će biti plasirani pod veoma povoljnim uslovima, i to 110 miliona evra za obrtna sredstva, odnosno za pomoć za likvidnost, a 90 miliona evra za investicione aktivnosti, za kupovinu i nabavku opreme, rast i razvoj preduzeća kako bi se dodatno umanjile negativne posledice pandemije i dao doprinos rastu ekonomije.\nVlada je usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudijama i Predlog zakona o dopuni Zakona o Visokom savetu sudstva - radi ispunjavanja međunarodnih obaveza Srbije koje su sadržane u aktima preporuka Grupe država Saveta Evrope za borbu protiv korupcije (GRECO), kao i realizacije aktivnosti iz Revidiranog akcionog plana za Poglavlje 23 ‒ Pravosuđe i osnovna prava u okviru pristupnih pregovora Srbije i Evropske unije.\nPredlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudijama, između ostalog, predviđeno je da se poveravanje predmeta u rad sudiji zasniva na složenosti predmeta koja obuhvata objektivne kriterijume, kao što su broj stranaka i ostalih učesnika u postupku (umešača, svedoka, veštaka) i poštovanje rokova za sprovođenje sudskih radnji.\nPredloženim dopunama Zakona o Visokom savetu sudstva predviđeno je da Etički odbor Visokog saveta sudstva bude stalno radno telo koje će utvrđivati da li se poštuju odredbe Etičkog kodeksa sudija i koja su postupanja i radnje u suprotnosti sa dostojanstvom i nezavisnosti sudije i štetni po ugled suda.\nUsvojena je i Uredba o izmenama i dopuni Uredbe o graničnim vrednostima emisija zagađujućih materija u vazduh iz postrojenja za sagorevanje, s obzirom na to da je problem kvaliteta vazduha prepoznat kao jedan od prioritetnih za rešavanje u oblasti unapređenja stanja životne sredine.\nKako se veliki broj pritužbi građana odnosio na individualne izvore zagađivanja, uglavnom objekte za pripremu hrane, predloženim izmenama se i ovi objekti stavljaju pod kontrolu inspekcije za zaštitu životne sredine.\nPredloženom izmenom predviđeno je da se merenja u toku probnog rada i pojedinačna merenja emisija zagađujućih materija sprovode i na malim postrojenjima za sagorevanje snage manje ili jednake 8 kWth, ukoliko koriste tečna i gasovita goriva, odnosno snage manje ili jednake 50 kWth, ukoliko koriste čvrsta goriva.\nAgencija za zaštitu životne sredine će u narednom periodu preći na elektronsko izveštavanje ka Nacionalnom registru izvora zagađivanja (NRIZ), što znači potpuno ukidanje dostavljanja papirnih dokumenata i njihovo slanje poštom.\nNa sednici je usvojen i Predlog zakona o popisu poljoprivrede 2023. Popisom, koji će se sprovesti od 1. juna do 31. decembra 2023. godine, biće dobijeni kvalitetni podaci koji će omogućiti realan prikaz stanja u poljoprivredi na teritoriji Srbije.\nIzmeđu ostalog, biće popisani lokacija gazdinstva, zemljišni fond i kategorije korišćenja poljopivrednog zemljišta, površine pod usevima, voćnjaci i vinogradi, navodnjavanje i upotreba đubriva, broj stoke po vrstama i kategorijama, košnice pčela, poljoprivredni objekti, mehanizacija i drugo.\nVlada je odobrila sredstva u iznosu od 150 miliona dinara za subvencije u sferi domaćeg turizma, odnosno za dodatnih 30.000 turističkih vaučera.\nS obzirom na ogromno interesovanje koje građani iskazuju za turističke vaučere, ali i potrebu za oporavkom i razvojem domaćeg turizma, ova odluka značajno će doprineti povećanju turističkog prometa i pratećih uslužnih i privrednih delatnosti, a time i ekonomskom rastu.\nZa korišćenje turističkih vaučera građanima je na raspolaganju više od dve hiljade ugostiteljskih objekata u Srbiji, a najtraženije destinacije do sada su bile Sokobanja, Zlatibor, Vrnjačka Banja, Sijarinska Banja, Ribarska Banja, Gornja Trepča, Divčibare, Kopaonik, Banja Vrujci i Banja Koviljača.\nČlanicama košarkaške reprezentacije Srbije koje su osvojile zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u košarci održanom u junu 2021. godine u Valensiji, dodeljena je novčana nagrada u iznosu od po 20.000 evra u dinarskoj protivvrednosti. Isti iznos nagrade dobila je i Marina Maljković, koja je predvodila nacionalni tim.


Apelacioni sud konačno zakazao suđenje Dragoljubu Simonoviću zbog paljenja kuće novinara Milana Jovanovića – Matrica slobode medija\nBeograd, 23.09.2021 –\nZa 14. oktobar, u 10 časova, u velikoj sudnici Apelacionog suda zakazana je javna sednica na kojoj će početi odlučivanje o jednoj od najvažnijih presuda u Srbiji, izrečenoj za napad na novinara Milana Jovanovića i njegovu suprugu Jelu Deljanin u decembru pre skoro tri godine.\nSedam meseci posle izricanja prvostepene osuđujuće presude protiv Dragoljuba Simonovića, bivšeg visokog funkcionera Srpske napredne stranke i predsednika Opštine Grocka, i dva njegova saučesnika i izvršilaca naloga za napad Vladimira Mihailovića i Aleksandra Marinkovića, konačno će početi proces pred apelacijom.\nOvo je za Cenzolovku potvrdila portparolka Apelacionog suda, sudija Mirjana Piljić.\nOkrivljena trojka je prvostepenom presudom Drugog osnovnog suda osuđena na ukupno 12 godina i šest meseci zatvora. Ova presuda je u mnogo čemu istorijska jer je njome prvi put u Srbiji jedan visoki funkcioner vladajuće partije osuđen za napad na novinara.\nIpak, presuda je osporena žalbama tužioca Drugog osnovnog javnog tužilaštva na visinu kazne, kao i žalbama odbrane, koja je tokom prvostepenog postupka tvrdila, između ostalog, i da Dragoljub Simonović nije izdao naredbu da se zapali kuća novinara Milana Jovanovića, već da su mu to „napakovali“ bivši visoki funkcioneri MUP-a.\nKako će suditi Apelacioni sud\nPrema rečima sudije Mirjane Piljić, na javnoj sednici Apelacionog suda prvo će sudija izvestilac u ovom slučaju Dušanka Đorđević izneti presudu i njeno obrazloženje, a zatim će tužilac, koga odredi Apelaciono tužilaštvo, obrazložiti svoju žalbu kojom se za Dragoljuba Simonovića traži maksimalna kazna od osam godina zatvora.\nReč će dobiti i advokati odbrane koji će izneti svoje argumente za obaranje prvostepene presude.\nNakon ove javne sednice, tročlano sudsko veće, sa sudijom Bojanom Paunović na čelu, povući će se i tokom ovog dela sednice, koji će biti zatvoren za javnost, doneti odluku da li se žalbe prihvataju ili odbacuju.\nOdluka se zatim, sa pisanim obrazloženjem, poštom šalje strankama u postupku. Kada će ona biti doneta i otpravljena, ne može se unapred reći sa sigurnošću.\nU slučaju ubistva Slavka Ćuruvije, recimo, od prvostepene presude do njenog obaranja na Apelacionom sudu, obznanjivanja i vraćanja u ponovljeni postupak proteklo je gotovo punih godinu i po dana, a doneta je 20 godina nakon ubistva.\nMedijska zajednica u Srbiji i relevantne međunarodne organizacije više puta su upozorile da suđenja za napade na novinare, a posebno u slučaju Milana Jovanovića, moraju biti efikasnija. Pravda na koju se predugo čeka prestaje da bude pravda i postaje ohrabrenje za pogoršanje bezbednosti novinara.\nOtkako je doneta prvostepena presuda protiv Dragoljuba Simonovića, Vladimira Mihailovića i Aleksandra Marinkovića dogodili su se novi verbalni napadi na Milana Jovanovića i njegova bezbednost je još više ugrožena.\nNapadi iz vladajućih struktura Opštine Grocka usledili su nakon što je na lokalnom portalu Žig info objavljena priča o brojnim savetnicima koje Opština zapošljava.\nMeđu savetnicima je otkrivena i novinarka TV Pink Gordana Uzelac, vlasnica ugovora teškog milion i po dinara.\nNovinar Željko Matorčević, autor teksta o angažovanju novinarke bliske predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, takođe je izložen verbalnim napadima i progonu. Podsećamo da je težak fizički napad na Matorčevića, posle koga je završio u bolnici sa polomljenom jagodičnom kosti, ostao nerasvetljen, a počinioci nekažnjeni.\nMilan i Jela i dalje trpe posledice napada\nDa podsetimo, u prvostepenoj presudi se navodi da je u jesen 2018. godine Dragoljub Simonović naredio napad na Milana Jovanovića zbog tekstova u kojima je raskrinkavana korupcija u opštini Grocka, a potom je formiran podstrekački lanac izvršilaca ovog krivičnog dela, u kojem su svi bili svesni da njihovo delovanje može dovesti do najveće tragedije i smrtnog ishoda.\nNovinar Milan Jovanović i njegova supruga Jela Deljanin izbegli su najgoru sudbinu samo zahvaljujući Jelinim ogromnim naporima da poluonesvešćenog Milana izvuče iz zapaljene kuće. Oboje su izgubili ne samo imovinu koju su sticali celog života već i zdravlje, i do danas trpe posledice napada.\n← Previous Previous post: Neprofesionalna novinarska izveštavanja nanose dodatnu štetu žrtvi digitalnog nasilja\nNext → Next post: Održana pripremna ročišta po tužbama Milenijum tima protiv osnivača i urednice JUGpressa


Zajedničko saopštenje pet opozicionih stranaka u Kruševcu – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / POLITIKA / Zajedničko saopštenje pet opozicionih stranaka u Kruševcu\nGradski odbori pet opozicionih stranaka iz Kruševca reagovali su zbog, kako su naveli, medijskog mraka u Kruševcu. U njihovom zajedničkom saopštenju za javnost, koji su potpisali predstavnici kruševačkih odbora Demokratske stranke Srbije, pokreta Dosta je bilo, Srpskog pokreta Dveri, Levice Srbije i Narodne stranke, navedeno je da ih lokalne televizije više od pet godina nisu udostojile ni jedne jedine sekunde emitovanja.\nPredstavnici pet pomenutih opozicionih stranaka navode da se svi mediji u Kruševcu finanisraju iz budžeta, koji se puni novcem svih građana, bez obzira na njihovu političku pripadnost. Oni osuđuju ponašanje lokalnih televizija koje, kako navode, godinama potpuno ignorišu delovanje opozicionih političkih organizacija. Opozicione stranke podsećaju da su lokalni mediji iz gradskog budžeta u prethodnih pet godina dobili više od 60 miliona dinara.\nPoziv za zajednički protest protiv medijske blokade ovih pet stranaka je uputilo i gradskom odboru Demokratske stranke u Kruševcu ali, kako kažu, nisu dobili nikakav odgovor.\nTag kruševac medijski mrak opzicija\nOpreznom i disciplinovanom igrom do bodova


