Usvojena Strategija održivog razvoja grada Šapca od 2017. do 2020. godine – Podrinske\nUsvojena Strategija održivog razvoja grada Šapca od 2017. do 2020. godine\nDeveta sednica Skupštine grada Šapca\nDeveta po redu sednica Skupštine grada Šapca održava se u sali Visoke poljoprivredne škole. Pred odbornicima se našao obiman dnevni red, 39 tačaka, a najvažnije su rebalans budžeta za 2016.godinu, izmene i dopune Statuta grada Šapca, Strategija upravljanja rizicima, revizija Strategije održivog razvoja grada Šapca sa akcionim planom od 2017. do 2020. godine, kao i Odluka o usvajanju procene ugroženosti od elementarnih nepogoda i drugih nesreća i predlozi o razrešenju i imenovanju direktora javnih preduzeća.\nZasedanje je obeležila konstruktivna rasprava odbornika o jednoj od najvažnijih tačaka- budžetu grada.\nOdgovarajući na primedbe opozicije zbog još jednog rebalansa budžeta, gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović objasnio je da je razlog reforma uprave i reorganizacija javnih preduzeća. On je ocenio da je uprkos tome rasprava koja se vodi u Skupštini kvalitetna.\n-Bilo je puno zamerki zašto usvajamo rebalans budžeta za 2016.godinu nakon što smo usvojili budžet za 2017.godinu. Razlog je što smo ušli u reorganizaciju našeg javnog sistema, spajanjem određenih preduzeća i reformom uprave. Da bi to moglo da se desi na odgovarajući način, potrebno je da se izmene određene pozicije koje su isključivo finansijske, knjigovodstvene prirode i treba da usklade preuzete obaveze javnih preduzeća koja se sada spajaju i gase- naveo je Zelenović i dodao da je ključna tačka dnevnog reda Revizija stretegije održivog razvoja, budući da ona određuje način funkcionisanja i razvoj grada u naredne četiri godine.\nUsvajanje ovog strateški važnog dokumenta je, kako je istakao Zelenović, prilika da se program za koji je vladajuća koalcija dobila podršku građana na prethodnim izborima, realizuje, a podrazumeva jednake mogućnosti za sve u domenu zdravstvene, socijalne zaštite i školstva, odnosno obrazovanje dece pod istim uslovima kao u Evropi.\n-Verujem da je ova sednica Skupštine jedna od najznačajnijih, jer treba da odredi naše ponašanje i postupanje u sledeće četiri godine. Mnogo vremena smo investirali u ovedokumente da bi bili dovoljno kvalitetni, jer predstavljaju smernice za naše delovanje u sledeće četiri godine. Očekujem da se opozicija u kontruktivnoj i kvalitetnoj raspravi o njima izjasni. Građani su nas podržali i u velikom broju neposredno učestvovali u kreiranju ove strategije. Tri ključna projekta u sledećoj godini su izgradnja i proširenje severozapadne industrijske zone, rad na izgradnji novog „Kvantaša“ i stvaranje uslova za kvaltetan život u našem gradu posredstvom projekta „Sava park“- naglasio je Zelenović.\nŠef odborničke grupe Srpske napredne stranke dr Aleksandar Pajić rekao je da je neozbiljno što se u trenutku kada je usvojen budžet za narednu godinu usvaja rebalans budžeta za 2016. godinu.\n-Trenutna gradska vlast pokušava po svaku cenu po nečemu da bude prva u Srbiji. Sad smo prvi u Srbiji po neozbiljnosti, jer smo na prošloj sednici usvojili budžet za 2017, a sada se bavimo rebalansom budžeta za 2016. godinu. U septembru, kada je bio prvi rebalans i kada je gradska vlast rekla da je deficit budžeta 260 miliona, mi smo upozoravali da će na kraju godine deficit biti između 300 i 500 miliona. Prihodi budžeta planirani na tri milijarde 544 miliona dinara su manji za 404 miliona i to je rezultat ove vlasti. Podsetiću, bazen u Šapcu je, prema izveštaju, koštao 350 miliona, što znači da smo mi promašli budžet za više od vrednosti jednog bazena. Drugo, mi se danas bavimo usaglašavanjem Statuta grada i javnih preduzeća sa zakonom, što znači da su sve ove godine radili protivzakonito. Govorimo o dva zamenika predsednika Skupštine, direktoru Šabačkog pozorišta i to su primeri na kojima se pokazuje da je gradska vlast svesno kršila zakon, a sada navodno sve usaglašava sa zakonom. To je neprimeren odnos i prema zakonu, a pre svega prema građanima grada Šapca- naveo je dr Pajić.\nPredsednik Skupštine grada Nemanja Pajić smatra da je sednica protiče u uobičajenom tonu i da je rasprava o budžetu, osim malih tenzija na početku, bila konstruktivna.\n-Drago mi je da je veliki broj odbornika uzeo aktivno učešće u diskusiji koja je vođena u tonu koji dolikuje Skupštini grada Šapca. Na dnevnom redu su veoma značajne teme za dalje funkcionisanje grada- rekao je Pajić.\nZbog usklađivanja sa zakonom, usvojen je predlog odluke o izmenama i dopunama Statuta grada Šapca, kao i statuta drugih javnih preduzeća i ustanova kulture. Potvrđen je mandat odborniku Radivoju Petroviću, budući da je Srđanu Mitrašinoviću, prema zakonu, imenovanjem na mesto direktora Turističke organizacije grada Šapca, odbornički mandat prestao da važi.


LSV: Otkaz Sandri Ristić je brutalna politička odmazda – Balkanekspresrb.rs\nSANDRA RISTIĆ PREDSEDNICA OPŠTINSKOG ODBORA LIGE SOCIJALDEMOKRATA VOJVODINE BELA CRKVA I ČLANICA PREDSEDNIŠTVA JE NAKON PRITISAKA DA NAPUSTI LIGU I PODRŽI LISTU SRPSKE NAPREDNE STRANKE I PREKOMPONOVANJE VLASTI U TOJ OPŠTINI U DECEMBRU UPUTILA KRIVIČNU PRIJAVU OSNOVNOM TUŽILAŠTVU U PANČEVU, ALI JE TUŽILAŠTVO POLOVINOM FEBRUARA TU PRIJAVU ODBACILO I SADA JE DOBILA – OTKAZ\nPREDSEDNICA Opštinskog odbora Lige socijaldemokrata Vojvodine Bela Crkva i članica Predsedništva LSV Sandra Ristić dobila je juče rešenje o otkazu u belocrkvanskoj poslovnici Elektrodistribucije “Pančevo”.\nPodsetimo, Ristićeva je u sredu 2. decembra tokom radnog vremena pozvana u kancelariju direktora ED „Pančevo“ gde je od nje traženo da napusti LSV i podrži listu Srpske napredne stranke i prekomponovanje vlasti u toj opštini, koje je tada pokušano.\nBudući da je to odbila i o svemu dva dana kasnije obavestila javnost za skupštinskom govornicom, već u ponedeljak, 7.decembra ju je na radnom mestu sačekao aneks ugovora kojim se, pod pretnjom otkazom, raspređuje na radno mesto u poslovnicu te distribucije u Kovin, koji je od Bele Crkve udaljen 45 kilometara, bez autobuske linije.\nSandra Ristić je odmah nakon pritisaka i pretnji u decembru uputila krivičnu prijavu Osnovnom tužilaštvu u Pančevu, ali je tužilaštvo polovinom februara tu prijavu odbacilo. U međuvremenu, polovinom januara, SNS je uspela je da bez izbora, raznim oblicima manipulacija i pritisaka „prekomponuje“ vlast u Beloj Crkvi.\nPosle biber spreja i nasilja nad odbornicima koje je tada primenjeno, brutalna politička odmazda koja je juče sprovedena u delo samo će još jednom uveriti građanke i građane Bele Crkve zašto Srpsku naprednu stranku na predstojećim izborima treba poslati u istoriju.♦\nTagsBela Crkva LSV Sandra Ristić


source.ba | "Senad Šepić je doveo svog kuma Amera Obradovića, a imam informaciju da je u vrhu stranke sada i njegov badžo"\nZa Source.ba portal je govorio nekadašnji zastupnik SDA u Parlamentu BiH, te sadašnji član Nezavisnog bloka, Sadik Ahmetović.\nSa Sadikom smo razgovarali o problemima unutar NB-a, njegovim nesuglasicama sa predsjednikom ove stranke, Senadom Šepićem, te zbog čega je došlo do zahlađenja odnosa.\nRazgovarali smo o "bijelom hljebu", o tome šta se dešava unutar samog Nezavisnog bloka, a kratko smo se osvrnuli i na njegovu nekadašnju političku opciju, SDA.\nU nastavku pogledajte cijeli intervju sa Sadikom Ahmetovićem.\nTagovi: BiHSenad SepicNezavisni blokSadik AhmetovicIntervju


NOVI LIJEKOVI ZA OBOLJELE OD KARCINOMA MJEHURA, PLUĆA I DOJKE | Istočna Hercegovina\n14.07.2019. u 18:51\nFond zdravstvenog osiguranja Republike Srpske počeo je da finansira dva nova savremena lijeka generičkih naziva "atezolizumab" i "ribociklib" za oboljele od karcinoma mokraćnog mjeruha, pluća i dojke, a primjenjuju se kada liječenje citostaticima ne daje razultate.\nOva terapija spada u lijekove novije generacije, pa samim tim iziskuju i veće troškove, ali budući da su osiguranici oboljeli od malignih bolesti oslobođeni plaćanja participacije, Fond će i ove nove lijekove u potpunosti finansirati za osiguranike kojima su preporučeni.\nU saopštenju Fonda se navodi da je riječ o inovativnoj i skupoj terpiji, koja je obezbijeđena, jer su se u pregovorima sa dobavljačima uspjeli izboriti za niže cijene u odnosu na neke druge razvijenije zemlje.\n"To je i potvrda da Fond, u skladu sa poslovnim ciljevima, konstantno analizira cijene lijekova i nastoji da kontrolom i upravljanjem svim troškovima pravi uštede gdje je to moguće s ciljem da se stvori finansijski prostor za uvrštavanje najnovijih lijekova koje finansiraju i razvijenije zemlje i koje za zdravstvenu zaštitu izdvaju mnogo više nego Republike Srpska", kažu u Fondu.\nIz Fonda napominju da su sredinom marta počeli da finansiraju pet novih najsavremenijih lijekova za liječenje teških oboljenja, poput multiple skleroze, leukemije, karcinoma pluća i hepatitisa C.\nSa ovom novinom, dodaju u Fonu, nastavili su da u kontinuitetu uvode nove i savremene lijekove u zdravstveni sistem.\nIz Fonda podjećaju da su i prošle godine u zdravstveni sistem uveli i inovativne terapije za oboljele od metastatskog melanoma i karcinoma pluća.\n"O kakvim terapijama je riječ najbolje govori podatak da su naučnici koji su otkrili ove terapije dobili i Nobelovu nagradu iz oblasti medicine za ove lijekove", navodi se u saopštenju.\nOvakva praksa će biti nastavljena, poručuju iz Fonda zdravstvenog osiguranja, jer im je cilj da konstanto unapređuju zdravstvenu zaštitu, bez obzira što mnogima uplata doprinosa od kojih se finansira cijeli zdravstveni sistem, pa i sami lijekovi, nije prioritet.\nFond je, ističe se u saopštenju, i sa ograničenim prihodima, koje su posljedica neredovne uplate doprinosa, uspio da zadrži postojeći obim prava i da uvodi terapije koje imaju i razvijenije zemlje, što, kako se navodi, ukazuje na ozbiljan pristup u poslovanju u kojem centralno mjesto zauzima osiguranik.\n"Zato apelujemo da svi zajedno radimo na jačanju svijesti o važnosti uplate dorpinosa za zdravstveno osiguranje od kojih se finansira zdravstveni sistem, te da nas podrže u borbi za dodatne izvore finansiranje od proizvoda koji su štetni po zdravlje, jer je to jedini garant dugoročne finansijske održivosti zdravstevnog sistema i postojećeg obima prava iz zdravstvenog osiguranja", ističu iz Fonda.