Navijačko nasilje kao politički projekat | Navijačko nasilje | Al Jazeera Balkans\nNavijačko nasilje kao politički projekat\nSlužbe su u navijačkim grupama prepoznale više nego korisno sredstvo za uticaj na političke prilike.\nFinalna utakmica kupa Radivoja Koraća bila je prekinuta i odigrana iz dva dijela i to u dva različita danaTanjug\nU Srbiji gotovo da nema važnijeg sportskog događaja koji ne padne u senku huliganskih ispada. Sprega države, tajnih službi i podivljalih navijačkih grupa kao da je stvorila začarani krug na koji gotovo svi gledaju s neskrivenim gnušanjem, ali pred kojim svi nemo stoje, prihvatajući te izopačene veze kao nešto na šta se bez mnogo talasanja treba naviknuti.\nPoslednji ispad srbijanskih huliganskih grupa skrivenih iza navijačkih boja sportskih klubova, dogodilo se tokom košarkaškog derbija između Partizana i Crvene zvezde u Kragujevcu. U društvu u kojem su nasilje i divljanje kvazinavijačkih grupa postale gotovo uobičajene pojave, organi reda i bezbednosne službe ponovo su bili iznenađeni tako da je finalna utakmica kupa Radivoja Koraća bila prekinuta i odigrana iz dva dela i to u dva različita dana.\nU iščekivanju izricanja kazne\nKragujevačka epizoda je, nažalost, tek jedan u nizu crnih bisera koji su poslednjih godina postali obeležje Srbije. Ne tako davno, u oktobru prošle godine, bili smo svedoci rasističkih vređanja i tuče na fudbalskom terenu tokom utakmice mladih reprezentacija Srbije i Engleske u Kruševcu. Da nezgoda tokom tog incidenta bude veća, postarali su se mladi reprezentativci Srbije koji su izazvali tuču sa protivničkim igračima na terenu zbog čega fudbalska Srbija još uvek živi u iščekivanju izricanja kazne koja bi mogla ići čak i do suspenzije iz svih međunarodnih takmičenja na nekoliko godina.\nUprkos brojnim incidentima, u kojima je bilo čak i smrtnih ishoda, u Srbiji nikada nije pokrenuta ozbiljnija sistematska borba protiv nasilja na sportskim terenima i huliganskih ispada na ulicama srbijanskih gradova.\nPokazivanju bokserskih veština mladih srbijanskih fudbalera prethodili su brojni incidenti od kojih su posebnu pozornost međunarodne javnosti i fudbalskih udruženja izazvali brutalno ubistvo francuskog navijača Brisa Tatona u centru Beograda, ali i onaj u Đenovi neposredno pred početak susreta fudbalskih reprezentacija Italije i Srbije. Zbog divljanja navijača iz Beograda, taj meč na kraju nije ni odigran, a umesto fudbalskog dvoboja dveju reprezentacija, bitka se prenela na ulice Đenove gde su italijanski karabinjeri s mukom savladali nekoliko stotina drogiranih i pobesnelih huligana iz Srbije.\nUprkos brojnim incidentima, u kojima je bilo čak i smrtnih ishoda, u Srbiji nikada nije pokrenuta ozbiljnija sistematska borba protiv nasilja na sportskim terenima i huliganskih ispada na ulicama srbijanskih gradova. Iako je bilo događaja, poput onog u Đenovi ili ubistva francuskog navijača, koji su do te mere zgrozili i mobilisali domaću javnost da su čak i političari bili primorani na javna obećanja da će stati na put huliganizmu u zemlji, sve je po pravilu ostajalo samo na rečima.\nSložni - bez rješenja\nGotovo da ne postoji problem u Srbiji oko kojeg se javnost, građani i, bar deklarativno, poltičari više slažu, a na čijem rešavanju je manje urađeno. Ključne razloga za postojanje ove, naizgled, paradoksalne situacije treba tražiti u čvrstim vezama između navijačkih grupa i državnih bezbednosnih struktura koji datiraju još iz vremena bivše Jugoslavije.\nNavijačke grupe na ovim prostorima tradicionalno su bile stecište raznoraznih bezbednosno zanimljivih lica zbog čega su tajne službe u njima prepoznale neiscrpan rezervoar za regrutaciju ljudi za najprljavije poslove s one strane zakona. Gotovo da nema potrebe podsećati da su krvavi ratovi na prostorima bivše Jugoslavije započeli upravo obračunima na i oko fudbalskih terena, da su se pripadnici raznih paravojnih formacija koje su divljale na ratištima u Hrvatskoj i Bosni po pravilu regrutovali iz srbijanskih navijačkih grupa.\nUmesto da se izgrednicima i kriminalcima država suprotstavi sistematskim merama, po ugledu na razvijene zemlje Zapadne Evrope, u Srbiji je primenjen metod kriminalnog partnerstva tajnih službi i huliganskih grupa.\nIlustrativan primer takve prakse bila je takozvana Srpska dobrovoljačka garda Željka Ražnatovića Arkana, koji je kao vođa beogradskog podzemlja jedno vreme prvo predvodio navijače Crvene zvezde, da bi potom uz pomoć srbijanskih tajnih službi formirao svoju paravojnu formaciju koja je za potrebe tadašnjeg režima obavljala najprljavije poslove na ratištima u okolnim državama.\nIako su, po završetku ratnih dešavanja devedesetih, navijačke falange dobile neke druge zadatke, one su ostale pod kontrolom istih gospodara. Pošto je nestalo frontova, huligani su počeli da se koriste za unutrašnje obračune. Oni su upotrebljavani kao idealno sredstvo za dozirano podsticanje uličnog nasilja kao sredstva za disciplinovanje državnih političkih sturktura, ali i kao efikasni mehanizam za kontrolu kriminalnih tokova, posebno kao najveće organizovane distributivne mreže na domaćem tržištu narkotika. Službe su u navijačkim grupama prepoznale više nego korisno sredstvo za uticaj na političke prilike, ali i kao mogućnost za kontrolu domaćih kriminalnih tokova i potencijalno destabilizujućeg faktora u državi.\nIako se ne može sa sigurnošću tvrditi da je to državni projekat, više je nego očigledna nemoć države pred huliganima i njihovim grupnim i pojedinačnim izgredima. Ono što u toj mračnoj koaliciji nije do kraja osvetljeno jeste to da li su huligani pod zaštitom države voljom političkih i bezbednosnih struktura ili je njihov privilegovan položaj plod ucenjivačkog potencijala i uticaja otuđenih centara moći na političke tokove u Srbiji. Simptomatičn je, međutim, podatak da se političari prosto utrkuju ko će bolju poziciju da zauzme u propalim klubovima i nacionalnim sportskim savezima.\nVeliko interesovanje političara\nAko se posmatraju dva zasebna perioda, jednog u kojem je političkom scenom Srbije dominirao Vojislav Koštunica i onog pod upravom Borisa Tadića, vidljivo je da je Koštuničin režim imao znatno viši stepen saradnje sa huliganskim grupama sa kojima je čak organizovao i zajednički ulične demonstracije povodom proglašenja kosovske nezavisnosti, koje su završile paljenjem zapadnih ambasada u Beogradu!\nPromenom režima u Beogradu, čini se da su se na vlasti ponovo našli oni koji imaju mnogo više razumevanja za narko-bande pod zastavom navijača najvećih srbijanskih klubova.\nU vreme režima Borisa Tadića, međutim, vladini zvaničnici su s jedne strane javno osuđivali ulične izgrede huliganskih grupa, da bi, na drugoj strani, kada je trebalo preduzeti odlučnu akciju protiv njih, delovali uplašeno i nemoćno pred vinovnicima incidenata koji su sablažnjavali domaću i međunarodnu javnost. Takvo držanje vodećih političkih aktera ukazuje da su nasilničke falange korišćene kao sredstvo pretnji i ucena državnih isntitucija od strane otuđenih centara moći.\nPromenom režima u Beogradu, čini se da su se na vlasti ponovo našli oni koji imaju mnogo više razumevanja za narko-bande pod zastavom navijača najvećih srbijanskih klubova. Otuda ne treba da čudi veliko interesovanje političara iz redova aktuelnih vlasti za stanje u najvećim fudbalskim i košarkaškim klubovima, koji odavno postoje jedino radi pranja novca, nameštanja utakmica, preprodaje ono malo talentovanih sportista koji budu primećeni od strane svetskih skauta, a jedna od osnovnih delatnosti postala im je i kontrola kriminalnih grupa i njihovog tržišta droge. U međuvremenu, sportski događaji koje ti klubovi priređuju kao, bar na papiru, njihove osnovne delatnosti, postali su samo loše skrojen paravan za najrazličitije oblike kriminalnih aktivnosti.


Cee Cee Summer - Beograd 2017 - mesto gde se sklapaju poslovi - Internet ogledalo\nYou are at:Home»News»Cee Cee Summer – Beograd 2017 – mesto gde se sklapaju poslovi\nCee Cee Summer – Beograd 2017 – mesto gde se sklapaju poslovi\nBy Zoran Kovacevic on\t 12.6.2017 News, Video\nKada se na jednom mestu okupi toliko predstavnika voice i data operatera, distributera opreme i sistem integratora iz celog sveta onda se na takvom skupu napravi mnoštvo sastanaka, uspostave se brojne veze, razmene iskustva i dogovare konkretni poslovi.\nTako je bilo i na ovom, četvrtom po redu okupljanju operatera telekomunikacionih servisa CEE CEE SUMMER, najznačajnijem u regionu, koji je održan 8. i 9 juna u Beogradu u organizaciji Kompanije SAT-TRAKT. Na ovom jedinstvenom događaju prisustvovalo je preko 300 predstavnika kompanija iz celog sveta, koje se bave prenosom podataka i telefonijom.\nOvaj nesvakidašnji skup operatera teleomunikacionih servisa otvorili su, između ostalih, pozdravnim izlaganjem, Miroslav Iković predstavnik kompanije Sat-Trakt i Zoran Perović direktor SOX-a (Serbian Open eXchange), jedinstvene otvorene platforme za saradnju operatera i kontent provajdera. CEE CEE SUMMER skup su podržali brojni sponzori među kojima su i Telenor, mts, Akton, SOX, Telekom Austria Group, Linx Telekom, Telekom Slovenije i drugi.\n„CEE CEE SUMMER je predstavljao sjajnu priliku da se na jednom mestu okupi specifična grupa ljudi koja se bavi telekomunikacionim biznisom. To su pre svega ljudi kojima nije dovoljno da učestvuju na predavanjima i prezentacijama, već žele mesto i priliku da sklapaju poslove.\nNa panel diskusiji pod nazivom “Regionalna telekom scena pre i posle ulaska u EEA – Evropsku ekonomsku zonu / Iskustva i očekivanja“ se raspravljalo o iskustvima zemalja u regionu pri prilagođavanju lokalnog zakonodavstva evropskim pravilima i o značaju saradnje zemalja u regionu. Ocenjeno je da saradnja može da bude unapređena, da treba koristiti zajedničku infrastrukturu, kako bi se poboljšala usluga krajnjim korisnicima.\nPanelisti na diskusiji su bili predstavnici Regulatornih agencija Srbije, Hrvatske i Bosne i Hercegovine, kao i predstavnici najvećih operatera u regionu: Vladica Tintor, RATEL, Mario Weber, HAKOM, Predrag Kovač, RAK, Milutin Nikolić, Telekom Srbija, Branko Mitrović, Telenor, Ljubica Draškić, Linx Telecom, Zoran Korečić, Iskon Internet, Senad Kulenović, Cotrugli Business School and H1 Telekom, Miroslav Iković, SAT-TRAKT.\nUčesnici su bili veoma raspoloženi za razgovor a ovom prilikom je diskutovano o nekoliko ključnih pitanja vezanih za regionalnu saradnju i iznesena su i iskustva učesnika koji se već nalaze u Evropskoj Uniji, posebno o pitanjima koja se odnose na smanjenje cena u roamingu. Tako su pretstavnici iz Hrvatske naglasili da bi cene u romingu mogle da budu niže ali da je to stvar dogovora među operaterima. Potencirano je da bi sa većim smanjenjem cena u romingu moglo da dođe do pada kvaliteta usluga ili da bi ono moglo kao posledicu da ima povećanja cena u nacionalnom saobraćaju.\nNasuprot tome zemlje koje nisu članice EU, potpisnice regionalnog sporazuma o smanjenju cena u romingu su po rečima predstavnika BiH i mts-a doživele značajno povećanje saobraćaja među korisnicima dražava potpisnika ovog sporazuma.\nRazgovaralo se i o izazovima koji nas čekaju kada je u pitanju usklađivanje regulativa prilikom pristupanja zemljama EU. Direktor RATEL-a, Vladica Tintor je istakao da su tu najveći izazovi dalji razvoj broadbenda u Srbiji i primena regulative na nivou evropske unije. Međutim, naveo je, naša zemlja, kao kandidat za pristupanje EU, već nekoliko godina učestvuje radu evropskog udruženja regulatora i ima veoma korisno iskustvo iz te oblasti.\nKada je u pitanju neutrlnost i otvorenost interneta pojavljuje se veliki problem nelegalne konkurencije u oblasti OTT servisa. Provajderi ovih servisa koriste infrastrukturu operatera za emitovanje i monetizaciju, dok od toga operateri nemaju skoro ništa. Tako, na primer tržište SMS usluga operaterima predstavlja konstantan gubitak jer na tom polju dominiraju kompanije koje su izgradile svoje sisteme zasnovane na komunikaciji preko interneta koji su većinom besplatni. Predstavnici hrvaskih operatora ističu nedostatak javnih servisa koji zahtevaju veliku propustnost interneta i očekuju da država napravi iskorak koji će omogućiti javne servise ne samo za OTT usluge nego i za razvoj ukupne digitalne ekonmije.\nOvogodišnjem CEE CEE SUMMER-u prisustvuju predstavnici više od 80 kompanija iz 30 zemalja, svi veliki domaći i regionalni operateri koji imaju priliku da afirmišu potencijale ovog dela Evrope predstavnicima najvećih internacionalnih kompanija.\nNa CEE CEE SUMMER-u, između ostalih,su učestvovali Telenor, Telekom Srbija, SBB, Orion, Deutsche Telekom, SOX, Tata Communications, TeliaSonera, UPC, Telekom Austria Group, Akton, LinxTelecom, Interoute, HurricaneElectric i mnogi drugi\n„SAT-TRAKT je prepoznao potrebe operatera za ovakvim specijalizovanim okupljanjem u regionu i već tradicionalno uspeva da animira veliki broj učesnika. Beogradski CEE CEE SUMMER je odlično pozicioniran i posećen u odnosu na slične poslovne događaje u regionu i šire.” Istakao je Miroslav Iković, predstavnik SAT-TRAKT-a.\nJubilarni „Dan devojčica“ u IKT-u okupio 150 učenica iz cele Srbije


Posjetili smo sjedište kompanije Hikvision – a&s Adria Magazine\nAutor a&s Adria 22 Decembra, 2018 594 Nema komentara\nSa 2,78 mlrd. dolara prihoda u 2014. i godišnjom stopom rasta većom od 60% Hikvision pretenduje na to da postane prvi proizvođač sistema tehničke zaštite u svijetu. Osnovana 2001. godine, kompanija trenutno ima 14.500 zaposlenih (5.400 inžinjera), više od 200 tehnoloških partnera, 600 patenata te 53 ureda u Kini i svijetu. Time je Hikvision došao u poziciju da tržištu nudi kompletna, end-to-end sigurnosna rješenja za pojedinačna vertikalna tržišta\nPiše: Mahir Hodžić\nDugotrajnim letovima iz svih krajeva svijeta predstavnici pedesetak redakcija iz sigurnosne industrije SAD-a, Rusije, Kine, Njemačke, Francuske, Turske, Poljske, Finske, Bosne i Hercegovine i drugih okupili su se na poziv globalno poznate kompanije Hikvision. Među njima svoje mjesto našla je i ekipa nešeg magazina, što je za nas predstavljalo veliku čast. Okupljanje je organizirano u Šangaju, odakle smo sutradan krenuli ka sjedištu kompanije u dva i po sata udaljeni Hangzhou, koji je bio naše mjesto boravka u naredna tri dana. Interesantno je spomenuti da samo u ova dva grada živi više od 40 miliona ljudi te da su industrijski potencijali regije ogromni, pa ne iznenađuje to da je sjedište najvećeg proizvođača videonadzornih sistema u svijetu upravo u ovom dijelu velike Kine. Domaćin, a naročito tim njegovog međunarodnog marketinškog odjela na čelu sa Fin Wu i Adom Han, potrudio se da nas ugosti na najvišem nivou i da u toku četvorodnevne posjete posjetimo fabriku, testne laboratorije, izložbeni salon, centralni ured i štand na sajmu sigurnosnih tehnologija China Public Security Expo (CPSE) u Shenzhenu.\nSadašnje sjedište kompanije ima 68.000 m² površine, a sastoji se od dva nebodera po 22 sprata. No, gradi se i novi objekat koji će imati 250.000 m² površine i moći primiti novih 11.000 zaposlenika.\nPrvi dan posjete sjedištu Hikvisiona obilježen je konferencijom za novinare i predavanjem, na kojima smo informisani o uspjesima te kompanije i njenim daljim koracima. Naglašeno je kako je za njih svako tržište interesantno i da svoje prisustvo prilagođavaju potrebama i zahtjevima pojedinačnih zemalja, tako da na isti način ne posmatraju ona okruženja koja traže IP ili analognu tehnologiju. Signal lokalnog tržišta je osnova strateških i marketinških odluka kompanije. Hikvision je proizvođač koji nudi cjelovita sigurnosna rješenja sa prosječnom godišnjom stopom rasta od 53% od 2009. do 2014. godine, pri čemu izvozni poslovni prihodi čine 26,5% u ukupnom prometu, dok udio od prodaje HD proizvoda u tim prihodima iznosi 75%.\nIskustva koje je kompanija stekla radeći na velikim i zahtjevnim projektima na domaćem tržištu postala su, nakon njihove uspješne realizacije, njen osnovni izvozni proizvod. Hikvision strateški sarađuje sa vodećim svjetskim kompanijama u specijaliziranim sektorima na zajedničkim projektima istraživanja i razvoja kao što su Intel, Sony, Seagate, WD, Huawei i Apple, te izgrađuje i jaka partnerstva s distributerima, sistem-integratorima i instalaterima, kao i tehnološkim partnerima kao što su Milestone, Genetec i drugi proizvođači softvera. Sve veća potražnja za pametnim kućama utjecala je na povećanu potražnju za inteligentnim terminalima, prijenosnim tehnologijama i 4G/3G prijenosom signala. U vezi s tim slijedio je i razvoj HD rješenja poboljšanjem kvaliteta senzora, čipseta, objektiva, monitora i transmisije signala. Konvergencija signala zvuka, alarma, slike, podataka, temperature i vlažnosti korištenjem inteligentne tehnologije u budućnosti će postati dijelom ponude videonadzornih sistema. Pametne aplikacije za zgrade, logistiku, gradove, transport i stanove uz procesuiranje velike količine podataka putem cloud tehnologija, kako je istaknuto, ponudit će potpuno novi pristup modernim i programiranim rješenjima sistema tehničke zaštite.\nProjekti pametnih gradova na poseban način ubrzavaju razvoj upravljanja i nadzora s aspekta tehnologije, aplikacija i ponude komercijalnih modela, koji će olakšati civilne usluge, upravljanje gradovima i putovanja te u konačnici povećati javnu sigurnost.\nTrendovi u industriji i odgovor kompanije\nZa drugi dan domaćini su priredili obilazak show rooma, laboratorije i sjedišta kompanije, a u poslijepodnevnim satima smo posjetili i fabrička postrojenja. Izložbeni salon kompanije sadrži odjele u kojima su prezentirana oprema i sistemi, tako da smo imali u prilici vidjeti centar za nadzor, liniju analognih proizvoda, mobilne sisteme videonadzora za čuvarske službe, pametne aplikacije za detekciju, prepoznavanje lica, detekcije pokreta i kretanja u prostoru, prepoznavanje registarskih tablica itd. Izložbeni prostor sadrži prikaz rješenja za pametne gradove, VTM detekciju predmeta i sumnjivih kretanja i aktivnosti, rješenja za vladine službe i organizacije, pametno upravljanje zgradama, rješenja za kuće i stanove, kamere za sport, rješenja za banke i druga vertikalna tržišta.\nKako bi kompanija ostvarila poziciju vodeće sigurnosne kompanije u svijetu, 2014. godine je osnovan Hikvisionov istraživački institut radi pružanja podrške inovativnim istraživanjima i razvoja novih proizvoda, uzimajući u obzir potrebe tržišta i inovativne tehnologije.\nKontinuirane inovacije dovele su do izlaska proizvoda kao što su 4K mrežne kamere (8 MP / 12 MP), H.265 kamere i NVR uređaji, smart 2.0 linija proizvoda, tehnologije kodiranja kao što su H.265+ i H.264+ za veću efikasnost i bolju propusnost. Uvođenjem CMMI (Capability Maturity Model Integration) modela nastojali su poboljšati upravljanje procesom istraživanja i razvoja proizvoda.\nU Hikvisionu kontrola kvalitete je sveobuhvatni proces koji osim dizajna i osiguranja kvaliteta (DQA), na kojem radi više od 500 inžinjera za ispitivanje proizvoda, uključuje još i kontrolu kvaliteta materijala, praćenje procesa proizvodnje, testiranje i provjeru kvaliteta prije izlaska na tržište.\nLaboratorij i testni centri zaslužni su za značajan dio uspjeha kompanije, pa smo imali priliku da posjetimo laboratorij za ispitivanje opreme i odjele za ispitivanje zvuka, ljudskog glasa i utjecaja temperature, audio-video testni laboratorij, odjele za ispitivanje bežične komunikacije i signala radiofrekvencija. Svi uređaji prolaze višemjesečna testiranja nakon proizvodnje i prije puštanja u prodaju. Oprema i uređaji prolaze testove na pritisak i pokrete u realnim uvjetima, tako da se svi podaci prikupljeni na testovima razmjenjuju on-line putem softvera, a odjel razvoja daje konačno mišljenje prije distribucije na tržište.\nRast i samo rast…\nKompanija svu proizvodnju realizira u dva proizvodna objekta u gradu Hangzhou na 100.000 m² i u novom pogonu u Tonglu, koji zauzima 320.000 m². Sva proizvodnja je automatizovana SMT (pick-and-place mašina) robotizovanom opremom i tehnologijama. Kompanija dnevno proizvede više od 90 hiljada mrežnih kamera, 65.000 analognih kamera i 5.000 PTZ dome kamera te 28.000 back-end proizvoda. Imali smo priliku posjetiti dva sprata fabrike u kojoj se proizvodi 19 različitih komponenti. Ponašanja zaposlenika koji uglavnom rade na njemačkim mašinama proizvođača Siemens regulirano je na 6S (sortiranje, stabiliziranje, čistoća, udobnost, standardizacija, sigurnost) pravilima japanskih kompanija.\nGlobalizacija i lokalizacija su put kojim će kompanija integracijom i interakcijom globalnog i lokalnog s jedinstvenim rješenjem koračati u budućnosti. U fokusu poslovanja Hikvisiona su i mediji kao njegovi partneri jer je kompanija, u nastojanju da društvo učini sigurnijim te da bude još uspješnija, svjesna da u okviru strategije razvoja na „prvoj liniji“ prodaje i tržišta mediji mogu odigrati veliku ulogu. Osnivanjem novih podružnica, povećanjem fabričkih kapaciteta, kompletiranjem proizvodne linije i usluga kompanija će biti snažno posvećena svojoj osnovnoj misiji – zadovoljenju potreba partnera.


Grad Beograd (Sekretarijat za javni prevoz) doneo je odluku da dodeli ugovor za eksploataciju i održavanje sistema za naplatu karata i upravljanje vozilima u javnom linijskom prevozu grupi ponudjača Kentkart.\nKentkart je ponudio da taj posao radi za 8,79 milijardi dinara, odnosno sa PDV-om 10, 56 milijardi.\nUgovor se, kako je ranije navedeno, zaključuje na 13 godina, a dejstvo ugovora počinje 45. dana od dana zaključenja.\nU odluci gradskog Sekretarijata za javni prevoz objavljenoj na portalu javnih nabavki navodi se da su u konzorcijumu Kentkart, dve firme iz Istanbula i jedna iz Beograda (“Kentkart Southeast Europe” Beograd, “Kentkart Ege Elektronik Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi” i “Kent Kart Anadolu Elektronik Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi” iz Istanbula).\nTurska kompanija “Kentkart”, vlasnik preduzeća “Apex Solution Technology”, i do sada je upravljala sistemom BusPlus.\nUgovor sa kompanijom “Apex Solution Technology” za sistem BusPlus istekao je 20. septembra, a Sekretarijat za javni prevoz odlučio je da ga produži do 31. decembra 2020. godine, odnosno do završetka procesa izbora novog partnera.\nPosao koji je predviđen dodeljivanjem ugovora obuhvata, između ostalog održavanje hardvera (opreme) koja je vlasništvu Grada Beograda, i softvera za koji Beograd ima pravo korišćenja, usluge u vezi sa ontrolom putnika, organizovanja prodajne mreže, prodaje karata i dopuna, kao i izdavanje kartica.\nJavni poziv za ovaj posao objavljen krajem prošle godine, a do isteka roka stigla je i zajednička ponuda Bus Logika iz Požarevca i Pente iz Pule koji su ponudili da taj posao rade za 8,9 milijardi dinara (10,68 milijardi sa PDV-om). Ova ponuda je odbijena jer je komisija dala ocenu da je ona neprihvatljiva jer nije u skladu sa zahtevima iz konkursne dokumentacije.\nMediji prenose da je ponuda ovog konzorcijuma je odbijena jer, kako se navodi, “ponudjač nije u skladu sa zahtevima iz konkursne dokumentacije u ponudi dostavio sredstvo obezbedjenja za ozbiljnost ponude – bankarsku garanciju – original”.\nJavi poziv je raspisan je 29.decembra, a rok za prijavu je bio 25. februar.\nbeograd/bus plus/javni prevoz/Kentkart


Kolumne: Analiza doktorata Malog čeka njegov odlazak s funkcije?\nAnaliza doktorata Malog čeka njegov odlazak s funkcije?\nProcedura za preispitivanje doktorske disertacije gradonačelnika Beograda Siniše Malog stala je početkom aprila. Fakultet organizacionih nauka (FON), naime, još nije formirao novu Etičku komisiju. Stručnjaci ocenjuju da se sa analizom doktorata namerno odugovlači sve dok je Mali na političkoj funkciji.\nDa li je gradonačelnik Beograda doktorirao ili je naučni rad plagirao? Već tri godine na ovo pitanje odgovora nema.\nPrva Etička komisija FON-a zaključila je da doktorat nije sporan. Onda je Senat Univerziteta u Beogradu zaključio da je fakultet napravio propust, pošto nije formirana i stručna komisija, koja jedina može da analizira rad.\nFormirana je nova Etička komisija, koja je u međuvremenu ostala bez članova. Naime, svi koji su je činili podneli su ostavke, osim jednog, Mladena Čudanova, zaposlenog na katedri čiji je šef profesor Ondrej Jaško, inače mentor Siniše Malog.\n"Procedura je da Etička komisija samog fakulteta treba da se formira nanovo i da pravilniku koji postoji treba da se odrede recezenti koji će pogledati samu tezu i odlučiti o kakvoj se tezi radi", objašnjava Vladimir Bumbaširević, rektor Beogradskog univerziteta, koji na dodatno pitanje N1 odgovara da ne zna kad bi to tačno moglo da se desi.\nTačno ne može da nam kaže ni dekan FON-a Milija Suknović. U kratkom telefonskom razgovoru za N1 odgovorio je da nema saznanja o tome kada će se formirati nova Etička komisija.\nNadležnost se prebacuje od komisije do komisije, najverovatnije dok Mali ne bude sklonjen sa političke scene, smatra akademik Dušan Teodorović.\n"Svaki naučno treniran čovek koji ima moralni integritet to može da utvrdi posle jednog sata proučavanja doktorata Siniše Malog. Očigledno se radi o nedostatku hrabrosti u akademskoj zajednici da hrabro istupi i da kaže: Ne, ovo ne može da se radi, mi ne stojimo iza ovoga, Siniša Mali neće nikada dobiti doktorat Univerziteta u Beogradu", izjavio je Teodorović.\nAkademik Teodorović, kao i profesor finansija iz Visbadena Raša Karapandža, koji je prvi otvorio pitanje plagijata doktorata gradonačelnika, tvrdi da Siniša Mali ne zaslužuje zvanje doktora nauka.\nU analizi disertacije Malog, profesor Karapandža tvrdi da je kopirano čak 33 odsto teksta, od različitih autora, navodi se da je prepisivano i sa Vikipedije. U analizi je korišćen i elektronski program za detekciju plagijata.


Obogaćena likovna zbirka jagodinskog Centra za kulturu\nU kolekciji se sada nalazi i rad „Maglovito“ Jovanke Mladenović koje je Ministarstvo kulture Republike Srbije otkupilo za 200 hiljada dinara\nJagodinski Centar za kulturu „Svetozar Marković“ je, zahvaljujuću učešću na konkursu za finansiranje umetničkih dela u oblasti vizuelnog stvaralaštva, postao vlasnik slike „Maglovito“ autorke Jovanke Mladenović.\nOve godine, na javni poziv jagodinskog Centra za kulturu, prijavilo se 165 umetnika. Uredništvo je odabralo 11 radova, a Ministarstvo je otkupilo rad gorepomenute umetnice za 200 hiljada dinara. Iz Kulturnog centra istakli su da je dopuna umetničke zbirke na ovaj način od velikog značaja: kako za njihovu ustanovu, tako i za samog umetnika:\n-Važno je u smislu podsticanja i osnivanja jednog transparentnog, umetničkog tržišta, u cilju jačanja kapaciteta ustanova i profesionalizacije rada. Cela ta zbirka biće sutradan jedan ozbiljan način da se vrednuje i da se sagleda savremena likovna scena. Taj jedan rad biće dragocen za zbirku, ali bitan je i sam konkurs jer nas dovodi u vezu sa ostalim umetnicima. Jedan od njih, Mirza Čizmić, rodom iz Bosne i Hercegovine, koji živi i radi u Helsinkiju, prijavio se na ovogodišnji konkurs. Iako njegov rad nije odabran, odlučio je da pokloni dva svoja dela našoj ustanovi u cilju neke buduće saradnje, što je zaista lepo –rekla je Marija Vulić, urednica likovnog i vaspitno-obrazovnog programa u jagodinskom Centru za kulturu „Svetozar Marković“.\nOna je takođe istakla da je njihova ustanova, zahvaljujući učešćima na ovim konkursima od 2017. godine postala bogatija za 18 umetničkih dela. Ministarstvo je, pored učešća na ovom konkursu, podržalo i još tri projekta jagodinskog Centra za kulturu: pozorišni festival „Dani komedije“, časopis „Komedija“, kao i festival animiranog filma „Animator fest“, koji će ove godine biti održan od prvog do petog septembra. Do sada je pristiglo više od 600 filmova, a pripreme koje se tiču vizuelnog identiteta i pratećeg programa uveliko su u toku.