Politika Privatnosti - Prodavnica iza ćoška\nPristupanjem sajtu Prodavnica iza ćoška (prodavnica-iza-coska.shopmania.biz), Vi prihvatate i slažete se sa svim uslovima Politike Privatnosti. Ukoliko ne prihvatate uslove sadržane u Politici Privatnosti, potrebno je da odmah napustite sajt i prestanete sa korišćenjem usluga sajta.\nProdavnica iza ćoška (prodavnica-iza-coska.shopmania.biz) sajt je u vlasništvu firme Goran, sa matičnim brojem i sedištem u južnobački.\nPrilikom popunjavanja registracionog formulara na sajtu Prodavnica iza ćoška (prodavnica-iza-coska.shopmania.biz), Vi prihvatate i slažete se sa time da će administratori sajta koristiti Vaše lične podatke za sledeće namene:\nSlanje obaveštenja o ponudama, popustima ili drugim komercijalnim informacijama vezanim za Prodavnica iza ćoška (prodavnica-iza-coska.shopmania.biz) ili neku treću stranu, sa kojom Prodavnica iza ćoška (prodavnica-iza-coska.shopmania.biz) ima poslovnu saradnju.\nMi čuvamo Vaše lične podatke kako bismo Vam slali informacije o Vašem nalogu na sajtu Prodavnica iza ćoška (prodavnica-iza-coska.shopmania.biz), da možemo da Vas informišemo o statusu Vaših porudžbina i radi evaluacije kvaliteta proizvoda i usluga koje koristite.\nUslovi i regulative koji se odnose na korišćenje informacija dobijenih prilikom online plaćanja se nalaze u odeljku Uslovi korišćenja kompanije za procesiranje plaćanja i Prodavnica iza ćoška (prodavnica-iza-coska.shopmania.biz) niti će zahtevati, niti će ćuvati informacije vezane za Vašu kreditnu karticu.


Digitalna Štampa – Perfecta\nDigitalna štampa je jedna od najmlađih tehnika štampanja, a njen osnovni cilj je da sam proces štampanja pojednostavi u najvećoj mogućoj mjeri.\nMaterijal koji se štampa se nalazi na računaru ili drugom uređaju (flash memorija, laptop i slično), te se sa njega prenosi na mašinu za štampanje, tako da praktično ne postoji nikakav kontakt.\nPored toga što je digitalna štampa pogodna i za štampu probnog otiska, ona se naročito preporučuje u slučaju kada je potrebno odštampati manji ili srednji tiraž, za kratko vrijeme. Štampanje na ovaj način se preporučuje naročito za : vizit karte, flajere, ID kartice, memorandume, ali i za različite vrste kataloga, brošura, pozivnica. Pored toga, digitalna štampa je pogodna čak i za štampanje knjiga, kao i za različite vrste pospekata, naljepnica, plakata, kao i kalendara.\nSvakako je preporuka da ukoliko želite da dobijete vrlo brzo kvalitetno odštampan reklamni materijal, recimo to radite u digitalnoj štampi, dok se offset štampa preporučuje za štampanje većih i velikih tiraža.\nNaša Digitalna štampa daje fenomenalne rezultate i sigruno je da ćete uvijek biti prezadovoljni otiskom na našim vrhunskim digitalnim štampačima. Posjetite nas i uvjerite se u naš kvalitet.\nPored toga što je digitalna štampa pogodna i za štampu probnog otiska, ona se naročito preporučuje u slučaju kada je potrebno odštampati manji ili srednji tiraž, za kratko vrijeme. Štampanje na ovaj način se preporučuje naročito za : vizit karte, flajere, ID kartice, memorandume, ali i za različite vrste kataloga, brošura, pozivnica. Pored toga, digitalna štampa je pogodna čak i za štampanje knjiga, kao i za različite vrste pospekata, naljepnica, plakata, kao i kalendara\nSvakako je preporuka da ukoliko želite da dobijete vrlo brzo kvalitetno odštampan reklamni materijal, recimo to radite u digitalnoj štampi, dok se ofset štampa preporučuje za štampanje većih i velikih tiraža.


"Carinski rat" sa separatističkom tvorevinom na Kosovu i otvorena vrata Evroazijske ekonomske unije\nSve nam traže, a nemamo šta da ponudimo\nSrbija se, kao i toliko puta u svojoj istoriji, opet nalazi razapeta između želja i mogućnosti, između Zapada i Istoka, između onoga što joj se nudi i onoga što joj se za uzvrat otima. Posle ponižavajućih carina od 100 odsto koje su za srpske robe nametnule vlasti samoproglašenog Kosova, prilika je da neka ozbiljna vlada, nakon pada Vučićeve diktature, pokrene pitanje protoka robe i kapitala na sve četiri strane sveta. Da jednom zauvek izađe iz provincijalne i kriminalizovane "manufakture" koalicionih mafija.\nU petak, 7. decembra 2018. godine, stigla je vest sa ekonomskog foruma u Pekingu, gde je ruska delegacija sa predsednikom Vladimirom Putinom svrstala Srbiju u Evroazijsku ekonomsku uniju pominjući usput Sporazum o slobodnoj trgovini. S tim u vezi, u posetu Srbiji će 11. i 12. januara doći ministarka Evroazijske unije Veronika Rikišina sa kojom će se voditi finalni razgovori o zaključenju teksta sporazuma, da bi mogao da bude uskoro potpisan.\nZašto je baš sada, nakon toliko godina čekanja i iscrpljivanja, došlo do ubrzanog postupka za prijem Srbije u ovu organizaciju? I sve to u trenutku kad Srbija zbog "carinskog rata" sa vlastima samoproglašenog Kosova stoji pred realnom mogućnošću da mesečno izgubi preko 40 miliona evra profita (dakle, na godišnjem nivou oko pola milijarde evra), kad je izašla na videlo diletantska ekonomska politika koju Vučićev režim vodi već sedam godina.\nOčigledno je da od ulaska u Evropsku uniju za jedan duži period nema ništa (ukoliko i EU bude "na nogama" do tog dalekog dana). Takozvani Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju koji je uništio srpske proizvođače a na površinu izbacio uvozničku mafiju, skoro je sahranio domaće privredne potencijale. U međuvremenu se Vučićev režim silno potrudio da zgazi Srbiju dovođenjem raznorazne "kablovske industrije" u kojoj zapošljava srpsko roblje svih polova i uzrasta za platu ne veću od 30 hiljada dinara (250 eura).\nSa druge strane, Vučiću je separatistička država na Kosovu dobro došla da u neposrednoj blizini "na svom terenu", prodaje i preprodaje razne robe u vrednosti koja donosi profit od skoro pola milijarde evra godišnje. "Rampom" koju je Haradinajeva vlada spustila uvodeći carine od 100 odsto, postalo je jasno da je svih ovih godina Vučićeva kriminalna družina radije "igrala na sve karte" sa albanskim trgovcima, nego što je bila spremna da obezbedi alternativno tržište.\nVučićeva kuknjava da su "Srbi na Kosovu ostali bez hrane" nikako ne stoji (videti tekst dopisnika iz Kosovske Mitrovice na strani 15. u ovom broju Magazina Tabloid, koji ima sasvim suprotne podatke), već je reč o tome da je njegov režim pravio usluge Haradinaju i Tačiju, sklapajući sa njima koalicije (ne samo političke, nego i trgovinske). No, toj priči je makar privremeno došao kraj.\nIpak, neko će odmah nakon brzog pada Vučića, morati da osmisli novu ekonomsku strategiju i obezbedi Srbiji nova tržišta, koja neće biti ni Kosovo ni Albanija ni Makedonija, ni Bosna i Hercegovina, nego malo veća i mnogo izdašnija u potrebama.\nProblem današnje srpske ekonomije je u tome što su njeni proizvodni kapaciteti na najnižem nivou u istoriji i ona danas, čak i ulaskom na ogromno tržište Evroazije, nema dovoljno roba koje može da ponudi. Takođe, valja reći da su ta tržišta itekako zahtevna, kako u pogledu kvaliteta, tako i u pogledu zahtevanih količina.\nTrenutno Evroazijska ekonomska unija ima u vidu Srbiju, kao i Egipat, Iran, Indiju, Singapur, a proces pregovora se ubrzava. Kad su jednog bivšeg ekonomskog diplomatu (koji se nije razumeo u svoj posao) pitali u Moskvi šta Srbija nudi od roba, rekao je da nudimo automobile, piletinu, šećer, sireve i cigarete. Nedavno je "istu pesmu" ponovio i Rasim Ljajić, resorni ministar. I to se, dakle, nudi tržištu Ruske federacije gde 200 miliona stanovnika hoće što raznovrsniju prehrambenu i svaku drugu robu, i gde imamo beneficiranu robnu razmenu!\nZna li Vučićeva vlastohlepna banda šta je tačno naša tržišna orjentacija, šta možemo da proizvedemo i ponudimo i čiji bismo član da budemo: EU ili Evroazijske ekonomske unije? U oba slučaja, Srbija ima problem sa svojim proizvodnim kapacitetima, jer je doslovno sve što je ovaj srpski diktator otvarao zapravo privatno vlasništvo uglavnom zapadnjačkih kompanija.\nAko je tačan podatak koji njegov režim potura javnosti da u sve zemlje evroazijske unije izvozimo oko sedam odsto našeg ukupnog izvoza, a to je za 400 miliona evra manje nego što Bosni i Hercegovini izvezemo godišnje, onda je to više nego jadan rezultat.\nČak su i Amerikanci, u okolnostima kad drže ekonomske sankcije Ruskoj federaciji, na ovo ogromno tržište izvezli 30 odsto svega što RF kupuje u inostranstvu. Može li Srbija da bude konkurentna na evroazijskom tržištu? Prema svemu što znamo, vrlo teško. Već godinama srpska roba odlazi do ruskih inspekcija i u proseku 20 odsto svega što tamo pošaljemo bude vraćeno nazad zbog neispravnosti ili čak podmetanja robe lošeg kvaliteta, pa čak i "reizvoza" iz EU.\nNa poslednjem zasedanju Vrhovnog Evroazijskog ekonomskog saveta (vest je prenela agencija Tass), Srbiji je tako reći obezbeđeno mesto među velikim članicama ove organizacije. No, hoće li se to i desiti maloj balkanskoj državnici koja grca u dugovima prema MMF-u, Svetskoj banci i bankama Evropske unije?\nNeverovatno je ali istinito: Vučić je od svih mogućih roba koje je iz Srbije mogao da ponudi Ruskoj federaciji i evroazijskoj ekonomskoj zonu, uporno nudio Fijat 500, proizvod italijanske privatne kompanije kojoj je iz budžeta Srbije dao više od pola milijarde evra, a sada bi da mu "istočna braća" kupovinom tog proizvoda "isplate troškove". U Moskvi su shvatili da su razmere njegovog banditizma gigantske, da stanje na Balkanu nije povoljno i da postoje i drugi interesi Srbije, pa su zbog toga i razvlačili pregovore sa Evroazijskim ekonomskim savetom gde se u ovom trenutku razmatra ideja kreiranja zajedničke platne infrastrukure, što bi poboljšalo stabilnost nacionalnih platnih sistema zemalja članica, omogućavajući im da budu manje zavisne od dolara i drugih stranih valuta.\nKonačno, treba reći da bi Srbija mogla i da proizvodi i da izvozi kao i susedna Mađarska (a, što da ne, jednog dana i kao Holandija), kad bi se videli potencijali tog izvoz i kad ne bi bilo sve usmereno na pljačku vladajuće koalicije. Srbija može da ima i atraktivnu poljoprivredu, voćarstvo, stočarstvo...Tržište EU je prezasićeno, a srpski izvoz je tamo minoran. Sa druge strane, Evroazijska unija je velika šansa za malu državu kao što je Srbija.\nPostoji i druga "škola mišljenja" koja kaže da je priča o izvozu u Rusiju je bila dimna bomba kojom su "stare snage" (Radikali i Socijalisti) pokušale da odvrate Srbiju od pridruživanja EU, optužujući "nove vlasti" (DOS), kako sabotiraju prosperitet u Srbiji, zbog odbijanja prilagođavanja ruskom tržištu. To im je bila i jedna od karata sa kojom su dobijali izbore 2012. godine i dalje. Sada se tek vidi koji su izvozni potencijali opljačkane i uništene Srbije, kad Vučićeva "ekonomska pamet" i njegovi trabanti koji su zagovarali trgovinski saradnju sa Rusijom, nemaju šta da ponude tako velikom tržištu jer su svu agroekonomiju i sve privredne potencijale, pa čak i prirodne resurse, stavili u ruke stranim, uglavnom zapadnim kompanijama.\nKo će i kada oporaviti ovu zemlju i podići je iz pepela, da bi mogla da nastupa i na Istoku i na Zapadu? To je majka svih pitanja.