ZAUSTAVLJANJE ŠIRENJA VIRUSA Pooštravanje mjera jedini način za očuvanje zdravlja - Srpskainfo\nPooštravanje mjera jedini je način da bude sačuvano zdravlje građana i funkcionisanje zdravstvenog sistema Crne Gore, rekao je pomoćnik direktora Instituta za javno zdravlje Senad Begić, navodeći da to podrazumijeva kompletno zatvaranje, osim najnužnijih aktivnosti.\nAko želimo da broj novooboljelih naglo usporimo, onda mjere moraju da budu čvršće i one podrazumijevaju sve ono što nije popularno, uključujući i kompletno zatvaranje svih aktivnosti, osim onih najnužnijih – rekao je Begić na konferenciji za novinare Nacionalnog koordinacionog tijela Vlade Crne Gore za sprečavanje zaraznih bolesti.\nOn je naglasio da bi tako bio postignut brzi pad i rasterećenje zdravstvenog sistema.\nSve što o njima treba da znate: Sinoć je u Srbiju stiglo 100.000 doza ruske vakcine\nBegić je napomenuo da trenutna dešavanja na terenu ne pogoduju nikome, uključujući i ugostitelje, te dodao da imaju i podršku lokalnih vlasti za apsolutno pooštravanje mjera.\nOn je naveo da su juče imali još jedan sastanak sa predstavnicima Udruženja ugostitelja koji je, kako je naveo, bio veoma konstruktivan.\n– Postigli smo apsolutnu saglasnost o neophodnosti sprovođenja određenih dodatnih mjera, postignuta je saglasnost i u vezi sa prioritetima – da je zdravlje nesumnjivo prioritet svih u državi – istakao je Begić.\nSvijet Crna GoraepidemijaInstituta za javno zdravljeKoronaKovidviruszdravlje\nPOGORŠAVA SE STANJE U ITALIJI Brojke sve gore, za dan umrlo skoro 500 ljudi, oko 20.000 NOVOOBOLJELIH\nJOŠ CRNJE BROJKE U Crnoj Gori preminulo još sedmoro ljudi, ukupno 44.047 zaraženih korona virusom\nMRAČNI BROJEVI Umrlo više od 86.000 ljudi u Francuskoj\nMINI TURNEJA Lajčak u Prištini, prvi susret bio sa Kurtijem\nAustrija POPUŠTA MJERE: Moguće otvaranje kafića i restorana


Međunarodni dan mira:\nDanas se obeležava Međunarodni dan mira: Posvetimo bar jedan dan miru i nenasilju!\nNeka mir prevlada na Zemlji, bar jedan dan mira i nenasilja, glasi univerzalna poruka kojom se obeležava 21. septembar\nVesti 21.09.2016. - 09:36h Autor: RTS\nŠirom sveta danas se obeležava Međunarodni dan mira. Generalna skupšina UN rezolucijom iz 2001. obavezala svet da toga dana u godini bar misli o miru i da ga obeleži.\nMeđunarodni dan mira postoji od 1981. godine kada su članice Ujedinjenih nacija usvojile deklaraciju o obeležavanju tog dana. Prvi put je obeležen 1982. godine, trećeg četvrtka u septembru i tako je bilo sve do 2001. godine.\nGeneralna skupština UN, posebnom rezolucijom 2001. godine proglasila je Međunarodni dan mira - 21. septembar i obavezala svet da toga dana u godini bar misli o miru i da ga obeleži raznim skupovima, manifestacijama, marševima mira i koncertima.\n"Neka mir prevlada na Zemlji, bar jedan dan mira i nenasilja", tako glasi univerzalna poruka 21. septembra, a sve zemlje i narodi pozvani su rezolucijom da slave mir i daju doprinos da on ovlada svetom.\nOd 2001. godine Međunarodni dan mira dobija svoje mesto ne samo u kalendaru Ujedinjenih nacija, već ga obeležavaju brojne organizacije i pojedinci širom sveta. Zvuk zvona i minut ćutanja tačno u podne postali su već tradicija u zgradi UN u Njujorku.\nZvono mira je 1954. godine UN poklonilo Udruženje UN iz Japana, a izliveno je od novčića koje su skupila deca iz 60 zemalja.\nMeđunarodni dan miraBeogradporuke miraManifestacija


Ruska Vnješekonom banka prodaje udeo u Rusalu\nTanjug 11. februara 2022. 15:05\nMOSKVA – Ruska državna Vnješekonom banka (VEB) ozbiljno razmatra mogushnost prodaje svog udela od 3,15 odsto proizvođaču aluminijuma Rusalu, u svetlu „istorijskih visokih“ cena aluminijuma, izjavila je izvršna direktorka VEB-a Ekaterina Serebrjanikova za ruski medij RBC.\nVEB banka je kupila 3,15 posto Rusala tokom Inicijalne javne ponude (IPO) ove kompanije na berzi u Hong Kongu početkom 2010. godine za 660 miliona dolara, što je po tadašnjem kursu ruske centralne banke iznosil 19,8 milijardi rubalja, navodi RBC.\nSada taj paket akcija na berzi vredi 515 miliona dolara, odnosno 38,5 milijardi rubalja po sadašnjem kursu.\nCena aluminijuma porasla je za 18 odsto od početka 2022. godine na više od 3.200 dolara po toni,dostižući najviši nivo od jula 2008.\nCena fjučersa aluminijuma, odnosno kupovina za isporuku u narednim mesecima po ceni utvrđenoj ugovorom, iznosila je danas na Londonskoj berzi metala 3.224 dolara po toni.\nKao razloge za poskupljenje aluminijuma stručnjaci navode poskupljenje električne energije, što je primoralo evropske proizvođače da smanje proizvodnju, kao i nizak nivo zaliha ovog metala.\nPrema američkoj investicionoj banci Goldman Saks, prosečne cene aluminijuma mogle bi da dostignu 3.450 dolara po toni ove godine, 3.850 dolara dogodine, i 5.000 dolara 2025. godine, navodi RUSKI MEDIJ.


Ovo je Bujanovčanin ubijen u Gnjilanu (foto) | Bujanovačke\nPočetna HRONIKA Ovo je Bujanovčanin ubijen u Gnjilanu (foto)\nOvo je Bujanovčanin ubijen u Gnjilanu (foto)\nBujanovačke13. sep 2021.HRONIKA, KOSOVO, NASLOVNA, Uncategorized @sr0\nŽrtva Bakuš Veseli\nBujanovac, 13. septembar 2021.- Muškarac iz Bujanovca ubijen je u Gnjilanu u nedelju uveče dok je pio kafu u kafiću kod parka u tom gradu- prenosi prištinska Koha.\nPrištinski Index online prenosi, pozivajući se na policijske izvore, da je jedan od osumnjičenih za ubistvo Lirim Jakupi zvani Nacista, bliski rođak žrtve, zbog neraščišćenih imovinskih odnosa u familiji.\nKoha prenosi da je ubijeni muškarac star 50 godina pio kafu kada su na njega u nedelju oko 19:45 sati pucale dve osobe koje su se posle toga udaljile u pravcu autobuske stanice.\nPrema rečima naših albanskih izvora, žrtva je Bakuš Veseli, bliski rođak Lirima Jakupija zvanog Nacista, jednog od komandanata OVPMB, za kime je u Srbiji na snazi poternica zbog nekoliko teških krivičnih dela.\nLirim Jakupi Nacista\nTAGBakuš veseli Lirim Jakupi nacista ubistvo\nPrevious PostNove mere za ulazak na Kosovo od danas Next PostOsmani: ZSO je nova Republika Srpska, zato je neće biti


Glumica Nina Dobrev postala fitnes promoter „Riboka” i „Les Milsa” | Adria Daily\nNalazite se na:Početna»Društvo»Sport»Glumica Nina Dobrev postala fitnes promoter „Riboka” i „Les Milsa”\nOd Adria Daily izbačeno\t 21. jula 2017. Sport\nKoliko je sam način života – zdrava ishrana i fizička aktivnost bitan govore nam činjenice da se sve više poznatih ličnosti i svetskih kompanija bore da podstaknu, kako mlade, tako i starije ljude da obrate pažnju na svoje zdravlje!\n(Fotografija: Nina Dobrev, 2017; „Ribok” i „Les Mils”)\nUbrzan tempo življenja je normalna pojava sa razvojem tehnologije, ali da biste održali kondiciju i ostali zdravi, koliko god je to moguće, trebalo bi da obratite pažnju na to šta jedete i koliko ste fizički aktivni. Upravo današnji tempo zahteva i veću fizičku aktivnost – vežbanje i šetnju!\nOvoj akciji, to jest promovisanju zdravog načina života pridružila se i jedna od najpoznatijih svetskih glumica mlađe genereacije – Nina Dobrev, koja je veliki ljubitelj fitnesa, a u želji da inspiriše, pokrene i osnaži ljude da vode aktivan život i uvek budu u formi. U ovome će joj pomoći i renomirana kompanija sportske odeće i obuće „Ribok” i svetski lider u grupnom fitnesu „Les Mils”. Oni će se posebno fokusirati na to da ohrabre žene širom sveta da kroz fitnes pokažu svoju strast, energiju i steknu samopouzdanje. Kao pravi pobornik treninga, koji uživa da redovno vežba sa prijateljima, Nina je savršen ambasador, te će imati snažan motivacioni efekat na grupni fitnes.\n„Snimanja ponekad mogu da traju dugo, ali uvek na prvo mesto stavljam zdrav životni stil! Treniranje mi pomaže da uspostavim i održim balans, da se opustim i prikupim energiju. Volim da se nađem sa prijateljima i da zajedno odemo na trening, bodrimo jedni druge u napretku, pomeramo granice i to je ono zbog čega se osećaš kao deo zajednice”, rekla je glumica Nina Dobrev.\n„Les Mills Grit” program obuhvata visokointenzivne intervalne treninge, čiji su rezultati brzo vidljivi, što je odličan izbor za nekog sa unapred isplaniranim dnevnim rasporedom.\nPoznata po besprekornom izgledu na crvenom tepihu, ali i van njega, Dobreva će predstaviti „Ribok” i „Les Mils” modernu kolekciju, koja objedinjuje inovativnu tehnologiju i materijale savremenog dizajna, u kampanji za jesen/zimu 2017.\nPrethodni članakVikend u Beogradu u znaku knjige: Book Fest u Poletu\nSledeći članak Uroš Ćertić: Hteo sam da zabavljam ljude uživo i na platnu i ostvarilo mi se


ZAŠTITA SISTEMA I PODATAKA - Pametno i bezbedno\nZAŠTITA SISTEMA I PODATAKA\nUpotreba informaciono-komunikacionih tehnologija od strane države, privrede i građana je u porastu i sve više poslova i aktivnosti se zasniva na njihovom korišćenju. Međutim i visokotehnološki kriminal je u porastu, sistemi podataka koji su ključni za normalno funkcionisanje društva i privrede su često napadnuti, a time su ugroženi i građani.\nHakerski napadi na informacione sisteme mogu bitno da naruše poslovanje preduzeća, funkcionisanje državne infrastrukture i nacionalnu bezbednost. Većina upada u informacione sisteme dešava se usled niskog nivoa digitalne bezbednosne kulture kod pojedinaca, dok su sami građani, posebno najmlađi, sve više izloženi riziku od prevara, ucena i zlostavljanja putem interneta.\nInformaciona bezbednost odnosi se na bezbednost i zaštitu podataka i IKT sistema od neovlašćenog pristupa. Mere koje se preduzimaju štite integritet, raspoloživost, autentičnost i neporecivost tih podataka, u cilju ispravnog funkcionisanja IKT sistema pod kontrolom ovlašćenih lica, odnosno zaštite podataka, uređaja, informacionih sistema, mreža, organizacija, ali i pojedinaca, posebno mlađe populacije kao najranjivije korisničke grupe.\nU Republici Srbiji donet je Zakon o informacionoj bezbednosti 26. 1. 2016, kao i podzakonska akta, kojima su definisani IKT sistemi od posebnog značaja koji moraju da preduzmu mere zaštite od potencijalnih incidenata. To su sistemi koji se koriste u obavljanju poslova u organima vlasti, za obradu posebnih vrsta podataka o ličnosti i u obavljanju delatnosti od opšteg interesa.\nZakonom su definisane nadležne institucije za ovu oblast: Nadležni organ – Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, Nacionalni centar za prevenciju bezbednosnih rizika u IKT sistemima (Nacionalni CERT), CERT organa vlasti i CERT-ovi samostalnih operatora IKT sistema: Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva odbrane, Ministarstva spoljnih poslova i službi bezbednosti..\nZajedničko delovanje relevantnih institucija omogućeno je osnivanjem Tela za koordinaciju poslova informacione bezbednosti i CERT-ova, čija je uloga podizanje svesti o značaju informacione bezbednosti, informisanje javnosti o incidentima i pružanje pomoći u slučaju incidenta.\nPredviđeno je da IKT sistemi od posebnog značaja incidente koji značajno ugrožavaju informacionu bezbednost prijavljuju preko portala nadležnog organa (Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija) ili Nacionalnog CERT-a, u jedinstveni sistem za prijem obaveštenja o incidentima.\nStrategija razvoja informacione bezbednosti\nVlada Republike Srbije usvojila je 29. maja 2017. godine Strategiju razvoja informacione bezbednosti, kojom su utvrđeni prioriteti:\n- podizanje ljudskih i tehničkih kapaciteta relevantnih institucija u cilju unapređenja informacione bezbednosti, odnosno kontinuirano obučavanje i usavršavanje zaposlenih u ovoj oblasti;\n- podizanje svesti kod građana, privrednih subjekata i organa javne vlasti o značaju informacione bezbednosti, o rizicima i merama zaštite, uključujući sprovođenje kampanja u cilju podizanja te svesti;\n- jačanje saradnje između javnog, privatnog sektora, nevladinih organizacija, akademske zajednice i drugih relevantnih činilaca u ovoj oblasti;\n- jačanje saradnje sa drugim državama i međunarodnim organizacijama u ovoj oblasti;\n- uvođenje posebnih programa na univerzitetima iz oblasti informacione bezbednosti.\nBesplatni vebinar o informacionoj bezbednosti u zdravstvu...\nBesplatni vebinar posvećen bezbednosti informacija namenjen pružaocima usluga u zdravstvu, odnosno ustanovama zdravstvene zaštite, biće održan 27. avgusta 2020. godine, sa početkom u 10:00 časov...\nUsvojeni zakoni u oblasti informacione bezbednosti i pošt...\nDržavna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, saopštila je da jučerašnje usvajanje novih zakonskih rešenja u Narodnoj skupštini, na predloge tog Ministarstva, p...\nInformaciona bezbednost preduslov digitalnog razvoja...\nDržavna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, na otvaranju skupa „Zaštita kritične infrastrukture od sajber napada“ u Palati Srbija, istakla je da je informac...\nOpšti saveti za unapređenje bezbednosti na društvenim mre...\nNe postavljajte na društvenim mrežama ništa što odaje vaše pravo ime, adresu, školu, mobilni telefon ili bilo što pomoću čega bi stranac ...\n"Digitalizacija doprinosi opštem boljitku našeg društva, i zbog toga je neophodno veće uključivanje svih generacija u savremene digitalne tokove", izjavila je državni sekretar u Ministarstvu trgovi...


Pooštrene mere Vlade Srbije - Top Novosti\nNaslovna Društvo Pooštrene mere Vlade Srbije\nPooštrene mere Vlade Srbije\n“Penezioneri nisu poslušali naš apel i sve u svemu smo na sastanku kriznog štaba svi se složili da je situacija u vezi sa građanskom disciplinom zabrinjavajuća”, rekla je premijerka i najavila sednicu Vlade na kojoj će se usvojiti dodatne mere.\n“Imamo ogromnu gužvu, na primer, u Upravi za agrarna plaćanja, PIO fondu i na drugim mestima, gde su ljudi došli očekujući ne bude gužva”, rekla je Brnabić dodajući da su u PIO fond došli i ljudi koji nemaju nešto konkretno da završe, već samo da bi se raspitali za razne stvari.\n“Po molbi i savetu Republičkog fonda zdravstvenog osiguranja dodaćemo i lekove na listu zabrane izvoza u narednih 30 dana, moramo prvo da vidimo šta je potrebno nama. Imamo svega dovoljno, ali za svaki slučaj”.\n“Kazna za prekid samoizloacije je 150.000 dinara”, navodi premijerka.\nOna se zahvalila svima što su preneli primer muškarca iz Varvarina i najavila da je ovo vanredno stanje pa će se sva kršenja mera procesuirati po hitnom postpuku.\n“U 14h je sastanak sa predesednikom kako bi se dogovorili da li je neophodno uvođenje mere zabrane svima starijim od 65 godina i kaznu od 150.000 dinara za svakog ko je izašao iz svog stana ili kuće, a spada u tu grupu”, kaže ona i najavljuje da je ovo ostavljeno za sutra, i ne uvodi se u ovom trenutku.\nPremijerka navodi da ako ne bude samodiscipline kada je u pitanju izlazak iz stanova ona da će “sutra ujutru zabraniti izlazak iz kuće svima preko 65 godina”.\n“Ja mogu da vam obećam i mogu da vam obećam da ako se ovako nastavi neće biti gužbe u gradskom prevozu”, navodi ona, objašnjavajući da će u slučaj da se ljudi ne pridržavaju navedenh mera zaisza uvesti policijski čas.


Srpska lista: Ukinuti dodatni porez na srpske proizvode - Radio Kontakt Plus\nSrpska lista: Ukinuti dodatni porez na srpske proizvode\n19:00, 09.11.2018Izvor: Radio Kontakt plus\nSrpska lista zahteva momentalno povlačenje štetnih mera i poreza od 10% na proizvode iz centralne Srbije koje je usvojila Vlada Kosova ocenivši da takve mere najdirektnije ugrožavaju opstanak Srba na Kosovu, zbog povećanja cena osnovnih životnih namirnica.\nNaše delovanje u prištinskom parlamentu biće od sada u potpunosti opoziciono, nećemo podržavati vladine pregloge, a podržaćemo svaki predlog za rušenje vlade zbog ovakvih mera i odnosa vlasti prema našim interesima, prema Srbiji i regionu, saopšteno je iz Srpske liste.\n"Ne tražimo ništa novo već zahtevamo poštovanje postojećeg CEFTA sporazuma, konačni početak primene briselskog sporazuma o Zajednici srpskih opština i drugih obaveza prema srpskom narodu na KiM i svima u regionu,"- saopšteno je iz Srpske liste.\nSrpska lista će, ukoliko se protivpravne mere Prištine ne povuku, građane pozvati na mirne proteste.\n"Srpska lista je prinuđena da se odluči na ovakav vid političkog delovanja kako bi zaštitila vitalne interese građana srpske nacionalnosti, koji već trpe veliku štetu zbog protivpravnog delovanja Prištine."\nSrbi na KiM ne mogu i ne žele da budu taoci neodgovornih albanskih predstavnika i njihove demagoške i hirovite borbe za sopstveni politički opstanak, navodi se u saopštenju Srpske liste.\nTagovi: Srpska lista\nSL: Potrebna podrobnija analiza Petrovićevog pisma Vučiću\nKosovska opozicija neće da ruši vladu Ramuša Haradinaja uz pomoć Srpske liste\nMladim košarkašima Sloge zabranjen ulazak na Kosovo\nSastanak predstavnika Evropskog parlamenta i delegacije Srpske liste\nRakić: Sredinom aprila donosimo odluku o napuštanju kosovskih institucija\nSrpska lista: Na skupu u Gračanici šestoro\nLipljan: Ubijena jedna osoba u kazinu