Rodna ravnopravnost i u rekonstrukciji Vlade - Dnevni list Danas\nPočetna » Novo » Politika » Rodna ravnopravnost i u rekonstrukciji Vlade\nRodna ravnopravnost i u rekonstrukciji Vlade\nPrilikom razmatranja ko će biti „naslednici“ ministara koji su zbog rekonstrukcije Vlade otišli iz kabineta Ivice Dačića neophodno je poštovati principe rodne ravnopravnosti, ocenjuju za Danas Suzana Paunović, direktorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava, i Dubravka Filipovski, potpredsednica Nove Srbije i članica Ženske parlamentarne mreže, neformalnog tela koje su osnovale sve poslanice u Narodnoj skupštini.\n0Piše: M. Stojanović 07. avgusta 2013. 19.32\nKada je prošle godine formirana aktuelna vlada, među 19 ministara našlo se pet žena – Zorana Mihajlović, Alisa Marić, Slavica Đukić Dejanović, Suzana Grubješić i Verica Kalanović. Mada bi „redizajniranje“ Dačićevog kabineta trebalo da bude zvanično okončano 26. avgusta, poznato je da Marićeva, Grubješićeva i Kalanovićeva neće nastaviti da obavljaju ministarske dužnosti, ali ostaje pitanje koliko će pripadnica slabije zastupljenog pola popuniti prazna mesta za stolom u Nemanjinoj 11. Kada je reč o ženama, za sada se pominje da bi ministarka kulture mogla da postane Maja Gojković, članica Predsedništva SNS.\nSuzana Paunović podseća da je Srbija članica Konvencije o eliminisanju svih oblika diskriminacije žena i da su u skladu s međunarodnim standardima doneti zakoni koji obezbeđuju njihovu zastupljenost u političkom i javnom životu, „kako na nacionalnom, tako i na lokalnom nivou“.\n– Smatram da će se prilikom rekonstrukcije Vlade pored osnovnog principa stručnosti voditi računa i o zastupljenosti žena – komentariše Paunovićeva, koja ističe da je dobro što je prošle godine žena izabrana i za guvernera Narodne banke, kao i da se primenjuju zakonski propisi o zastupljenosti žena u Narodnoj skupštini, koji, između ostalog, podrazumevaju da trećina parlamentaraca treba da bude ženskog pola.\nDubravka Filipovski kaže da očekuje da kvota rodne zastupljenosti u ovoj rekonstrukciji bude „dobrim delom poštovana, ne samo zbog toga što u Srbiji živi 51 odsto žena već i zato što se ne može govoriti o promenama i reformama, kao i napretku demokratije bez zastupljenosti kvota u izvršnoj vlasti“.\n– U državama EU u proseku ima 26 odsto žena koje učestvuju u izvršnoj vlasti, a procenat njihove zastupljenosti je najveći u skandinavskim zemljama. Nadam se i moram da verujem da će se prilikom rekonstrukcije Vlade voditi računa o tome da su, kada je reč o zemljama regiona, premijerke u Sloveniji i Republici Srpskoj i da će se makar delimično razbiti tabu da tamo gde su novac i moć uglavnom se nalaze muškarci – poručuje Filipovski.\nMinistarke u Cvetkovićevom kabinetu\nVlada Mirka Cvetkovića, koja je izdržala ceo mandat (2008-2012), bila je prva vlada u srpskoj istoriji u kojoj se nalazilo pet žena. Verica Kalanović bila je potpredsednica i ministarka za Nacionalni investicioni plan, Diana Dragutinović ministarka finansija, Snežana Malović ministarka pravde, Snežana Samardžić Marković ministarka omladine i sporta i Jasna Matić ministarka za telekomunikacije i informatičko društvo. Međutim, Kalanovićeva i Dragutinovićeva nisu se održale na funkciji ceo mandat.


VLADA CG: Utvrđen Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o budžetu CG\nVlada Crne Gore je na 176. sjednici, kojom je u prvom dijelu predsjedavao premijer Duško Marković, a u drugom potpredsjednik za ekonomsku politiku i finansijski sistem Milutin Simović, utvrdila je Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o budžetu Crne Gore za 2020. godinu i odlučila da dokument dostavi Skupštini Crne Gore radi donošenja po skraćenom postupku.\n"Ovo što mi radimo rade gotovo sve zemlje svijeta – prilagođavaju budžet novim okolnostima" – saopštio je ministar finansija Darko Radunović.\nVlada je, shodno rebalansu budžeta, utvrdila Predlog odluke o izmjenama Odluke o zaduživanju za 2020. godinu u kojoj su definisana nedostajuća sredstva i načini finansiranja budžeta tako što će, pored depozita, nedostajuća sredstva od 338 miliona eura biti obezbijeđena kroz zaduženje na međunarodnom i domaćem tržištu. Usvojena je i Informaciju o polaznim osnovama za pregovore sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj (IBRD) za zaključenje aranžmana za "Dopunski zajam za finansiranje razvojne politike - otpornost fiskalnog i finansijskog sektora" i utvrđen je Predlog zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2019. godinu.\nUtvrđen je Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata s Izvještajem sa javne rasprave. U raspravi je saopšteno da će se predloženim odredbama unaprjediti proces donošenja planskih dokumenata u periodu do donošenja plana generalne regulacije Crne Gore, produžiti rok za njegovu izradu i obezbijediti donošenje po regionima, za područja nacionalnih parkova i područja pod zaštitom UNESCO. Definisani su izuzeci za koje objekte glavni državni, odnosno glavni gradski, arhitekta ne daje saglasnost na idejna rješenja, kao i redefinisani objekti za koje glavni gradski arhitekta daje saglasnost. Istaknuto je da će se unaprijediti proces legalizacije bespravnih objekata i stvoriti zakonski uslovi za ponovno prijavljivanje za legalizaciju bespravnih objekata koji se nalaze na orto-foto snimku. Pored ostalog, uveden je obavezan stručni ispit za vršenje poslova ovlašćenog inženjera, s tim da je sadašnjim nosiocima licenci priznato stečeno pravo, a uvedena je obaveza kontinuiranog stručnog usavršavanja uz propisivanja ukidanja licence ako se ne postigne minimalni broj bodova koji se dobijaju za usavršavanje. Preciznije su definisane nadležnosti urbanističko-građevinske inspekcije, a dio njihovih nadležnosti koji se odnosi na privremene i pomoćne objekte prenijet je u nadležnost komunalne inspekcije.\nVlada je utvrdila Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o finansiranju upravljanja vodama. Razlog za njegovo donošenje sadržan je u potrebi kontinuiranog unapređenja zakonodavnog okvira i omogućavanja što efikasnijeg modela upravljanja vodnim resursima, a s tim u vezi, i unapređivanja i sistema funkcionisanja finansiranja upravljanja vodama. Izmjenama je predviđeno da se naknada za korišćenje vode plaća i za njeno korišćenje u izuzetno povoljnim prirodnim uslovima, korišćenjem hidroakumulacija, a obračunava se osim prema zapremini (m³) hidroakumulacije ili njenog dijela utvrđenoj tehničkom dokumentacijom, i prema "korisnoj" površini (m²) povremeno plavljenog zemljišta, i to prema razlici površina vodenog ogledala akumulacije (m²) pri maksimalnoj i biološki minimalnoj zapremini akumulacije utvrđenoj tehničkom dokumentacijom.\nVlada je donijela Odluku o donošenju Izmjena i dopuna Lokalne studije lokacije "Mihinja" u Podgorici s Izvještajem o sprovedenoj javnoj raspravi. Ocijenjeno je da su izmjenama i dopunama LSL, kojima su integralno sagledani i analizirani svi elementi namjene i organizacije korišćenja prostora, stvoreni uslovi za izgradnju i podsticanje daljeg razvoja šireg područja. Takođe, obezbjeđeni su uslovi za valorizaciju toga prostora, uz poštovanje smjernica koje proizilaze iz zakonske regulative i svih dokumenata koji se odnose na zaštitu prirode i kulturnog nasljeđa.\nUsvojen je Izvještaj o završenim pregovorima o zaključivanju Sporazuma između Vlade Grne Gore i Vlade Republike Francuske o aktivnostima Francuske razvojne agencije, institucije "Proparco" i "Expertise France" u Crnoj Gori. Vlada je prihvatila tekst Sporazuma čiji je cilj da precizira pravila koja se primjenjuju na aktivnosti Grupe AFD i Ekspertise France i osnivanje predstavništva u Crnoj Gori. Njime se definišu naročito pravni, poreski i finansijski uslovi koji se primjenju na status i aktivnosti Grupe AFD i Expertise France i njenog predstavništva u Crnoj Gori.\nVlada je utvrdila Nacrt izmjena i dopuna Prostorno-urbanističkog plana Opštine Andrijevica s Programom održavanja Javne rasprave, u trajanju od 15 radnih dana. Cilj izrade Izmjena i dopuna Prostorno-urbanističkog plana Andrijevica, definisan Programskim zadatkom, je da se odredi prostor posebne namjene za potrebe odbrane – izgradnje kompeksa kasarne "Miljan Vukov Vešović" na osnovu inicijative Ministarstva odbrane i da se predvidi prostor za izgradnju planinarskog doma u zahvatu Prostornog plana posebne namjene "Bjelasica – Komovi", a na osnovu inicijative Opštine Andrijevica.


Oleg Deripaska, najnovije vesti - Naslovi.net\nRuski oligarh: Preneti sedište UN iz Njujorka u „neutralnu državu“\nMilijarder Oleg Deripaska predložio je da se sedište UN prenese iz Njujorka u „neutralnu državu“. Po mišljenju biznismena, selidba bi omogućila organizaciji da ostane mesto za rešavanje međunarodnih sporova. Deripaska je podsetio na reči… »\nLaboratorija za PCR testove koju je donirao Deripaska zvanično otvorena VIDEO\nKotor -- Laboratorija za PCR testove koju je donirao Oleg Deripaska zvanično otvorena danas u Domu Zdravlja u Kotoru, prenosi Mina. Zahvaljujući donaciji Deripaske, kotorski Dom zdravlja je dobio jednu od najsavremenijih i najkvalitetnijih laboratorija… »\nRuski milijarder i biznismen Oleg Deripaska prokomentarisao je poslednje dane Donalda Trampa na čelu Amerike rekavši da je način njegovog odlaska „sramotan“. „Odlazak Trampa sa vlasti je sramotan, što je u principu nekako prirodno“, napisao je… »\nSećate li se žene koja živi sama u sibiru decenijama: Nije znala ni za II svetski rat, a sada joj je tajkun sagradio novu…\nRuski aluminijumski tajkun Oleg Deripaska pomaže "najusamljenijoj ženi na svetu" Agafji Likovi (76) koja sama živi u sibirskoj divljini, prenose strani mediji. Kako živi sama, jer je nadživela sve srodnike, regionalne vlasti joj povremeno šalju… »\nNajusamljenija žena na svetu: Ona živi kao u 18. veku daleko od civilizacije a sada joj je u pomoć pritekao milijarder dobro…\nBaka koja je nezvanično poznata kao "najusamljenija žena na svetu" moći će da ostane u svom sibirskom domu smeštenom stotinama kilometara od civilizacije nakon što joj je u pomoć pritekao milijarder tajkun. Ruski aluminijumski tajkun Oleg Deripaska… »\nRuski milijarder Oleg Deripaska smatra da aktuelni predsednik SAD Donald Tramp neće pobediti na izborima, već Kina. „Jasno je da Tramp ne želi da ode, ali će morati. U tome je snaga demokratije, čak iako je jako načeta vuhanskim virusom. Pobeda se… »\nVikiliks je odigrao ključnu ulogu u ruskim obaveštajnim aktivnostima usmerenim da utiču na ishod predsedničkih izbora 2016. godine u SAD i pobedu sadašnjeg predsednika Donalda Trampa, navodi se u izveštaju senatskog odbora za obaveštajna pitanja… »\nSenat SAD: „Rusi preko Vikiliksa doveli Trampa na vlast“


Skot: Neprihvatljiv diplomatski status Rusko-srpskog humanitarnog centra - Dijalog.net\nNaslovna Politika Skot: Neprihvatljiv diplomatski status Rusko-srpskog humanitarnog centra\nSkot: Neprihvatljiv diplomatski status Rusko-srpskog humanitarnog centra\nFoto: MRCN/ M.S\nNiš, 2. februar 2018. – Američki ambasador u Srbiji Kajl Skot rekao je u Nišu da nije prihvatljivo da zaposleni u Rusko-srpskom humanitarnom centru dobiju diplomatski status.\n"Teško je objasniti šta će vatrogascima diplomatski status oni su ovde da bi gasili požar i bavili se humanitarnim radom", rekao je Skot na predavanju o pogrešnom tumačenju politike SAD u Srbiji koje je održao na niškom Univerzitetu.\nSkot je izjavio da bi zaposleni u Rusko-srpskom humanitarnom centru sa diplomatskim statusom dobili imunitet, i da ne bi bila kontrolisana oprema koju dobijaju.\nAmbasador je rekao da neće posetiti Rusko-srpsko humanitarni centar, ali da će to uraditi "jedan čovek" iz Ambasade SAD.\n"On će mi preneti šta je tamo video. Kada bih ja posetio taj centar, neki ljudi bi to iskoristili za neke svrhe", kazao je Skot.\nSkot je istakao da su Evropska unija i SAD posvećene strateškom cilju Srbije da postane članica Evropske unije.\n"Politika Srbije je stabilnost i mir u ovom regionu, a to je i naša politika. Zato treba da razvijemo bolje odnose između Srbije i susednih zemalja sa Hrvatskom, Bosnom i, naravno, s Kosovom", izjavio je Skot.\nPredavanje ambasadora SAD u Srbiji Kajla Skota na niškom Univerzitetu obeležio je manji incident.\nPredsednik Centra za ljudska prava "Clamp" Dragan Krstić je s balkona bacao letke i uzvikivao "Ne treba nam američka demokratija!", "Gađali ste nas bombama!", "Kosovo je Srbija, Krim je Rusija!".\nNa pamfletima koje je Krstić bacao je fotografija predsednika Rusije Vladimira Putina i natpis "Hoćemo ruske baze", "Ne diktaturi, cenzuri, jednoumlju, manipulaciji i beogradizaciji".\nKrstića je obezbeđenje odmah udaljilo iz sale, a policajci su ga priveli nakon kraćeg zadržavanja ispred zgrade Univerziteta.\nAmbasador Skot je u predavanju ocenio da su neistiniti mitovi o Americi koje kako je naveo, plasiraju pojedini tabloidi u Srbiji, postali toliko brojni da je srpski narod "počeo da veruje u njih".\n"Ukoliko bi čitali tabloide svakog dana, vi biste pomislili da Amerika hoće samo zlo Srbiji, da je Amerika neprijatelj Srbiji, da hoće haos u Srbiji i rat na Balkanu. Sve su to samo gluposti", izjavio je Skot nakon obilaska Elektronskog fakulteta u Nišu.\nPredavanje je organizovao Klub srpsko-američkog prijateljstva i saradnje.\nPrethodno Jasna i jednaka evropska perspektiva potrebna za stabilnost, mir i razvoj na Zapadnom Balkanu\nSledeće Demokratska stranka obeležila 28 godina od osnivanja\nTramp imenovao Ričarda Grenela za specijalnog izaslanika za dijalog Beograda i Prištine\nVašington, 01. oktobar 2019. – Predsednik SAD Donald Tramp objavio je da je imenovao…\nČetvrtina građana Srbije odnose Srbije i SAD ocenjuje najnižom ocenom\nBeograd, 19. septembar 2019. – Polovina građana smatra da su SAD neprijatelj Srbije,…\nTop Tags mediji Politika lokalna samouprava Društvo Evropska komisija Vlada Republike Srbije OCD Pravosuđe Evropska unija vladavina prava Civilno društvo Srbija i Evropska unija mladi konkurs evropske integracije


Nacrt zakona o društvenom preduzetništvu pred poslanicima NS RS – ASinfo Portal\nBANJALUKA – Narodna skupština Republike Srpske na današnjoj sjednici razmatraće Nacrt zakona o društvenom preduzetništvu, u kojem se, između ostalog, navodi da preduzeće koje dobije status društvenog može ostvariti prava na posebne poreske i carinske povlastice te pogodnosti i oslobađanja od drugih vrsta naknada, taksi ili članarina.\nInače, zahtjev za sticanje statusa društvenog preduzeća, ukoliko zakon u konačnici bude usvojen, podnosiće se Ministarstvu privrede i preduzetništva, s tim da će morati biti ispunjeni određeni uslovi.\nJedan od uslova je da preduzeće zapošljava više od 30 odsto radnika koji su bili nezaposleni preko tri godine ili su stariji od 50 godina, djecu poginulih boraca, lica sa invaliditetom, demobilisane borce i ratne vojne invalide, pripadnike nacionalnih manjina, trudnice, samohrane roditelje, žrtve zloupotrebe psihoaktivnih supstanci, nasilja u porodici, trgovine ljudima, kao i lica u stanju socijalne potrebe zbog siromaštva, pretrpljene elementarne nepogode, ratnog stradanja, izbjeglištva, migracije, dugotrajnog liječenja itd…\n“Za društvena preduzeća koja posluju u formi privrednih društava ili poljoprivrednih zadruga dio dobiti koji se isplaćuju vlasnicima ne može biti veći od 51 odsto dobiti. Za dio dobiti koji se ne isplaćuje, privredno društvo i poljoprivredna zadruga dužni su da sačine plan reinvestiranja ili plan finansiranja društvene misije”, navodi se u Nacrtu zakona o društvenim preduzećima.\nSam zakon definisao je da je društveno preduzeće pravno lice koje obavlja privrednu djelatnost, a od čega posebnu korist ostvaruje uža ili šira društvena zajednica, a društvena preduzeća biće od posebnog interesa za Republiku Srpsku i jedinice lokalne samouprave koje će ih, zavisno od mogućnosti, aktivno podržavati mjerama ekonomske i socijalne politike u ostvarivanju njihove društvene misije.\n“Za obavljanje poslova finansijske podrške osnivanja i poslovanja društvenih preduzeća, Republika Srpska ili jedinica lokalne samouprave može osnovati fond za društveno preduzetništvo u skladu sa propisom o sistemu javnih službi”, navodi se u zakonu.\nU Ministarstvu privrede i preduzetništva kažu da zakon predstavlja novi pristup u rješavanju društvenih izazova, s obzirom na to da se društveno preduzetništvo bavi prepoznavanjem i rješavanjem društvenih problema kao što su siromaštvo, nezaposlenost, društvena isključivost na bazi tržišnih principa poslovanja.\n“Društveno preduzeće svoju misiju ostvaruje zapošljavanjem kategorija lica koja teže dolaze do posla, socijalno i ekonomski isključenih, čime se smanjuje teret socijalnih davanja te iz tog razloga društveno preduzetništvo može da bude jedan od ključnih faktora unapređenja opšte socijalne i ekonomske politike u Republici Srpskoj”, rekli su nam u Ministarstvu privrede i preduzetništva.\nU ovom ministarstvu ističu da je glavna poruka društvenog preduzetništva da profit nije na prvom mjestu, već čovjek i njegova socijalizacija u društvu, te da je koncept da se profit ulaže u zapošljavanje.\nDva zakona povučena iz procedure\nVlada Republike Srpske na posebnoj sjednici odlučila je da iz skupštinske procedure povuče Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju krivičnih i prekršajnih sankcija te Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskoj policiji Republike Srpske.\nKako je saopšteno iz Birao Vlade RS za odnose s javnošću, ova zakonska rješenja povučena su radi daljeg usaglašavanja. Nezavisne novine\nTagovi: društveno preduzetništvonarodna skupstina rs


Pobednici konkursa "Na krilima sreće" leskovačke Biblioteke - JuGmedia\nU okviru 3. Festivala dečjeg stvaralaštva „Umetnik iz školske klupe“ na sva tri konkursa pristiglo je ukupno 1.268 radova. Stigao je: 381 literarni rad, 856 likovnih radova i 31 trejler. Radovi su pristigli iz svih krajeva Srbije, ali i iz drugih država.\nŽiri koji je doneo odluku o najuspešnijim radovima na literarnom konkursu činili su Tatjana Petrović, direktor Biblioteke u Lebanu, Ana H. Jović, profesor srpskog jezika i književnosti i Svetlana Veličkovski, profesor srpskog jezika i književnosti.\nO pobednicima likovnog konkursa odlučili su Marko Serafimović, diplomirani grafičar, Maja Jovanović Nikolić, master akademski slikar i Aleksandra Cvetković, direktor Biblioteke u Crnoj Travi.\nŽiri video-konkursa činili Filip Radivojević, glumac, Tijana Pejić, direktor Biblioteke u Medveđi i Aleksandar Janjić, bibliotekar.\nFestival se organizuje pod pokroviteljstvom Ministarsva kulture i informisanja RS i grada Leskovca. Podršku je pružila i kompanija „Dunav osiguranje“.