Vreme 1032 - Reagovanje – Seselj i drugi pritvorenici: Puse, debeli su i ne lece se -->\nPovodom teksta "Haške boleštine" objavljenog u "Vremenu" br. 1030\nPoslednjih nedelja neki mediji su reciklirali stare, previše puta korišćene, pogrešno sročene insinuacije u vezi s Pritvorskom jedinicom Ujedinjenih nacija u Hagu. Navodi se kreću od otvorene kritike zbog režima pritvora koji je previše blag, do optužbi da se pritvorenici u Hagu zlostavljaju, da su zdravstveno zapušteni i da su diskriminisani. Sasvim sigurno, i jedno i drugo ne može biti istina. Zapravo, ni jedno ni drugo nije istina, ali navodi poput ovih govore o tome da je javnost zainteresovana za to, zbog čega bi Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) želeo da naglasi nekoliko činjenica.\nPritvorska jedinica u Hagu je prva institucija takve vrste u savremenoj istoriji potrage za međunarodnom pravdom i nešto čime se Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju veoma ponosi. Prva osoba smeštena u Pritvorskoj jedinici je bio Duško/Dušan Tadić, koji je u pritvoru proveo pet godina, pre nego što je osuđen na 20 godina za stravične zločine koje je počinio u zloglasnim logorima u okolini Prijedora.\nTadić i 159 pritvorenika koji su došli posle njega tokom 15 godina postojanja Pritvorske jedinice bili su u istim uslovima i imali isti tretman. Nije bilo razlike, bez obzira da li je u pitanju Srbin, Hrvat, Bošnjak, Albanac ili Makedonac. Bilo je i ostaje bitno za Međunarodni sud da privede pravdi one za koje se smatra da su najodgovorniji za zverstva počinjena tokom rata u bivšoj Jugoslaviji bez obzira na etničku pripadnost, državljanstvo, versku pripadnost ili poziciju optuženog. Ono što je bilo bitno je iskopati i sakupiti dokaze o tim zločinima i dati priliku svedocima, njih sedam hiljada, koji su prošli kroz sudnice da ispričaju svoje priče. Bilo je bitno obezbediti da na hiljade dokumenata, naređenja i druge građe, koji bi možda zauvek ostali po podrumima u gradovima i selima širom bivše Jugoslavije ugleda svetlo dana.\nINSINUACIJE: Bez ikakve sumnje je da bismo, da nije bilo Međunarodnog suda i predmeta pred njim, o kojima se puno govorilo, mi iz bivše Jugoslavije mnogo manje znali o nedavnoj tragičnoj prošlosti i živeli bismo u veoma drugačijoj sadašnjosti, koliko god ona bila daleko od savršene. Ipak, mnogi od nas rođeni u onoj zemlji između Vardara i Triglava često se skoncentrišemo samo na negativno i tvrdoglavo traćimo dragoceno vreme u potrazi za kompleksnim odgovorima čak i kada je istina toliko jednostavna da nas gleda u oči. Ovo je takođe slučaj s Međunarodnim sudom i njegovim tretmanom u regionu. Sud je nazivan antisrpskim, antihrvatskim, antibošnjačkim, antialbanskim i antimakedonskim u zavisnosti od dnevnopolitičke situacije. (Ovo je inače sigurna potvrda koja mu je potrebna da to što radi, radi dobro.) Kada je Međunarodni sud trebalo da podvuče crtu nakon 161 optuženog, nazivan je selektivnim u sprovođenju pravde i selektivnim iz političkih razloga; a opet niko nije uvažavao činjenicu da kao jedan ad hoc sud, MKSJ ima ograničen mandat da sudi samo onima koji se smatraju najodgovornijim za zločine počinjene u bivšoj Jugoslaviji. A, naravno, do dana današnjeg se optužuje da ugađa optuženima s jedne strane, jer im omogućava da kuvaju, slikaju, uče jezike i zajedno učestvuju u sportskim aktivnostima. U isto vreme, neki mediji pokušavaju da vas ubede u navodne zavere u Pritvorskoj jedinici protiv određenih optuženih, da im se u ćelije pušta otrovni gas, da im se ubrizgava vazduh u vene, ili da su u najmanju ruku zdravstveno zapušteni i da se njihove zdravstvene potrebe ignorišu.\nLEKARI I SESTRE: Važno je imati u vidu da Pritvorska jedinica Ujedinjenih nacija nije zatvor, već centar za pritvor i stoga svaki optuženi koji se tu drži uživa pretpostavku nevinosti sve dok se ne dokaže suprotno. Kao posledica toga, pritvorenici u Pritvorskoj jedinici Ujedinjenih nacija uživaju prava koja su ista ili veća od onih u pravosudnim sistemima širom sveta, s velikodušnim pravima za posećivanje i dovoljno vremena za društvene aktivnosti s drugim pritvorenicima, između ostalog.\nNa raspolaganju im je mnoštvo mogućnosti, uključujući izlazak na svež vazduh, vežbanje, zdravstvenu negu, radnu terapiju, zadovoljavanje duhovnih potreba, omogućeni su im uslovi da pripremaju odbranu, kompjuteri i obuka da rade na njima, mogu da se rekreiraju i bave sportom. Imaju pristup satelitskom TV programu i novinama iz cele bivše Jugoslavije.\nPritvorska jedinica ima savremenu medicinsku opremu i u njoj rade jedan lekar opšte prakse i dve medicinske sestre koji brinu o 39 pritvorenika. Poređenja radi, isti broj medicinskog osoblja u Srbiji brine o nekoliko stotina zatvorenika. Statistike nisu ništa bolje u drugim državama regiona, pa i šire. Pritvorenici na MKSJ imaju na raspolaganju psihijatra koji na poziv dolazi iz bivše Jugoslavije koji takođe redovno posećuje Pritvorsku jedinicu radi individualnih vizita. Bolesti i povrede koje se ne mogu tretirati u Pritvorskoj jedinici mogu se tretirati u zatvorskoj bolnici zemlje-domaćina koja je u potpunosti opremljena da pruži širok spektar tretmana i zahvata, kao i stomatološku negu. Osim toga, mnogi pritvorenici se upućuju na tretman u bolnice širom Holandije, što je tretman koji mnogi ne bi mogli sebi da priušte u sistemima u državama iz kojih potiču. Pravilnik o pritvoru dodatno omogućuje da se svaki pritvorenik konsultuje s lekarem po sopstvenom izboru. Što se tiče troškova, pritvorenici na MKSJ-u imaju svaku vrstu nege, bez obzira na troškove. Godišnje se u proseku troši preko 4000 evra na zdravstvenu zaštitu po pritvoreniku, ne uključujući troškove gore pomenutog medicinskog osoblja i opreme. U poređenju sa tim, pritvorenici u Srbiji i širom bivše Jugoslavije na raspolaganju imaju samo ograničen nivo usluga, dok za kompleksnije zahvate moraju da plate sami, a stomatološka nega se svodi na vađenje zuba. Prema pravilniku o pritvoru, pritvorenici MKJS-a se mogu konsultovati s lekarom po njihovom izboru.\nČitaocima će možda biti zanimljivo da saznaju da pritvorenici na MKSJ-u imaju pristup zdravstvenoj zaštiti u Holandiji koji prevazilazi pogodnosti koje uživaju državljani Holandije ili osoblje Ujedinjenih nacija koje tu radi. Na primer, pritvorenici u proseku dobiju tretman specijaliste brže nego "običan građanin". Ovo su usluge koje daleko premašuju medicinsku negu i tretman koji su optuženi imali, pre prebacivanja u Pritvorsku jedinicu. Za mnoge pritvorenike, visok kvalitet medicinske nege koju pruža Pritvorska jedinica rezultirao je značajnim poboljšanjem njihovog zdravstvenog stanja.\nBilo je mnogo spekulacija, čak i u uglednim medijima širom regiona, o smrtnim slučajevima u Pritvorskoj jedinici. Svaka od četiri smrti u Pritvorskoj jedinici je bila događaj vredan dubokog žaljenja, uključujući one tri u kojima optuženi nisu dočekali da se njihov predmet završi presudom. Osim toga, svaka smrt je bila individualna tragedija na nekoliko nivoa. Nažalost, smrtni slučajevi se dešavaju u zatvorima širom sveta. Tokom 15 godina postojanja MKSJ je imao dva slučaja (Slobodan Milošević i Milan Kovačević) i dva samoubistva (Milan Babić i Slavko Dokmanović) što je 10 do 15 puta manje nego godišnji broj smrtnih slučajeva u zatvorima u bivšoj Jugoslaviji. U nekim zapadnim državama broj smrtnih slučajeva u pritvoru je čak i veći.\nSMRTNI SLUČAJEVI: Naravno da je svaki smrtni slučaj u Pritvorskoj jedinici loš, i zbog toga je nakon svakog od tih smrtnih slučajeva usledila interna, kao i nezavisna istraga (u nekim slučajevima i više od jedne), čiji su rezultati dostupni javnosti, uključujući i veb-sajt Međunarodnog suda i trebalo bi da budu dovoljni da zaustave neutemeljene navode koji se i dalje pojavljuju u medijima. Slično tome, dobro je poznato da u inspekciju Pritvorske jedinice Međunarodnog suda redovno dolaze ugledne međunarodne organizacije s čijim se predstavnicima pritvorenici mogu sastati nasamo kako bi razgovarali o bilo kom pitanju vezanom za uslove pritvora.\nDovoljno je reći da niko nije ignorisao Miloševićeve pritužbe na zdravlje, što se vidi iz pedantnog spisa u kojem je data istorija njegovog medicinskog tretmana u Hagu, opisana u izveštaju o njegovoj smrti. Zapravo, desilo se upravo suprotno, i u izveštajima se zaključuje da je Milošević ignorisao savete niza lekara koji su se o njemu brinuli u Hagu, odbijajući da se pridržava prepisane terapije, i izabravši da umesto toga prošvercuje lekove i sam sebi određuje terapiju što je na kraju i doprinelo njegovoj smrti.\nNa sličan način, izveštaj o Babićevoj smrti zaključuje da on nije pokazivao nikakve signale suicida dok je bio u pritvoru. Babić je bio pod režimom nadzora od svakih trideset minuta, i izvršio je samoubistvo između dve posete stražara. Dokmanović je takođe bio pod režimom polučasovnog nadzora, što nas dovodi do otrežnjujuće realnosti da nikada ne možete zaustaviti nekoga ko je zaista rešen da sebi oduzme život, čak i ako tu osobu smestite u tapaciranu ćeliju. Što se tiče Kovačevića, on je imao kompleksnu kombinaciju zdravstvenih problema kada je došao u Pritvorsku jedinicu i bio je pod tretmanom, lekar ga je posetio dva puta i bio je pod tridesetominutnim nadzorom tokom noći u kojoj je umro. Kao posledica spekulacija u medijima koje su usledile, dvadesetšestorica optuženih, koliko ih je tada bilo u pritvoru, napisali su otvoreno pismo međunarodnoj zajednici u kojem su uveravali javnost da je kvalitet smeštaja bio zadovoljavajuć i da su s osobljem Pritvorske jedinice radili na rešavanju svih otvorenih pitanja. Jedan od potpisnika ovog pisma je i Duško Tadić.\nKada su u pitanju kapaciteti i zdravstvena zaštita u Pritvorskoj jedinici značajno je napomenuti da je isto kao što mi snosimo odgovornost za svoju dobrobit, briga o zdravlju pritvorenika prvenstveno njihova obaveza. Drugim rečima, čak i uz najbolju zdravstvenu zaštitu, niko ne može biti primoran na neki medicinski tretman ili da uzima lekove.\nUvek će, naravno, biti zdravstvenih problema, od kojih su mnogi povezani s činjenicom da je prosečna starost optuženih koji su trenutno u pritvoru 57,1 godina, dok je zatvorska populacija u većini država, uključujući i Srbiju, u proseku u srednjim tridesetim godinama. Zdravstvene komplikacije počinju da se manifestuju u četrdesetoj godini života. Polovinom devedesetih godina prošlog veka prosečna starost optuženih je bila 38 godina. Kako se prosečna starost povećavala, tako su rasli i broj i kompleksnost zdravstvenih problema. Treba imati u vidu da je protiv većine optuženih optužnica podignuta kada su bili znatno mlađi, a mnogi od njih su proveli niz godina u bekstvu.\nUslovi života pre dolaska u pritvor takođe doprinose trenutnoj slici zdravstvenog stanja nekih od pritvorenika. Nedostatak odgovarajuće nege hroničnih bolesti, i životni uslovi, su loše uticali, a u nekim slučajevima i nepovratno ubrzali tok bolesti ili doprineli njihovom nastajanju. Za te pritvorenike Pritvorska jedinica Ujedinjenih nacija zapravo predstavlja priliku da se dugo zapostavljana zdravstvena stanja ublaže redovnom lekarskom negom, tretmanom, zdravijim načinom života i uravnoteženom dijetom.\nMeđutim, način života u regionu je takođe doprineo razvoju bolesti. Gotovo polovina pritvorenika na MKSJ-u puši, više od 56 ima prekomernu telesnu težinu, a 35 procenata se smatra klinički gojaznim. Zdravstvene implikacije u ovom slučaju ne treba potcenjivati. Izmene dijete i vežbanje su potrebni i preporučeni ali, baš kao i vas ili mene, niko ih ne može primorati da se pridržavaju tih pravila – to je stvar ličnog izbora.\nDa li ste znali da otprilike 58 procenata pritvorenika MKSJ-a pati od kardiovaskularnih problema koji proističu iz njihove starosti, ranijeg ponašanja i nezdravog načina života pre prebacivanja u Pritvorsku jedinicu. Najčešći psihološki problemi su stres, depresija, sindrom posttraumatskog stresa i anksioznost.\nU ovakvim slučajevima, medicinski tim će im obezbediti komfor i režim tretmana, koji pritvorenici imaju pravo da odbiju, ukoliko to žele. Na isti način se utvrđuju pritvorenici visokog ili umerenog rizika, a specijalne procedure služe da bi se pripremili za situacije koje mogu nastati usled njihovih zdravstvenih problema.\nZbog kompleksnosti postupaka i optužbi koje su protiv njih podignute, mnogi optuženi pred MKSJ-om provedu po nekoliko godina u pritvoru, što je razlog više da Međunarodni sud uzima zdravlje pritvorenika izuzetno ozbiljno. Iako faktori poput starosti pritvorenika, hronične bolesti od kojih boluju i, u nekim slučajevima, odbijanje da se pridržavaju propisanog tretmana, stvari dodatno komplikuju, Pritvorska jedinica je ponosna na to što tokom poslednjih 15 godina pruža zdravstvenu negu najvišeg kvaliteta. Ovo će i dalje biti slučaj do kraja mandata Međunarodnog suda.\nAutorka je portparol MKSJ-a\n>> Uvek će, naravno, biti zdravstvenih problema, od kojih su mnogi povezani s činjenicom da je prosečna starost optuženih koji su trenutno u pritvoru 57,1 godina, dok je zatvorska populacija u većini država, uključujući i Srbiju, u proseku u srednjim tridesetim godinama


Zajednica Opština Crne Gore » Blog Archive » Održana konferencija „Decentralizacija usluga socijalne i dječije zaštite“\nOdržana konferencija „Decentralizacija usluga socijalne i dječije zaštite“\nDana 10. jula 2012. godine u Podgorici, održana je Konferencija „Decentralizacija usluga socijalne i dječije zaštite – mogućnosti i ograničenja“. Konferencija je bila posvećena sprovođenju projekta koji je podržala Delegacija EU u Crnoj Gori a koji se odnosi na reformu sistema socijalne i dječije zaštite. Konferenciju su organizovali Ministarstvo rada i socijalnog staranja, UNICEF, UNDP, FAKT i Zajednica opština Crne Gore.\nKonferencija je imala za cilj da predstavnicima lokalnih samouprava, kroz uporedna iskustva i primjere dobre prakse zemalja u okruženju, predstavi sadržaj i pojedina rješenja iz Zakona o socijalnoj i dječijoj zaštiti , koji će procesom decentralizacije biti u njihovoj nadležnosti.\nNa konferenciji su govorili: Suad Numanović, ministar rada i socijalnog staranja, Nikola Bertolini, šef operativnih struktura Delegacije EU u Crnoj Gori, Rastislav Vrbenski, stalni koordinator UN sistema u Crnoj Gori i Rajko Golubović, Generalni sekretar Zajednice opština Crne Gore.\nGeneralni sekretar Rajko Golubović je u svom obraćanju, između ostalog, istakao da lokalne samouprave u Crnoj Gori nijesu, niti mogu biti jednake u razvoju i kapacitetima, ali reforma treba da obezbijedi da ključne usluge građanima, zbog kojih lokalne samouprave u krajnjem i postoje, obezbijede makar minimum standarda u ovoj oblasti. Sa druge strane, sve izraženije zahtjeve za obezbjeđivanjem vršenja ovih poslova na lokalnom nivou ne prati adekvatna finansijska infrastruktura, odnosno decentralizaciju poslova ne prati i finansijska decentralizacija. Osnovni preduslov za vršenje bilo koje usluge je dostupnost iste, ali i prije toga da usluga može biti pružena. U oblasti socijalne i dječije zaštite radi se o nužnim, ali i skupim uslugama koje može da pruža samo finansijski “snažna lokalna samouprava”. Mislim da će se sve kolege iz lokalnih samouprava složiti sa mojom konstatacijom da lokalne samouprave moraju da budu ključni nosioci ovih usluga ali da decentralizacija treba da opredijeli i stabilan sistem finansiranja koji će omogućiti pružanje svih usluga, uključujući i servise u ovoj oblasti.\nJedan od zaključaka sa konferencije odnosio se i na dalji zajednički rad na pripremi adekvatnih rješenja u Zakonu o socijalnoj i dječijoj zaštiti koja će na jasan i precizan način utvrditi nadležnosti i obevaze lokalnih samouprava u sistemu socijalne zaštite, kao i odgovarajuća sredstva za njihovo vršenje.


POZNATI FINALISTI PRESTIŽNE „SAM GODIŠNJE NAGRADE 2018“ - Market Network Market Network\nEvents • Korporativni događaji\nPOZNATI FINALISTI PRESTIŽNE „SAM GODIŠNJE NAGRADE 2018“\nDo dodele prestižnih „SAM godišnjih nagrada“ preostalo je još nepunih mesec dana, a poznati su finalisti u svih pet kategorija koje su nominovali članovi SAM-a.\nU kategoriji „SAM Menadžer godine“ kao osobe od integriteta i ugleda koje su prepoznate unutar i van svoje kompanije i koji su u 2018. godini ostvarili posebne poslovne rezultate našli su se: Biljana Jovanović, vlasnica i generalna direktorka, Modna kuća “LUNA”, Dejan Aleksov, Retail Group Director, PHOENIX BMS, Dejan Turk, CEO, Vip mobile i A1 Slovenija, Mina Rakićević, suvlasnica i direktorka, Delikos i Nikola Avram, direktor divizije turizma, MK Group\nZa priznanje „Mladi menadžer godine“ nominovani su: Branislav Lončar, CFO, Southeast Europe, Publicis One, Ivan Đolić, Direktor prodaje, Adacta, Miloš Grujić, Director of Sales, Courtyard by Marriott, Uroš Đorđević, CEO, Agrounik i Vukašin Aleksić, Solution Sales Professional for CEE region, Microsoft.\nU finalu u kategoriji „Poslodavac godine“ nalaze se: Atlantic Grupa, Generali Osiguranje Srbija, MikroElektronika, Vip mobile i Zdravstvena Ustanova Apoteka BENU. Priznanje za Poslodavca godine biće dodeljeno i u kategoriji mikro i malih preduzeća, a nominovani su: Adventis Real Estate Management, DNA Communications, Gi Group HR Solutions, Travel Boutique i Triple S Learning.\nVeoma važan deo poslovanja kompanija i ove godine bio je usmeren ka društveno odgovornim projektima, a kompanije koje se nalaze u najužem krugu u trci za nagradu „Društveno odgovorna kompanija godine“ su: Courtyard by Marriott Belgrade City Center Hotel, Delta Holding, Marbo Product, TeleGroup i Vip mobile.\nDobitnici prestižnih nagrada biće proglašeni na svečanoj ceremoniji „SAM GALA 2018“, 12. decembra u Belexpocentru, na kojoj će prisustvovati više od 400 najuticajnijijih zvanica iz poslovnog, političkog, kulturnog i medijskog života Srbije.\nSrpska asocijacija menadžera (SAM) tradicionalno već sedmu godinu zaredom realizuje izbor za prestižno priznanje „SAM Godišnje nagrade“ sa ciljem promovisanja izuzetnosti i podsticanja kreativnosti i konkurentnosti u različitim sferama društvenog i poslovnog života.\nSrpska asocijacija menadžera (SAM), je udruženje profesionalnih menadžera koje okuplja više od 400 članova, rukovodilaca uspešnih firmi i timova od više od 90.000 zaposlenih koji godišnje realiziju posao vredan 12 milijardi evra. SAM u svom fokusu ima profesionalni razvoj menadžera, afirmaciju, profesionalizaciju i promociju menadžerske struke, povezivanje menadžera i promociju najboljih poslovnih praksi, kompanija, odgovornog, etičkog i održivog poslovanja. SAM je takođe usmeren i na kontinuiranu saradnju sa Vladom Republike Srbije i njenim institucijama putem zajedničkih aktivnosti koje imaju za cilj poboljšanje poslovne klime u Srbiji, unapređenje regionalne saradnje i boljeg života svih građana. Predsednica SAMa je Stanka Pejanović, izvršni direktor SAMa je Jelena Bulatović.