Kameron: Kako da budemo jaki pored Putina | WebTribune\nHome U FOKUSU Kameron: Kako da budemo jaki pored Putina\nBritanski premijer Dejvid Kameron krenuo je u političku bitku da ubedi Britance da 23. juna na referendumu glasaju za ostanak Velike Britanije u EU.\nKameron je u televizijskom intervjuu rekao da je jedino dobrim odnosima sa susedima, partnerima i prijateljima, moguće bolje se suočiti sa izazovima počev od Rusije do džihadista iz Islamske države na Bliskom istoku.\n“Kako možemo da ostanemo jaki ako u svetu, na istoku, imamo (ruskog predsednika Vladimira) Putina, a na jugu Islamsku državu? Jaki smo jedino ako smo u dobrim odnosima sa susedima, partnerima i prijateljima”, rekao je Kameron.\nLideri EU i Kameron postigli su u petak uveče u Briselu dogovor o ostanku Velike Britanije u EU. Britanski premijer je odmah posle dogovora saopštio da će obećani referendum o tom pitanju biti održan 23. juna.\nKameron, čija Konzervativna partija ima snažno evroskeptično krilo, rekao je da će ministri i drugi zvaničnici moći sami da odluče da li će se zalagati za ostanak ili za izlazak iz EU.\nNekoliko britanskih ministara je najavilo podršku Kameronu o ostanku zemlje u EU. Medjutim, najveća nepoznanica za sada je kako će se opredeliti uticajni torijevac, gradonačenik Londona Boris Džonson, koji je prethodnih meseci naginjao evroskepticima.\nDžonsonov konačni stav, kako su preneli britanski mediji, očekuje se već tokom dana.\nMinistarka untrašnjih poslova Tereza Mej, mada se spekulisalo da je za Bregzit, potvrdila je da podržava dogovor koji je Kameron postigao. I ministarka za medjunarodni razvoj Džastin Grining, koja je takodje bila spominjana kao mogući zagovornik izlaska, podržala je Kamerona.\nZa ostanak u EU će verovatno biti i ministar spoljnih poslova Filip Hamond, ministar zdravlja Džeremi Hant, ministarka obrazovanja Niki Morgan i ministar saobraćaja Patrik Meklohlin.


"Google" je odlučio da se pridruži "koaliciji protiv praćenja"\nVodeće svetske internet kompanije, među kojima i "Google" pristale su da se u pregledače interenet sadržaja, takozvane "brauzere", doda dugme kojim bi korisnici mogli da izaberu opciju pretrage interneta, a da softver ne pamti koje su sajtove posetili, čime bi njihova privatnost trebalo da bude bolje zaštićena.\nVeć više od godinu, kompanije koje prave internet "brauzere" opirale su se takvom potezu, jer bi korisnicima bilo omogućeno da blokiraju napredne softvere koji prate strane posećene sa ličnih računara ili pametnih telefona. Međutim, polako ali sigurno, jedna za drugom velike kompanije počele su da usvajaju ovu opciju, a najpopularniji pretraživač "Google" danas je objavio da će se priključiti takozvanoj "koaliciji protiv praćenja", koju čini ono 400 tehnoloških, marketing i medijskih kompanija.\nSaopštenje "Gugla" objavljeno je nekoliko sati pre nego što je predsednik Barak Obama pozvao Kongres da usvoji zakon kojim se definiše "pravo na privatnost " korisnika interneta. Obama je poručio da je uspostavljanje standarda neophodno jer je "poverenje potrošača od ključnog značaja za kontinuirani rast digitalne ekonomije".


KRIZA U EU VEĆA NEGO ZBOG KORONE – Televizija srpske dijaspore\nKRIZA U EU VEĆA NEGO ZBOG KORONE\n"Nema povratka normalnosti bilo koje vrste"\nRat u Ukrajini i ekonomske sankcije koje su usledile izazvaće daleko veće poremećaje u evropskoj ekonomiji i na tržištu nego prethodne krize zbog pandemije.\nU svetlu ruskog napada na Ukrajinu, evropski lideri su ubrzali planove za smanjenje svoje prevelike zavisnosti od ruske energije.\nEvropski parlament je u četvrtak pozvao na uvođenje hitnog i potpunog embarga na rusku naftu, ugalj, nuklearno gorivo i gas.\nMeđutim, ovaj agresivni zaokret ima cenu za evropsku ekonomiju – poguraće ionako visoku inflaciju do rekordnih nivoa i preti da potkopa oporavak proizvodnje započet prošle godine kada su privrede nastojale da ponovo izađu iz pandemije kovida 19, piše CNBC.\nŠef za globalna makro istraživanja u ING banci Karsten Brzeski ističe da je Evropa zbog rata posebno izložena riziku od gubitka konkurentnosti na međunarodnom tržištu.\n“Za Stari kontinent, rat je mnogo veći izazov nego što je pandemija ikada bila. Ne govorim samo o bezbednosnoj i odbrambenoj politici, već pre svega o celokupnoj ekonomiji”, navodi Brzeski.\nKaže da se Evrozona sada suočava sa lošom stranom svog fundamentalnog ekonomskog modela, kao ekonomija orijentisana na izvoz s velikom industrijskom kičmom i visokom zavisnošću od uvoza energije.\nNakon što je uživala u benefitima od globalizacije i međunarodne podele rada poslednjih decenija, Evrozona sada mora da pojača svoju zelenu tranziciju i napore za energetskom autonomijom, a da istovremeno povećava potrošnju na odbranu, digitalizaciju i obrazovanje. Brzeski smatra da je to izazov koji “može i mora da uspe“.\n“Ukoliko i kada to uspe, Evropa bi trebalo da bude dobro pozicionirana. Ali pritisak na finansije i prihode domaćinstava će ostati ogroman dok god do toga ne dođe. Korporativni profiti će, u međuvremenu, ostati visoki“, ocenjuje on.\nDodaje da se Evropa, istovremeno, suočava sa humanitarnom krizom i važnom ekonomskom tranzicijom.\n“Rat se odvija u ‘žitnici’ Evrope, ključnom području proizvodnje žitarica i kukuruza. Cene hrane će porasti na nivo bez presedana. Rast inflacije u razvijenim ekonomijama mogao bi da postane pitanje ‘života i smrti’ za privrede u razvoju”, navodi Brzesi.\nPo njegovom mišljenju, finansijska tržišta su “obmanuta” pokušajima da se ojačaju evropske akcije, jer, kako kaže, “trenutno nema povratka normalnosti bilo koje vrste”.\nI drugi ekonomisti smatraju da će ovi tektonski poremećaji za evropsku, ali i globalnu ekonomiju, izvršiti dodatni pritisak na centralne banke i vlade koje se nalaze između “čekića i nakovnja” žonglirajući između inflacije i fiskalne održivosti.\nFrancuska banka BNP Pariba procenjuje u najnovijoj analizi da će ubrzanje realizacije ciljeva dekarbonizacije, rast državne potrošnje i dugova, sve veće sputavanje globalizacije i veći inflatorni pritisci biti trajni problem.\n“To predstavlja za centralne banke izazovnije okruženje u kojem treba da vode monetarnu politiku i održavaju inflaciju u ciljanom rasponu, i ne samo da umanjuje njihovu sposobnost da se posvete određenom putu politike, već čini verovatnijim greške u donošenju odluka o politici”, kaže Spiros Andreopulos, viši ekonomista u BNP Pariba.\nOn takođe napominje da će povećanje kamatnih stopa s ciljem obuzdavanja inflacije na kraju otežati život fiskalnim vlastima.\n“Iako ovo nije trenutni problem, ne samo zato što su vlade generalno produžile prosečan rok dospeća njihovog duga iz godina sa niskim kamatnim stopama, ambijent sa višim kamatnim stopama može promeniti i fiskalni račun. Zato bi na kraju, problem održivost duga mogao ponovo da se ispliva na površinu“, ocenjuje Andreopulos.\nNiska inflacija u skorašnjoj istoriji Evrozone znači da Evropska centralna banka nikada nije bila primorana da bira između fiskalne održivosti i praćenja svojih inflacionih ciljeva, jer je niska inflacija zahtevala prilagodljivu monetarnu politiku koja je pomogla fiskalnoj održivosti.\n“Politički, ECB je bila u poziciji da na ubedljiv način, po našem mišljenju, odbaci optužbe da je pomagala vladama ističući u prvi plan niske stope inflacije. Ovog puta, ECB mora da pooštri politiku kako bi obuzdala inflaciju u svetlu daljeg povećanja javnog duga, nasleđa pandemije i kontinuiranog pritiska na državne kase“, zaključuje Andreopulos.\nKARL MARKS, POPRAVLJAČ SVETA\nU SRBIJI VIŠE OD 5.500 IZBEGLIH IZ UKRAJINE


JEREMIĆ ZA PETAMA GUTEREŠU Za pobedu moraju da mu oproste Amerikanci? - Nova Borba\nJEREMIĆ ZA PETAMA GUTEREŠU Za pobedu moraju da mu oproste Amerikanci?\nSrpski kandidat za generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Vuk Jeremić trenutno je na drugom mestu, a stručnjaci smatraju da bi za pobedu morao da izgladi odnose sa Amerikancima,\nBivši šef jugoslovenske misije pri UN Vladislav Jovanović kaže za Sputnjik da će to imati svoju cenu, te da je pitanje da li je Jeremić na nju spreman ili ne.\nJeremić je za petama svom najozbiljnijem rivalu Antoniiju Guterešu, bicšem portugalskom premijeru. Iako Gutereš slovi za favorita, analitičari kažu da je drugo mesto odličan plasman za kandidata iz istočne Evrope koji dolazi iz zemlje koja nije članica NATO.\n„Pored toga što je bio predsednik Vlade Portugalije, Antonio Gutereš prošao je kroz sve testove provere u evroatlantskim organizacijama, praćen je, proučen i potvrđen u Evropskoj uniji i NATO-u, a ta činjenica svakako pojačava Jeremićev rezultat“, kaže za Sputnjik bivši ministar spoljnih poslova SRJ i bivši šef jugoslovenske misije pri UN Vladislav Jovanović.\n„Činjenica da su to ime počeli da stavljaju u opticaj pre nego što su se istočnoevropske zemlje izjasnile o svojim kandidatima pokazuje kolika je ta namera da konačni izabranik bude čovek sa Zapada, a ne sa Istoka. Kao opravdanje se uzima to što istočnoevropska grupa ne može da se složi oko jednog kandidata, već ih ima koliko hoćete. Takvu situaciju, kad se dvoje svađaju, treći koristi. Ovde se istura neko van istočnog geografskog regiona ko je strategijski i geopolitički blizak Americi, pre svega“, kaže Jovanović.\nOn dodaje da je uspeh Vuka Jeremića veliki zato što je uspeo da se održi u vodećoj grupi, ali ipak dodaje da ga sa druge strane umanjuje činjenica da u dosadašnjim izvlačenjima nije izbio kao glavni kandidat. Činjenica da je Amerika glasala protiv njega u prvom, a verovatno i u drugom krugu, znači da u međuvremenu nije uspeo da izravna svoje nesporazume sa SAD, kaže sagovornik Sputnjika.\n„Bez američkog pristanka nijedan kandidat ne može da prođe. Važan je i pristanak Rusije i Kine, kao stalnih članica SB UN, ali od kada su Ujedinjenje nacije na američkom tlu, njihov uticaj na izbor svih funkcionera, uključujući i generalnog sekretara je bio dominantan. ’Pogrešili‘ su samo dva puta, u slučaju Daga Hamaršelda i Butrosa Butrosa Galija. Činjenica je da se generalni sekretari nisu protivili vojnim intervencijama u poslednjih dvadeset godina“, ističe Jovanović.\nOn podseća da je, kad se NATO spremao da izvrši agresiju na našu zemlju, bio kod Kofija Anana, tražio hitnu intervenciju, jer je njegov glas mogao to da spreči. Anan nije hteo da bude prepreka nameri da se napadne SR Jugoslavija, U skladu sa tim, ako Vuk Jeremić izgladi svoje odnose s Amerikancima, to će imati svoju cenu, a pitanje je da li je na nju spreman.\nI bivši diplomata i predavač na Diplomatskoj akademiji Ministarstva inostranih poslova Srbije Zoran Milivojević kaže da je Jeremićev glavni protivkandidat ugledni diplomata svetskog ranga, ali da je u trci za generalnog sekretara UN ključna činjenica da potiče iz države koja je prilično neutralna, koja odgovara i Istoku i Zapadu.\nGlasovi zapadnih centara moći i Kine i Rusije u nekom trenutku mogu da se pomire, jer Gutereš nigde nije ostavio loše tragove, sve što je radio, radio je dosta uspešno. Skroman je diplomata svetskog ranga i nije slučajno što ima simpatije u SB UN i što je dobio najviše pozitivnih glasova, kaže Milivojević.\n„Sa druge strane, Vuk Jeremić je najuspešniji predstavnik Istoka, regiona koji je na redu da dâ novog generalnog sekretara po metodologiji po kojoj se biraju. Jeremić je bio dosta uspešan predsedavajući Generalne skupštine UN, poznat je široj međunarodnoj javnosti, jer je kao ministar spoljnih poslova bio veoma aktivan, poznat je na svim kontinentima, pa su mu i nestalni članovi Saveta bezbednosti dali većinsku podršku. On ima podršku Rusije i Kine, ona je nesporna“, kaže Milivojević.\nOn takođe misli da je za izbor Vuka Jeremića na tu važnu funkciju najvažniji stav Sjedinjenih Američkih Država, ali i Velike Britanije. Zapadni centri moći ne mogu da mu oproste što je, kada je izabran za predsedavajućeg Generalne skupštine UN, pobedio zato što je glasove dobio od većine članova UN i porazio litvanskog ambasadora — predstavnika Zapada, podseća Milivojević.\n„Mogućnost da Vuk Jeremić bude izabran za generalnog sekretara UN je dosta otvorena i sporna zato što stalne članice SB imaju pravo veta. Plašim se da ako Vašington i London do sada nisu bili spremni da ga podrže, najverovatnije treba očekivati da će do kraja ostati dosledni tom stavu. Gutereš ima više šanse da dobije naklonost i većine stalnih članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih Nacija“, zaključuje Milivojević.\nPodsećamo, naslednik Ban Ki Muna treba da bude izabran do novembra, a prestižnu poziciju na Ist Riveru od svog prethodnika zvanično će preuzeti 1. januara 2017. godine.


Tauchschule Wiking : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\nTauchschule Wiking (Немачка)\nInternet sajt: www.ts-wiking.de\nNa 9 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Erich-Weinert-Straße 26, a pozicija mu je severoistok za grad Berlin. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okolineNastavak.U hotelu Pension Absolut Berlin pronaći ćete sve usluge, a posebno: Sobe za nepušače, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: čajna kuhinja.Aerodrom Tempelhof se nalazi na oko 16 minuta kolima od hotela (8 kilomet(a)ra ).U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nStil hotela Room in Berlin Prenzlauer Berg - for women je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Berlin, a nalazi se u ulici Wichertstr. 38Nastavak, na samo 8 minuta kolima od centra grada.Do aerodroma Tempelhof možete da stignete kolima za 15 minuta (aerodrom je udaljen 7 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\nU hotelu Berlin Apartment Duncker pronaći ćete sve usluge, a posebno: Besplatan parking. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nNastavakalazi u ulici Dunckerstrasse 72, a pozicija mu je severoistok za grad Berlin. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ima brzu internet konekciju.Do aerodroma Tempelhof možete da stignete kolima za 15 minuta (aerodrom je udaljen 7 kilomet(a)ra od hotela).Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte


Ombudsman: Osigurati uređivačku nezavisnost RTCG-a - safejournalists\nSaturday July 13th, 2019) TUMMMain\nPODGORICA, 13.07.2019. – “Zaštitnik ljudskih prava i sloboda izrazio je zabrinutost i ukazao da nije dobro što situacija u Radio televiziji Crne Gore (RTCG) izaziva toliku pažnju javnosti, u smislu nezavisnosti i profesionalnosti, što bi trebalo da budu neupitne vrijednosti i standardi funkcionisanja Javnog servisa”, ocijenjeno je u Izvještaju o radu zaštitnika ljudskih prava za prošlu godinu, u dijelu koji se odnosi na slobodu medija.\n“Mora se osigurati uređivačka nezavisnost i izgraditi povjerenje javnosti u rad koji se temelji isključivo na poštovanju pravila struke, Etičkog kodeksa i zakona, slobodan od političkog i drugog uticaja bilo koje opcije i grupacije. Sudske odluke o smjenama u RTCG-u dodatno su uticale na podrivanje povjerenja javnosti u odnosu na procedure i obrazloženja tih razrješenja. Biće potrebno neko vrijeme da se situacija poboljša, a nadamo se da će tome doprinijeti i Zakon o izmjenama i dopunama zakona o nacionalnom javnom emiteru Radio i Televiziji CG”, stoji u Izvještaju.\nOmbudsman podsjeća da je Uprava policije Crne Gore tokom 2018. godine registrovala četiri napada na novinare. Sva četiri slučaja su kvalifikovana kao krivična djela i procesuirana nadležnom tužiocu.\n“U prvom slučaju nadležni tužilac je podnio optužni prijedlog protiv jednog lica zbog izvršenja krivičnog djela ugrožavanje sigurnosti u produženom trajanju, u drugom predmetu podijeta je krivična prijava protiv jednog lica zbog ugrožavanja sigurnosti, dok je u trećem događaj kvalifikovan kao nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih naprava, pa je podnijeta krivična prijava protiv dva lica. Četvrti slučaj kvalifikovan je kao teška tjelesna povreda, zbog čega je procesuirano devet lica”, navodi se u dokumentu.\nRasvijetljen je, kako su kazali, i jedan slučaj iz 2015. godine. U pitanju je teška krađa na štetu novinarke, a podnešen je poseban izvještaj nadležnom tužiocu protiv jednog maloljetnika.\nSa druge strane, Zaštitnik podsjeća i da Komisija za praćenje istraga napada na novinare u zaključcima posljednjeg izvještaja navodi da “istrage napada na novinare i imovinu medija treba da budu efikasnije“.\nU tom dokumentu, kao i u prethodnim izvještajima, nadležnim organima date su preporuke za svaki pojedinačni slučaj, međutim, Komisija i dalje nema podatke o njihovoj realizaciji.\n“Komisija konstatuje da primjer ranjavanja novinarke Olivere Lakić iz maja 2018. godine pokazuje da se napadi na novinare nastavljaju i zahtijeva da nadležni državni organi ulože sve svoje resurse u otkrivanju počinilaca tog djela, kao i svih ostalih, koji do sada nijesu pronađeni”, piše u Izvještaju.\nOmbudsman ponavlja i ocjene Sindikata medija Crne Gore (SMCG) da promjene koje su se desile na medijskoj sceni Crne Gore i u samim medijima nisu značajne i nisu povećale slobodu medija ni bezbjednost novinara i novinarki.\n„Više od trećine anketiranih novinara (35%) prima platu od 400-500 eura, a svaki treći novinar prima manje od 400 eura. Zarade u privatnim medijima su veće od onih koji su u državnom vlasništvu“, kaže se u Izvještaju. Čak 63% ispitanika kazalo je da se radno vrijeme novinara u nekoj mjeri povećalo u prethodnom periodu, a svaki peti novinar nije slobodan da se učlani u sindikat. Oko 60% anketiranih odgovorilo je da je ekonomski položaj novinara veoma ili donekle oslabio, a svega nešto manje od 9% vjeruje da je on ojačao djelimično ili veoma. Skoro 80% anketiranih novinara kazalo je da urednici imaju izuzetan, veliki ili djelimičan uticaj na njihov rad, dok je svega 17% anketiranih navelo da urednici utiču slabo ili uopšte ne utiču na njihov rad.\nU kontekstu izmjena Zakona o medijima nisu usvojeni predlozi Sindikata medija koji su se odnosili na uvođenje obaveze medija da imaju statut u kojem bi bio preciziran način imenovanja glavnog i odgovornog urednika, kao i uvođenje garancija da će tekst koji je u javnom interesu biti objavljen bez obzira na stav vlasnika. To je, kako su pojasnili, bio pokušaj da se smanje autocenzura, cenzura i uticaj vlasnika na uređivačku politiku, piše u Izvještaju Zaštitnika, pozivajući se na SMCG.\nSMCG, Podgorica, 13/07/2019\nZajednički konsultativni odbor: Crnogorske vlasti da obezbijede jednake šanse za sve medije


Šiacu masažer - Triostyle - Woolmark ovlašćeni distributer\nHome Šiacu masažer\nŠiacu masaža ima daleku i bogatu istoriju. Šiacu masažer možemo koristiti za celo telo, od samog vrata, preko ramena, leđa i lumbalnog dela, do butina, zadnje lože i samih listova nogu.\nDve rotacione glave pružaju izuzetan osećaj i jako prijatnu masažu, dok infracrvene lampe blago zagrevaju mesto masiranja. Radi na 12 volti i možemo ga koristiti i u automobilu, tako da ide uvek i svuda sa nama. Podržava potrebe cele porodice tako da svi ukućani mogu da ga koriste i budu zadovoljni.\nCena proizvoda: 343 €\nŽelite ovaj masažer?


Malo više od petine kupaca izjavilo je da je kompletno odustalo od potrage; Foto: Gradnja.rs\nMalo više od petine kupaca izjavilo je da je kompletno odustalo od potrage za nekretninom, a skoro 70 posto njih smatra da će cene stanova padati.\nU želji da ispitaju u kojoj su meri pojava koronavirusa i uvođenje vanrednog stanja u Srbiji uticali na tržište nekretnina, sajt 4zida.rs je kreirao ankete namenjene svim subjektima na ovom polju. Ankete su rađene u periodu od 21. marta do 1. aprila, a u ispitivanju je učestvovalo:\n405 posetilaca sajta 4zida.rs, koji traže nekretninu (od toga 83% kupuju, a ostali iznajmljuju)\n261 vlasnik nekretnine (od čega 62% njih prodaje nekretninu, 23% izdaje, a 15% i prodaju i izdaju)\n170 agencija za nekretnine\n#cene nekretnina #iznajmljivanje stanova #koronavirus #stanovi beograd #trazenje stana\nKorisna analiza. Najveću prednost u novonastaloj situaciji imaće digitalne agencije za promet nekretnina. Proptech kompanije nisu mogle da zamisle povoljniji razvoj situacije za svoje poslovanje.