Policijske akcije u BiH i Srbiji | Napad na Ambasadu SAD-a Vijesti | Al Jazeera\nNa sjednici bi se odlučivalo o tome da i Federacija BiH počne proces formiranja rezervnog sastava policije (EPA)\nPolicijske snage Bosne i Hercegovine i Srbije provele su akcije u mjestima koja su nazvali „uporištima vehabijskog pokreta“, koje su uslijedile nakon napada na Ambasadu SAD-a u Sarajevu.\nSedamnaest osoba uhapšeno je u opsežnoj policijskoj akciji koja je organizirana u subotu na teritoriji Novog Pazara, Sjenice i Tutina u Sandžaku, u Srbiji. Međutim, kako su javili srbijanski mediji, oni su poslije nekoliko sati pušteni nakon informativnog razgovora.\n“Sve ove osobe se na neki način dovode u vezu sa Mevlidom Jašarevićem, napadačem na Ambasadu SADa-a u Sarajevu, a jedna od 17 uhapšenih osobe je iz BiH”, naglasio je direktor policije Srbije Milorad Veljović, navodeći da su „vehabije u Srbiji pod kontrolom i da se neće dozvoliti slični slučajevi napada na ambasade.“\nVeze sa napadačem\nU akciji u Sandžaku pronađen je veći broj računara, CD-ova i audio kaseta. Među zapljenjenom robom je 50 SIM kartica za mobilne telefone, pet vojnih uniformi, sablja i bejzbol palice. Pronađena je i literatura kojа opisuje i “propаgirа ideje pokretа vehabija.”\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije je potvrđeno da su privedene osobe bile u vezi sa Mevlidom Jašarevićem, koji je pucao na Ambasadu SAD u Sarajevu.\nAl Jazeera je došla do saznanja da je Jašarević bio povezan sa grupom okupljenom oko Adema Demirovića. Demirović je, inače u Srbiji i regionu često povezivan sa potencijalnim terorističkim akcijama.\nIstovremeno, pripadnici Agencije za istragu i zaštitu BiH (SIPA) u subotu su u Gornjoj Maoči priveli dvije osobe koje se dovode u vezu sa terorističkim napadom na američku Ambasadu u Sarajevu, a policija je u blizini Rahića kod Brčkog pronašla i suprugu Mevlida Jašarevića.\nDržavni tužilac BiH Dubravko Čampara rekao je za novinsku agenciju FENA da ove osobe nisu uhapšene te da je u toku istraga nakon koje će biti odlučeno o daljnim postupcima.\nAgencija SRNA je javila da su pripadnici SIPA-e također pretresli kuću Nusreta Pašalića u Gornoj Maoči, te da je on priveden.\nSIPA i druge policijske strukture u BiH organizirali su ovu akciju nakon saznanja da je u ovom selu u februaru prošle godine boravio Mevlid Jašarević, saznaje Srna.\nIz Tužilaštva BiH i SIPA-e nisu željeli govoriti o akciji u Gornjoj Maoči zbog, kako su rekli, interesa istrage.\nOsim akcije u Gornjoj Maoči, pripadnici SIPA-e pretresli su i kuću u sarajevskom naselju Vojničko polje. Ova akcija je uslijedila nakon hapšenja jedne muške osobe u Sarajevu u subotu, koja se dovodi u vezu sa napadom na Ambasadu SAD i napadačem Mevlidom Jašarevićem.\nPripadnici SIPA-e vršili su i pretrese nekoliko stanova u naseljima Grbavica i Bistrik u Sarajevu.\nMevlid Jašarević pucao je iz kalašnjikova na Ambasadu SAD-a u Sarajevu u petak i pri tome ranio jednog pripadnika Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH. Jašarević je nešto kasnije lakše ranjen te je prevezen u Klinički centar Univerziteta u Sarajevu.


Obezbedite uslove za letove sa aerodroma u Nišu – Grad Niš\n· Miloš Jovanović · 25. jula 2014.\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović razgovarala je u Beogradu sa gradonačelnikom Niša prof. dr Zoranom Perišićem o realizaciji infrastrukturnih i ostalih projekata, kao i o problemima sa kojima se suočava ova lokalna samouprava.\nPosebna pažnja tokom razgovora posvećena je ponovnom uspostavljanju redovnog vazdušnog saobraćaja sa Aerodroma “Konstantin Veliki”.\nGradonačelnik je informisao potpredsednicu Vlade da postoji interesovanje pojedinih inostranih “lowcost” kompanija za uvođenje redovnih komercijalnih letova sa ovog aerodroma, a kao problem navedeno je nepostojanje adekvatnih tehničkih uslova.\nMihajlović je zadužila svoje saradnike da, u saradnji sa Aerodromom “Nikola Tesla”, Direktoratom civilnog vazduhoplovstva i Kontrolom letenja Srbije i Crne Gore (SMATSA), pronađu konkretna rešenja kako bi aerodrom u Nišu što pre bio stavljen u komercijalnu funkciju.\nOna je od rukovodstva grada Niša zatražila da što pre dostavi kompletirane zahteve za proglašenje javnog interesa za eksproprijaciju preostalih parcela kako bi se obezbedili infrastrukturni uslovi neophodni za izgradnju fabrike “Johnson Electric” u ovom gradu.\nNa sastanku je, između ostalog, razgovarano i o nasleđenom problemu u vezi sa izgradnjom socijalnih stanova za porodice čije su kuće stradale usled klizišta, kao i o elektrifikaciji pruge kroz grad Niš.\nSledeća objava: Saopštenje Uprave za poljoprivredu i razvoj sela Grada Niša\nPrethodna objava: Sednica Vlade u Nišu


STUDIJA POKAZALA - Pandemija u siromaštvo gurnula osam miliona građana SAD - mediji.net\nSTUDIJA POKAZALA - Pandemija u siromaštvo gurnula osam miliona građana SAD\nUtvrđeno je da je pomoć koju su dobijali Amerikanci bila kratkoročno korisna. Svaki građanin je dobio jednokratnu pomoć od 1.200 dolara, a nezaposleni su sedmično dobijali 600 dolara.\nSiromaštvom su posebno pogođene pojedine kategorije stanovništva kao što su manjine i deca, prenosi NBC News.\nKako je navedeno u studiji, utvrđeno je da je stopa siromaštva od februara do...\nsiromaštvoPreko 200 vesti\nNa primer na Malti su zaposleni izjednačeni s frilenserima, ako za poslodavca obavljaju sličan posao kao i njegovi standardni zaposleni. U Portugalu ne postoji potpuno izjednačenje, ali su pravno zaštićeni u smislu zabrane mobinga, diskriminacije i bezbednosti na radu.Međutim, ono što je poslednih...


NVO iz centralne Srbije i sa Kosova traže sprovodjenje odluke o vraćanju zemlje manastiru Dečani\nBeta 10. juna 2022. 10:55\nViše nevladinih organizacija iz centralne Srbije i sa Kosova pozvalo je danas vlasti u Prištini da sprovedu odluku kosovskog Ustavnog suda o vraćanju zemlje manastiru Visoki Dečani.\nApelujući na poštovanje vladavine prava, NVO su u zajedničkom saopštenju osudile izjavu gradonačelnika Dečana Baškima Ramosaja da ta odluka Ustavnog suda „nikad neće biti sprovedena“.\n„Sve presude Ustavnog suda Kosova treba da budu sprovedene. Ustav pruža važne garancije svim gradjanima Kosova, ali takve garancije imaju značenje jedino ako sudske odluke sprovode fizička i pravna lica širom Kosova“, stoji u saopštenju.\nOcenjuje se da „nesprovodjenje zakonskih presuda samo dovodi do neizvesnosti za sve gradjane Kosova i podriva veru i poverenje u vladavinu zakona na Kosovu“.\nOrganizacije su pozvale „sve one koji se nalaze na izabranim funkcijama da se uzdrže od davanja izjava koje narušavaju poverenje u vladavinu prava“.\nSaopštenje su potpisali NVO Aktiv iz Kosovske Mitrovice, Centar za Mir i Toleranciju iz Gračanice, Demokratija plus (D+), Forum za razvoj i miltietničku saradnju (FDMC), Gradjanske inicijative, Glas Roma, Aškalija i Egipćana, Goraždevac Media Group, Inicijativa mladih za ljudska prava – YIHR Srbija i Inicijativa mladih za ljudska prava – YIHR Kosovo.\nMedju potpisnicima su i Kosovski pravni institut (KLI), Komitet pravnika za ljudska prava (YUCOM), Medija Centar iz Čaglavice, Nova društvena inicijativa (NSI), NVO Budi Aktivan 16 iz Preševa, NVO The Future iz Bujanovca, profesorka Univerziteta u Prištini Vjolca Krasnići i aktivista civilnog društva Valon Arifi.


Manza, Stojanović: Kfor ključan za mir na Kosovu\nKFOR je ključni faktor u održavanju mira i zaštiti verskih objekata, složili su se danas zamenik kosovskog premijera Branimir Stojanović i zamenik pomoćnika generalnog sekratara NATO-a za operacije, Džon Manza.\nOni su tokom današnjeg susreta razmenili mišljenja u vezi sa situacijom na Kosovu, i razgovarali o bezbednosti, zaštiti verskih objekata, kao i o trenutnoj političkoj situaciji koja je nastala nakon parlamentarnih izbora.\nStojanović i Manza su se složili da je prisustvo KFOR-a važno i da KFOR ostaje ključni faktor u očuvanju bezbednog i mirnog okruženja.\nRazgovarali smo o bezbednosti, izazovima koji postoje, ključnoj ulozi koju KFOR ima za bezbednost, naročito u zaštiti verskih objekata i srpskog naroda u izolovanim enklavama.\nSastanku je takođe prisustvovao Direktor Kancelarije za Pitanja Zajednica, Ivan Tomić, Silvia Mareti iz međunarodnog osoblja NATO-a, i Džoana Drabek, specijalni savetnik komandanta KFOR-a, navodi se u saopštenju iz kabineta kosovskog premijera.\nSlavko Simić poslanik umesto Branimira Stojanovića\nStojanović: Beograd priznaje samo Srpsku listu, a ne gramzive pojedince poput Jablanovića\nStojanović: Srbi sa Kosova i Metohije podržali inicijativu Vučića o unutrašnjem dijalogu


Ekonomija evrozone završava prvi kvartal sa slabim rezultatom - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nEkonomija evrozone završava prvi kvartal sa slabim rezultatom\n27. mar. 2019. 09:54 Objavljeno u FINANSIJE, VIJESTI IZ SVIJETA\nLONDON – Aktivnost proizvodnog sektora u evrozoni potonula je još dublje u martu. Ona je sada na najnižem nivou u posljednjih skoro šest godina, pokazao je najnoviji izvještaj londonske istraživačke kompanije “IHS Markit”.\nIndeks menadžera nabavke u proizvodnom sektoru evrozone pao je na 47,6 poena u martu, naspram očekivanja da će iznositi 49,5 poena, i u odnosu na 49,3 poena na kraju prethodnog mjeseca.\nIndeks PMI u uslužnom sektoru se spustio na 52,7 poena sa februarskog nivoa od 52,8 poena. Kompozitni indeks PMI evrozone (zajedno proizvodnja i usluge) oslabio je sa 51,9 poena u februaru na 51,3 poena u martu, što je novi najniži nivo u dva mjeseca.\n“Ekonomija evrozone završava prvi kvartal sa slabim rezultatom, s vrijednošću PMI indeksa na najnižem nivou od 2014. godine”, izjavio je Kris Vilijamson, glavni poslovni ekonomista “Markita”.\n“Ovo istraživanje nagovještava da je bruto domaći proizvod vjerovatno porastao za skromnih 0,2% u prvom kvartalu, pri čemu je pad proizvodnje od 0,5% ublažen rastom u sektoru usluga od oko 0,3%”, dodao je on.\nPrema riječima Vilijamsona, februarski oporavak evrozone od jednokratnih negativnih faktora, kao što su bili protesti “Žutih prsluka” u Francuskoj, izgleda da je već izgubio zamajac.\n“Najviše zabrinjava teško stanje u proizvodnom sektoru, koji je sada najdublje potonuo od 2013. godine, kada su trgovinski tokovi strmoglavo pali usljed dužničke krize evrozone 2012. godine. Uslužni sektor pokazuje veću otpornost, naročito u Njemačkoj, ali je njegov rast i dalje jedan od najslabijih od 2016. godine”, rekao je Vilijamson.\nKljučne riječi: ekonomija, evrozona, izbor, prvi kvartal\nECB uskoro na tržište pušta prvih 60 milijardi evra\nNiži rast ekonomije evrozone\nPovjerenje u ekonomiju evrozone na najvišem nivou od 2011.\nEvrozona iza sebe ostavila Veliku Britaniju i SAD\nSASE: Promet premašio 152.000 KM\nPetrović: “Elektroprivreda Srpske” ne može biti predmet rasprava pojedinaca\nRok za uplatu poreza na nepokretnosti 30. septembar