Rektor: Sistem nastave na daljinu ima određene prednosti, ali i nedostatke | Ekspres.net\nFakulteti sprovode kombinovanu nastavu prema svojim mogućnostima i u tom pogledu se ne očekuju problemi, ali bi manjak kontakta uživo u dužem vremenskom periodu mogao da ostavi neku vrstu posledice, smatra rektor Univerziteta u Beogradu Vladan Ðokić i dodaje da je za regularno održavanje nastave potreban veći broj vakcinisanih.\nOn je u intervjuu za Tanjug, rekao da je prethodna godina pokazala da su rezultati studenata bili na nivou kao i ranijih godina kada nije bilo epidemije, ali da je za onlajn format potrebno dodatno edukovati i studente i profesore.\n"Sistem nastave na daljinu ima određene prednosti, ali i nedostatke, neki fakulteti su se bolje snašli, neki lošije. Nedostaci se mogu manifestovati u dva pravca, jedan pravac su savremene tehnologije koje treba da se unapređuju da bi odgovorile uslovima nastave, a drugi problem jeste što mnogi profesori i studenti nisu bili spremni za takav oblik nastave", rekao je Ðokić.\nKako je naveo, potrebno je dodatno edukovati i studente i profesore, kako bi kombinovana nastava mogla što bolje da se odvija.\nÐokić kaže da onlajn nastava ima određene prednosti i omogućava "veliku kreativnost", kao i da "nije samo puka prezentacija određenih tematskih celina".\n"To je šansa da se sa studentima kreativno komunicira. Nedostatak je socijalne prirode i kontakta uživo, to je najnezgodnije", navodi Ðokić.\nKako odabrati fakultet, da li su bolji privatni ili državni, na šta obratiti pažnju\nVesti 18.09.2021. 08:05\nU pogledu položenih ispita i u smislu prolaznosti na kraju školske godine, nije postojala velika razlika između prethodne školske godine i ranijih koje su bile organizovane na normalan način, ukazuje rektor.\nKako ističe, ne očekuje da će u tom smislu obrazovnog dela biti nekih posledica.\n"Svaki fakultet se prema svojim prostornim kapacitetima prilagođava tome i mislim da su svi sada krenuli uspešno i da će ova školska godina biti normalno završena", smatra Ðokić.\nZa povratak na regularno održavanje nastave potreban je veći broj vakcinisanih. Lekari upozoravaju da je sada fokus na mladima, gde je i najmanje imunizovanih.\nUniverzitet u Beogradu sprovodi tribine i postavlja punktove za vakcinaciju u visokoškolskim ustanovama, pa su tako nedavno tokom dva dana svi zainteresovani studenti i zaposleni mogle da prime vakcinu na Ekonomskom fakultetu.\nÐokić navodi da je tada vakcinisano oko 150 studenata, a da je prema rezultatima Studentske poliklinike do sada vakcinu primilo više od 13.000 studenata.\n"To nije ukupan broj jer je određen broj vakcinisan po domovima zdravlja i u mestima gde žive. Opet je to mali broj u odnosu na ukupan broj studenata kojih ima više od 90.000 na Beogradskom univerzitetu", rekao je Ðokić.\nRektor ukazuje da će Univerzitet nastaviti da ih ohrabruje po pitanju vakcinacije i najavljuje nove tribine gde će oni imati prilike da pričaju sa stručnjacima iz oblasti medicine.\n"Jedna je na Rudarsko - geološkom fakultetu kao i na Fakultetu organizacionih nauka i mi ćemo pokušati sa svim fakultetima koji izraze želju, zajedno sa njihovim studentskim parlamentima, da promovišemo vakcinaciju", kaže Ðokić.\nKako ističe, neće biti kaznenih mera i politika, već je želja da se dopre do studenata kako bi prepoznali vakcinaciju kao interes javnog zdravlja.\nNa pitanje zašto akademci zaziru od vakcine, Ðokić odgovara da se oni s jedne strane plaše eventualnih nus pojava, dok su s druge strane stava da neće imati jake simptome, ako se budu zarazili.\n"To može biti razumljivo, ali nije solidarno jer trebaju da imaju odnos prema onima koje bi mogli da zaraze u njihovim porodicama ili na fakultetu ili negde drugde", smatra Ðokić.\nOn je ukazao i da je pojačano interesovanje studenata za vakcinaciju, otkad su uvedene kovid propusnice.\nÐokić je podržao odluku Medicinskog fakulteta u Beogradu, koji je uveo obaveznu potvrdu o vakcinaciji ili negativan PCR test i ostavio prostora drugim fakultetima da o tome odluče.\n"Ne bih mogao da kažem da svi treba da pređu na takav način funkcionisanja, ali ako neki fakulteti procene da je to potrebno zbog specifičnosti realizacije njihove nastave, svakako da ćemo podržati tu ideju", dodao je Ðokić.\nU 14 studentskih domova u Beogradu trenutno boravi između 6.500 i 7.000 studenata, a u ovom trenutku oko 40 njih zaraženo je kovidom.\n"Oni su izolovani u posebne jedinice. Taj broj ohrabruje, u prethodnoj nedelje oko 170 studenata je bilo zarazeno od 300-400 testiranih u Studentskoj poliklinici, što je sličan broj zarazenih kao i nedelju ranije", kaže Ðokić.\nRektor je apelovao na sve visokoškolske ustanove da i dalje poštuju mere kako se broj zaraženih ne bi povećao.\n"Da organizuju nastavu onako kako su osmislili u kombinovanom modelu, uz poštovanje mera gde se neće okupljati veći broj ni studenata ni profesora", zaključuje Ðokić.\nbeogradski univerzitet Vladan Đokić studenti\nVesti 16.08.2021. 20:05\nZa koji fakultet je najveće interesovanje\nPočinju prijemni i upisi\nVesti 21.06.2021. 11:06


Izraelski tenkovi i snajperisti “čekaju” Palestince\nSvet Autor:Beta13. apr. 201809:02 > 09:05\nIzraelska vojska je rasporedila tenkove i snajperiste duž granice Izraela i pojasa Gaze u očekivanju nove, treće runde masovnih demonstracija Palestinaca.\nIzraelski mediji tvrde da su Palestinci pripremili zapaljive bombe i da su zato današnje demonstracije nazali „Danom Molotova“.\nMeđutim, organizatori demonstracija odbacuju te tvrdnje i kažu da planiraju nenasilni protest.\nDemonstracije nazvane „Marš povratka“ počele su 30. marta i najavljeno je da će trajati šest nedelja, do 15. maja, Dana nezavisnosti Izraela koji Palestinci zovu Nakba (Katastrofa). Tada su stotine hiljada Palestinaca napustile svoje domove u ratu zbog uspostavljanja jevrejske države 1948. godine.\nU sadašnjim demonstracijama poginula su 34 Palestinca, a više od hiljadu je ranjeno bojevom municijom.\nIzrael tvrdi da ekstremistički palestinski pokret Hamas koji vlada Gazom, protestima maskira pokušaje napada i dodaje da neće dozvoliti probijanje granične ograde.\nProšlog petka na granici je demonstriralo oko 20.000 Palestinaca, a 30. marta ih je bilo više oko 30.000. Palestinci protestuju zbog izraelske blokade koja traje više od deset godina i za pravo na povratak palestinskih izbeglica.\nIzraelski ministar odbrane Avigdor Liberman je upozorio da svako ko priđe graničnoj ogradi dovodi život u opasnost.\nBela kuća je pozvala Palestince da protestuju mirno na bar 500 metara od granice.\nIzraelska vojska je protekle nedelje nekoliko puta napala objekte Hamasa u Gazi, a Hamas tvrdi da Izrael hoće da ga uvuče u rat.\nUporedo raste napetost jer je Izrael u pripravnosti zbog pretnji Irana o odmazdi za napad na sirijsku vojnu bazu u noći između nedelje i ponedeljka, za koji su Moskva, Teheran i Damask optužili Izrael.\nIzrael je u pripravnosti i zbog mogućeg napada SAD na snage sirijskog predsednika Bašara Asada zbog navodnog hemijskog napada u Dumi.


Sergej Milinković Savić: Želimo da izborimo Ligu šampiona\nNovosti\t19.01.2017 18:34\nŽelimo mesto koje vodi u Ligu šampiona, ali nismo jedini sa tim ciljem. Prvenstvo je dugo i naporno. Svaki bod je bitan, naročito kad igramo pred našim navijačima, kaže Sergej Milinković Savić\nFudbaler Lacija Sergej Milinković Savić rekao je danas da njegova ekipa za cilj u prvenstvu Italije ima da izbori jednu od pozicija koje vodi u Ligu šampiona i izrazio nadu da će mlada reprezentacija Srbije ostvariti dobar plasman na Evropskom prvenstvu u Poljskoj.\n"Želimo mesto koje vodi u Ligu šampiona, ali nismo jedini sa tim ciljem. Prvenstvo je dugo i naporno. Svaki bod je bitan, naročito kad igramo pred našim navijačima", rekao je Milinković Savić za sajt Fudbalskog saveza Srbije.\nLacio je posle 20 utakmica na četvrtom mestu na tabeli Serije A sa 40 bodova, jednim manje od trećeplasiranog Napolija. Rimski klub je u prethodnom kolu posle preokreta pobedio Atalantu s 2:1, a Milinković Savić je bio strelac izjednačujućeg gola.\n"Pohvale uvek prijaju, ali i obavezuju. Protiv Atalante je bilo teško. Čvrsta i dobra ekipa. Primili smo rano gol što nam je stvorilo dodatnu komplikaciju, ali smo uspeli na vreme da izjednačimo i kasnije preokrenemo rezultat. Još mi se mota po glavi šansa koju sam imao na 2:1... Nisam dobro zahvatio loptu i umesto u mrežu otišla je iznad prečke. Na kraju je najvažnije bilo da smo ostvarili pobedu", rekao je Milinković Savić.\nNjega po završetku sezone u Seriji A s mladom reprezentacijom Srbije očekuje Evropsko prvenstvo u Poljskoj. Srbija će na kontinentalnom šampionatu igrati u grupi sa Španijom, Portugalom i Makedonijom.\n"Kada pričamo o rivalima, možda smo mogli da imamo lakšu grupu, ali smo mogli isto tako da imamo i teže rivale. Poštujemo sve tri selekcije, znamo da imaju kvalitet. Španci i Portugalci su sigurno među najjačim selekcijama Evrope. Makedonija takođe ima svoje ambicije. Prvi put učestvuje na završnom turniru i sigurno da će želeti da ostvari što bolji utisak. Poštujemo naše protivnike, ali ih se ne plašimo. Imamo razloga za samopouzdanje i dovoljno kvaliteta da se nadamo visokom plasmanu u Poljskoj", rekao je Milinković Savić.\nEvropsko prvenstvo za igrače do 21 godine igraće se od 16. do 30. juna u Poljskoj.


Đukanović: Crna Gora spremna da sa Kosovom podijeli iskustva važna za napredak na putu ka EU i NATO\nsastao se sa ambasadorom kosova\n"Uz zadovoljstvo uspješnim završetkom demarkacije granice, ambasador Hisa je iskazao želju za nastavkom saradnje na istim vrijednostima i evropskim i euroatlantskim ciljevima", piše u saoštenju.\n9025 pregleda\t27 reakcija\t28 komentar(a)\nHisa i Đukanović, Foto: Kabinet predsjednika Crne Gore\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović primio je ambasadora Kosova u Crnoj Gori Iljbera Hisu uz zahvalnost za inicijativu i interesovanje ambasadora za aktuelna dešavanja u Crnoj Gori, kao i posvećenost jačanju saradnje dvije države, saopšteno je iz kabineta predsjednika.\nPredsjednik je, navodi se u saopštenju, iskazao zadovoljstvo odnosima Crne Gore i Republike Kosovo koji su tradicionalno uzorni i dodatno osnaženi novim prilozima međusobnog poštovanja i međudržavne saradnje i u ovom vremenu.\n"On je čestitao izbor nove vlade Republike Kosovo i ponovio čestitke za izbor predsjednice Osmani, uz nadu da će to doprinijeti ostvarivanju ciljeva nama susjedne države, koje dijelimo i kojima zajedno stremimo. U tom kontekstu, Predsjednik je ponovio spremnost Crne Gore da sa Kosovom podijeli iskustva važna za napredak na putu ka EU i NATO. Ambasador Hisa je zahvalio Predsjedniku za prijem, informisao o aktuelnim prilikama u njegovoj zemlji, prenoseći pozdrave predsjednice Republike Kosovo i šefice diplomatije. Uz zadovoljstvo uspješnim završetkom demarkacije granice, ambasador Hisa je iskazao želju za nastavkom saradnje na istim vrijednostima i evropskim i euroatlantskim ciljevima", piše u saoštenju.\nIz Kabineta ističu da je predsjednik ponovio snažnu podršku Crne Gore pregovaračkom procesu Beograda i Prištine, da se kroz taj proces dođe do dobrog rješenja koje će uvažavati realnost.\n"Sagovornici su razmijenili informacije o aktuelnim epidemiološkim prilikama i procesu imunizacije koji je neophodno ubrzati kako bi se stvorili uslovi za normalizaciju života i oporavak ekonomije."\nMilo ĐukanovićIljber HisaKosovo


“Terminali” potpisali ugovor za spas – NAFTNI DERIVATI\n30. listopada 2013. admin\nGeneralni direktor “Terminala FBiH” Rasim Kadić dao je suglasnost Upravi ove kompanije da potpiše ugovor s firmom “Maral” za najam 25.000 metara kubnih praznih skladišnih kapaciteta kako NTF ne bi doživio financijski kolaps, doznaje “Avaz”.\nNakon što je Nadzorni odbor “Naftnih terminala FBiH” (NTF), s predsjednikom Dževadom Haznadarom na čelu, već danima odbijao dati suglasnost na potpisivanje ugovora s “Maralom”, Kadić je u posljednji tren u svojstvu predsjednika Skupštine NTF-a u odlučio iskoristiti svoje ovlasti kako bi bio izbjegnut novi krah u poslovanju firme.\nNa taj način spašeni su prihodi koji će NTF-u za dvije godine ugovora donijeti točno pet miliona KM.\nKadić je jučer potvrdio za “Avaz” ovu informaciju kazavši da je Skupština NTF-a na pisani zahtjev Uprave NTF-a donijela odluku o odobravanju predmetnog ugovora.\n– Vodeći se najboljim interesima NTF-a, a u situaciji izbora između potencijalnog godišnjeg prihoda od oko 1,2 miliona eura i sadašnjih nikakvih prihoda zbog neiznajmljivanja tih rezervoara, donijeli smo odluku da se ovaj ugovor odobri – rekao nam je Kadić.