Majkl Rouds novi generalni direktor “Ju-Es-Stila” – Semendria\n14. jun 2011. PRIVREDA – “United States Steel” korporacija objavila je da je Majkl Rouds od 1. jula ove godine imenovan za potpredsednika i generalnog direktora kompanije “Ju-Es-Stil Srbija”.Rouds, koji je trenutno izvršni direktor za proizvodnju u Srbiji, naslediće Metju Perkinsa, koji se vraća u Sjedinjene Američke Države na poziciju generalnog menadžera železare “Geri”, u Geriju, Indijana.\nNa novoj funkciji, Rouds će biti odgovaran za nadgledanje svih aktivnosti “Ju-Es- Stila” u Srbiji, uključujući i proizvodnju čelika u železari u Smederevu, proizvodnju belog lima u Šapcu, kao i proizvodnju kreča u pogonu u Kučevu. Roudsu će biti nadređen Dejvid Rintul, potpredsednik za Evropu u “U.S. Steel” korporaciji.\n– Od svog dolaska početkom godine, Majkl Rouds je imao pozitivan uticaj na rad kompanije u Srbiji. Njegovo odlično iskustvo u menadžmentu, uz znanje proizvodnog procesa, učinili su ga pravim izborom za ovu veoma važnu poziciju i on će dodatno uticati na već učinjen napredak tokom Metjuovog vođenja kompanijom, naročito uzimajući u obzir rezultate iz bezbednosti na radu i zaštite životne sredine – rekoa je Rintul.\nRouds (37 godina), započeo je svoju karijeru u kompaniji 1994. godine kao student – saradnik u železari Klerton, koja proizvodi koks i nalazi se u blizini Pitsburga. Nakon dimplomiranja, zaposlio se kao saradnik u železari Klerton i napredovao je kroz brojne odgovorne pozicije u tom postrojenju.\nPoreklom je iz Rokvuda, Pensilvanija, a diplomirao je na Univerzitetu u Pitsburgu 1995. godine kao inženjer hemije. U 2002. godini dobio je master diplomu iz poslovne administracije Univerziteta Dukesni u Pitsburgu.\n« Filharmonija u Smederevskoj tvrđavi\n40 – Novi broj Pulsa grada na internetu »


0 21,644 2 minuta citanja\nAustralijsko tržište novih automobila moglo je zabeležiti svoj 30. mesec zaredom pada u septembru 2020. godine, ali još uvek postoje priče o uspehu među nekoliko modela koji sve više dominiraju u svojim segmentima.\nZa neke automobile je ova dominacija lakše ostvariva, zahvaljujući brzo opadajućem izboru proizvođača, posebno u segmentu mikro ili lakih gradskih automobila ili velikom segmentu limuzina, dok se drugi moraju boriti protiv sve veće navale novih konkurenata kako bi da održe svoj ulog.\nU godini u kojoj je većina modela zabeležila pad ili umanjenje tržišnog udela, zaokružili smo putnička vozila koja su podržala ovaj trend i zabeležili rast od jednog ili više procenata njihovog tržišnog udela tokom poslednjih 12 meseci.\nVozilo sa najvećim porastom tržišnog udela tokom 12 meseci bila je Kia Stinger, koja je zabeležila porast od 36,7 odsto u dominaciji polako nestajućeg segmenta ‘velikog automobila ispod 70.000 dolara’, delom zbog izlaska Holden Commodore-a .\nOvo povećanje tržišnog udela došlo je uprkos tome što je Stingerova međugodišnja prodaja zabeležila pad od četiri jedinice.\nSegmenti koji su zabeležili najveću stopu novih dolazaka u 2020. godini nesumnjivo su bili lagani SUV i mali SUV klase.\nVolksvagenova T-Cross takođe je zabeležila sličnu priču o uspehu, zahtevajući 8,7 odsto lagane prodaje SUV-a do sada ove godine, iako je tek stigao u maju 2020. godine.\nIako je nakon dolaska u septembru 2019. godine imao malo više vremena za uspon na rang listi, uspon Hiundai Venue-a sa 1,7 odsto prodaje laganih SUV-a na 14,1 odsto prodaje za 12 meseci je impresivan.\nLansiranje potpuno novog Land Rover Defendera u avgustu 2020. pomoglo je tom modelu da ove godine zahteva skromni deo velikih SUV-a iznad segmenta od 70.000 USD, dok je BMV serije 8 Gran Coupe uspeo da uzme skoro 20% premium gornji-veliki segment automobila za manje od godinu dana.\nUprkos samo skromnom međugodišnjem porastu jedinične prodaje, Mitsubishi Mirage sada može polagati 14,2% segmenta mikro gradskih automobila zahvaljujući odlasku modela poput Holden Spark – u ovom segmentu ostala su samo tri modela (Kia’s Druga dva su Picanto i Fiat 500).\nAudi A1 sada takođe može da zahteva skoro četvrtinu lagane prodaje automobila preko granice od 25.000 dolara – verovatno zato što je to jedan od samo pet automobila koji su preostali u tom segmentu, a uskoro i četiri kada Renault Zoe ode.


Zamena baterije na Huawei Honor 6 u servisu Doktor Mobil\nUslugu zamene baterije na Huawei Honor 6 pametnom telefonu u servisu mobilnih telefona Doktor Mobil u Beogradu možete dobiti vrlo pouzdano i po pristupačnoj ceni. Naš tim stručnih i iskusnih servisera će operaciju zamene dotrajale baterije obaviti efikasno, sigurno i u najkraćem mogućem roku (konkretniju procenu Vam možemo dati na licu mesta).\nHuawei Honor 6 je uređaj iz premijum segmenta pametnih telefona, pravougaonog dizajna sa zaobljenim uglovima, koji dolazi sa IPS LCD ekranom od 5.0“ osetljivim na dodir, u rezoluciji 1080 x 1920 piksela.\nBaterija od 3100 mAh integrisana (Non-removable) u ovaj smartfon je jedna od većih među petoinčnim modelima i pružiće mu, pri prosečnom intenzitetu korišćenja, autonomiju u radu od celog jednog dana.\nUz podršku za 4G (LTE), ovaj uređaj ima osmojezgarni procesor u kombinaciji sa 3 GB RAM i 16/32 GB interne memorije (plus microSD slot), OS Android 4.4.2 (KitKat)/5.1.1 (Lollipop), kao i kamere od 13 MP (primarna, sa autofokusom i dvotonskim LED blicem) i 5 MP (sekundarna).\nBez obzira na veličinu, odnosno kapacitet, baterije na pametnim telefonima imaju određeni vek trajanja i vremenom mogu da dotraju tako da mobilnom uređaju više ne pružaju stabilnu i zadovoljavajuću autonomiju u radu.\nKada se to dogodi (baterija se vrlo brzo prazni, a sporo puni), treba se obratiti specijalizovanom servisu mobilnih telefona kao što je naš servis Doktor Mobil, jer su za zamenu fabrički integrisane (tzv. neuklonjive) baterije, kakvu poseduje i Honor 6, neophodni stručna pomoć, iskustvo, ali i specifičan alat.\nU servisu Doktor Mobil u Beogradu, uslugu zamene baterije na Huawei Honor 6 mobilnom telefonu pružićemo Vam sasvim sigurno, bezbedno i u najkraćem vremenskom roku koji realno bude moguć.\nCena zamene baterije na Huawei Honor 6\nOperaciju zamene baterije na smartfonu Huawei Honor 6 u našem servisu vršimo po pristupačnoj ceni. Za detaljnije informacije o ceni ili vremenu potrebnom za pružanje ove usluge, bilo bi dobro da nas pozovete na telefone Doktor Mobil servisa, a možete nam poslati i pisani upit preko formulara u sledećem pasusu ovog teksta.\nServis mobilnih telefona Doktor Mobil je tu da za Vas uspešno reši svaki problem koji imate sa pametnim telefonom, bilo da je u pitanju pomenuta zamena baterije na mobilnom telefonu, dekodiranje Huawei telefona ili servis Huawei mobilnih telefona (efikasno otklanjanje svih softverskih i hardverskih problema na smartfonima).


Godišnjica prijema BiH u UN | Starmo\nNaslovnica BiH Godišnjica prijema BiH u UN\nSarajevo — Dvadesetosma je godišnjica članstva Bosne i Hercegovine u Ujedinjenim nacijama. 22. maja 1992., u skladu sa rezolucijom donesenom dva dana prije, Bosna i Hercegovina je postala punopravna članica svjetske organizacije, a istog dana u UN su primljene i Hrvatska i Slovenija, podsjeća BHRT.\nGeneralnoj skupštini UN-a prije 28 godina obratio se tadašnji ministar vanjskih poslova Republike BiH Haris Silajdžić, a prijemu je prisustvovao i tadašnji predsjednik Predsjedništva Alija Izetbegović.\nPrijemom BiH u UN prije 28 godina stekli su se temeljni preduslovi pravne i svake druge prirode da se u odnosima Bosne i Hercegovine sa svijetom realizuju svi oni sadržaji i oblici na temelju kojih je jedna država prisutna, prema svojim mogućnostima i potrebama, na međunarodnoj političkoj, ekonomskoj, kulturnoj i svakoj drugoj sceni.\nOsmanović: NATO prioritet po Bidenovoj strategiji


ZABRANJENO PUŠENJE: Odluka o zabrani pušenja u zatvorenom javnom prostoru u Federaciji BiH | xPortal 1\nNaslovnica Vijesti BiH ZABRANJENO PUŠENJE: Odluka o zabrani pušenja u zatvorenom javnom prostoru u Federaciji...\nZABRANJENO PUŠENJE: Odluka o zabrani pušenja u zatvorenom javnom prostoru u Federaciji BiH\nDom naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine danas bi trebao konačno odlučiti da li će u ovom bh. entitetu biti zabranjeno pušenje u zatvorenom javnom prostoru.\nDelegati su na prošloj sjednici došli do ove tačke dnevnog reda nakon čega je sjednica prekinuta. Iz tog razloga oni će danas razmatrati Prijedlog zakona o kontroli i ograničenoj upotrebi duhana, duhanskih i ostalih proizvoda za pušenje.\nSjednica Doma naroda Parlamenta FBiH počinje u 12:00 sati.\nPrethodni članakMariupolj ostaje u rukama Ukrajinaca\nNaredni članakDa li će Rusija uvesti ratno stanje?\nToplotni val u Bosni i Hercegovini će trajati do 20. augusta


AT-LM (RM) dvostruko izlazno vratilo suprotno smeru upravljačkog menjača - Ebucx.com\nPregled AT-LM / RM upravljačkog menjača dvostrukog izduvnog vratila\nPovršinski očvrsni zupčanici sa visokom preciznošću\nVisoka preciznost prenosa je na malu reakciju\nZahvaljujući visokoj efikasnosti od 98%\nLagana težina za aluminijumsko kućište\nBez održavanja zbog sintetičke masti\nDvostruko izlazno vratilo u suprotnom pravcu\nTri spiralne zupčaste brzine prenosa\nOpis AT-LM / RM pravog ugla menjača\nMenjač FHT AT-LM / RM serije je pravougaoni kutni spiralni menjač sa obrtnim momentom do 8000 Nm. U okviru mjenjača nalaze se tri osovine koje su spojene sa tri zupčasta zupčasta spirala koja su dokazala njihovu visoku preciznost sa veoma niskim nagibom u servo primjeni i primjenama prijenosa menjača. AT-LM / RM reduktor brzine je dizajniran sa jednim ulaznim vratilom i dvostrukim izlaznim osovinama u suprotnom smeru rotacije. Ova serija redukuje karakteristike sa malom greškom pri prenosu, tihom radu, otpornim na udarce, uštedu prostora, mogućnostima preopterećenja itd.\nIako je AT-LM / RM upravljački menjač sa minijaturnim zupčanicama, TQG postavlja nove standarde u dimenzijama, tačnosti, težini, efikasnosti. Jedinstveni dizajn AT kretanja u pravu kutu pruža širok spektar aplikacija za tehnologiju pogona.\nKatalog AT-LM / AT-RM upravljačkog menjača


Promena režima rada linija javnog prevoza tokom izvođenja radova u Ulici cara Nikolaja II - Beogradski Portal\nPromena režima rada linija javnog prevoza tokom izvođenja radova u Ulici cara Nikolaja II\nTokom izvođenja radova na izgradnji toplovodnog priključka u Ulici cara Nikolaja II, u visini kućnog broja 1, od 16. aprila do 18. aprila doći će do promena u radu linija javnog prevoza, saopšteno je iz Sekretarijata za javni prevoz.\nFaza 1 – Radovi podrazumevaju zauzeće desne i srednje saobraćajne trake Ulice cara Nikolaja II u dužini od oko 50 metara, neposredno posle zone raskrsnice sa Čuburskom ulicom gledano u smeru ka Crvenom krstu;\nFaza 2 – Radovi podrazumevaju zauzeće leve i srednje saobraćajne trake Ulice cara Nikolaja II u dužini od oko 50 metara, neposredno posle zone raskrsnice sa Čuburskom ulicom gledano u smeru ka Crvenom krstu.\nTokom izvođenja obe faze radova, Ulica cara Nikolaja II biće pretvorena u jednosmernu na delu od zone raskrsnice sa Čuburskom ulicom do zone raskrsnice sa Ulicom Maksima Gorkog, pa će vozila sa linija javnog prevoza saobraćati na sledeći način:\n– trolejbuske linije 19, 22 i 29 biće privremeno ukinute;\n– lokalne autobuske linije 22A i 29A biće privremeno uspostavljene od Trga Slavija do perifernih terminusa;\n– privremeno će biti uspostavljena trolejbuska linija 22L na relaciji Studentski trg – Trg Slavija;\n– vozila sa linija 83, E1 i 29N i privremenih lokalnih linija 21A, 22A i 29A, umesto ulicama Makenzijevom i Cara Nikolaja II, saobraćaće u smeru ka Trgu Slavija ulicama: Cara Nikolaja II, Maksima Gorkog, Krunskom, Baba Višnjinom, Njegoševom, Kursulinom, Makenzijevom i Trgom Slavija, dok će u suprotnom smeru saobraćati redovnom trasom.\nVozila će na izmenjenom delu trase koristiti postojeća, kao i privremeno stajalište u Ulici cara Nikolaja II kod broja 31, u smeru ka Trgu Slavija, navodi se u saopštenju.