Ministar demantuje tvrdnje o naseljavanju izbeglica\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je danas da nisu tačne tvrdnje o naseljavanju velikog broja izbeglica u Srbiji, navodeći da je nastavljen trend da, u roku od 48 časova, približno isti broj migranata uđe i izađe iz zemlje.\nStefanović je naglasio da se Srbija, u skladu sa zakonom i po najvišim svetskim standardima, stara o bezbednosti i obezbeđivanju osnovnih ljudskih potreba izbeglica, uz poštovanje njihove slobode kretanja i izražavanja namere da zatraže azil.\nKako je iz MUP-a saopšteno, ministar je ukazao da se vrši identifikacija i registracija svih lica koja uđu na teritoriju Srbije.\nOn je rekao i da su saobraćajni policajci juče zaustavili nekoliko autobusa u kojima je bilo i migranata s falsifikovanim ispravama. Oni su predati službenicima Odseka za strance, a autobusi Odseku za suzbijanje privrednog kriminaliteta u Nišu i Vranju.\nStefanović je kazao da je policija podnela krivične prijave protiv NN izvršioca i da intenzivno radi na rasvetljavanju tih slučajeva.\n„Ovo je dokaz da država nastavlja odlučnu borbu protiv krijumčarenja migranata, čime pokazuje da je dobro organizovana i da se ozbiljno i odgovorno odnosi prema ovom problemu“, istakao je Stefanović.


Šepić traži od Novalića da hitno objasni kako je raspodijelio novac općinama - TK PORTAL\nVeliko je nezadovoljstvo izazvala odluka koju je Vlada FBiH donijela juče i prema kojoj je podijeljen i raspoređen 21 milion KM kao pomoć kantonima, općinama i gradovima u FBiH u borbi protiv pandemije koronavirusa.\nNikome nije jasno kako je recimo općina sa 5000 stanovnika i bez ijednog zaraženog, Kupres dobila 700 hiljada KM ili Novi Travnik koji je dobio milion i 200 hiljada KM, a da recimo Cazin, koji ima 70 hiljada stanovnika i već 11 zaraženih dobije samo 50 hiljada KM. Na USK, recimo, Bužim je dobio 400 hiljada KM, dok su recimo Cazin i Bosanska Krupa zajedno dobile ukupno 100 hiljada. Je li to zato što je jedino u USK, jedan načelnik općine iz reda SDA, i to baš onaj u Bužimu?\nOvakvim diskriminatorskim odnosom i podjelom ljudi izgubiće potpuno povjerenje ljudi, na šta je ukazao i predsjednik Nezavisnog bloka Senad Šepić koji je zatražio hitno objašnjenje od Novalića, na osnovu kojih je kriterija donio ovako diskriminatorske odluke i izazvao opravdano nezadovoljstvo velikog broja ljudi širom FBiH.\n“Najlošija stvar koja bi se mogla desiti u kriznim vremenima je da vlast pravi podjele među ljudima, gradovima, regijama, po nekim svojim, stranačkim i interesnim osnovama. Ovakvom odlukom je to očito urađeno i to je s razlogom izazvalo nezadovoljstvo kod mnogih širom FBiH. Zato, Vlada FBiH mora hitno objasniti na osnovu čega i kojih kriterija je donijela ovakve odluke, jer je ogroman nesrazmjer iznosa sredstava u odnosu na razvijenost, broj stanovnika i potreba između određenih općina.”- napisao je Šepić, koji je oštro reagovao i na prijašnju odluku Vlade FBiH, prije 20 dana, kada je podijelila 30 miliona KM zdravstvenim ustanovama u FBiH, a na USK nije došla niti jedna KM.\nThe post Šepić traži od Novalića da hitno objasni kako je raspodijelio novac općinama appeared first on usn.ba.\nU BiH danas sunčano, izdata upozorenja zbog visokih temperatura\nTransport i evakuacija izgubljene državljanke Slovenije s Veleža


DJECA SA INVALIDITETOM IZ OSNOVNE ŠKOLE U SREBRENIKU DOBILA POMAGALA\nPočetna stranicaZAJEDNICADJECA SA INVALIDITETOM IZ OSNOVNE ŠKOLE U SREBRENIKU DOBILA POMAGALA\nPrva osnovna škola u Srebreniku danas je dobila ''roby gusjeničar'', spravu koja će pomagati invalidnim osobama u kolicima da se penju uz stepenice, prenosi Fena.\nOvaj gusjeničar jedan je od šest uručenih u osnovnim školama na području Tuzlanskog kantona.\nKantonalni ministar za obrazovanje i nauku Zlatan Muratović je, prilikom uručenja sprave, kazao da je Tuzlanski kanton lider u oblasti inkluzije te izrazio zadovoljstvo zbog saradnje sa organizacijom ''Save the children'', koja je rezultirala vrijednom donacijom.\nIstakao je da ovo nije prva škola u kojoj je realiziran ovakav projekt, a da postoje naznake da bude nastavljen i u drugim školama.\nTuzlanski kanton je, prema riječima ministra, u martu prošle godine uspostavio strategiju o inkluzivnom obrazovanju, sve s ciljem ostarivanja jednakih prava za svu djecu, a podršku je pružio i Save the Children.\n- Ministarstvo je među prvima u BiH krenulo s ovom strategijom. U budžetu za ovu godinu planirano je oko pola miliona KM, bit će sukcesivna realizacija jer je u planu sedmogodišnja implementacija projekta - rekao je Muratović.\nDirektor Prve osnovne škole Srebrenik Haris Mehmedović je pojasnio da je mobilni gusjeničar postavljen na ulazu te da je uvijek dostupan.\n- Uz pomoć naših uposlenika i roditelja, bezbjedno se penju na sprat - istakao je Mehmedović.\nPredstavnica Save the Children Aleksandra Babić Golubović kaže da je ovo samo dio veće donacije koja je već osigurana za škole s područja Tuzlanskog i Sarajevskog kantona.\n- Radi se o ukupno 20 gusjeničara koji pomažu djeci i odraslima koji koriste invalidska kolica da se lakše kreću - rekla je Babić Golubović.\nU Prvoj osnovnoj školi Srebrenik radilo se i na rekonstrukciji i uređenju objekta. Podršku je pružilo resorno ministarstvo obrazovanja i nauke, dok je u posljednje tri godine škola investirala oko 250.000 KM.\nOvu školu u Srebreniku pohađa 846 učenika devetogodišnje škole.


Autobusi Direkcije trunu u travi, nadležni neće da daju izjave [VIDEO]\nJun 3, 2020 Autobusi, Direkcija za javni prevoz, Istražujemo, Javni prevoz, Niš\nAutobusi koji su u vlasništvu Direkcije za javni prevoz grada Niša, a koji su bili u sistemu javnog prevoza, posle više problema i afera oko ispravnosti, kao i nesreće sa probijanjem ograde u Durmitorskoj ulici usled neispravnosti kočionog sistema, sada se nalaze na sopstvenom groblju.\nPrema informacijama koje poseduje Niška inicijativa i koje je u prethodnom periodu objavila, čak 14 autobusa koja su u vlasništvu Direkcije za javni prevoz trenutno se nalaze van upotrebe, rasuti na više lokacija u gradu.\nJedanaest autobusa nalazi se odmah pored kontrolnog tornja na nekadašnjem niškom Aerodromu, dok se po jedan autobus nalazi na glavnoj autobuskoj stanici, jedan pored konjičkog kluba Čegar, dok je sudbina autobusa koji je poklonio Aleksandar Vučić pri poseti Nišu još uvek nepoznata.\nPodsećamo, direktor Direkcije za javni prevoz, Milan Milić rekao je početkom godine tokom sednice Korisničkog saveta javnih službi da će sporni ekološki autobus koji je 2017. godine plaćen 80 000 evra biti dat na procenu, nakon čega će biti predmet javne licitacije.\nPoslednje informacije koje smo dobili o autobusu koji je grad Beograd poklonio našem gradu bile su te da je on trenutno van upotrebe jer je neophodno da se unutrašnjost samog autobusa preradi kako bi bio siguran za prevoz dece koja su korisnici Predškolske ustanove “Pčelica”.\nNenad Stanković, nezvanično vodi Direkciju\nNenad Stanković, odgovorno lice i portparol Direkcije za javni prevoz, nije želeo da odgovori na pitanja Niškoj inicijativi.\nKandidat za odbornika u gradskoj Skupštini na predstojećim izborima ispred SNS-a, izgovor za odbijanje saradnje našao je u tome što vlasnik portala Niška inicijativa, Srđan Nonić “nije novinar”, uz opasku da on ne može da vidi kroz telefon i zna ko ga zove, te da bilo ko može da ga pozove i da se predstavi kao Nonić.\nU ranijem susretu, i dalje glavni čovek Direkcije, Nenad Stanković, rekao je da izjave daje uvek i svim novinarima.\nIzgleda da je vremenom jedan od poznatijih niških javnih funkcionera, koji imaju obavezu da odgovaraju na pitanja građana i javnosti, promenio mišljenje i da mu to više nije bitno.\nOdgovorno lice Direkcije za javni prevoz neće da razgovara sa medijima


Marija Milovanović-Maksimović, autor na sajtu Refoto\n4. godišnji međunarodni konkurs i izložba: Commitment to Excellence in Art & Sport\n24.4.2014 by Marija Milovanović-Maksimović\nU organizaciji National Art museum of sport koji se nalazi u Indijanopolisu, SAD. Misija NAMOS-a je da ohrabri umetnike u njihovim nastojanjima da stvore umetnička dela sa sportskom tematikom i da je sakupe, sačuvaju i pokažu kroz izložbe najboljih radova. NAMOS je most razumevanja između dva sveta, uvodeći umetnost u svet sporta i sport u svet umetnosti.\nURBAN 2014. INTERNATIONAL STREET PHOTOGRAPHY\n23.4.2014 by Marija Milovanović-Maksimović\n4.4.2014 by Marija Milovanović-Maksimović\nOtvoren poziv za sve analogne fotografe, bez obzira na nacionalnost i bez ograničenja u godinama pod nayivom FOTOFILMIC. U globalnom kontekstu digitalne tehnologije “FotoFilmic” odražava promenljivo poimanje analogne fotografije kao posebnog umetničkog medija i prakse u savremenoj fotografiji.\n3.4.2014 by Marija Milovanović-Maksimović\nEMERGING FOCUS BARCELONA: Međunarodni fotografski konkurs\n1.4.2014 by Marija Milovanović-Maksimović\nOtvoren poziv za studentski foto konkurs: DISCOVER EUROPE\n11.3.2014 by Marija Milovanović-Maksimović\n„Otkrijte Evropu“ je panevropski konkurs koji omogućava svojim učesnicima da uspostave međunarodne odnose, razbiju stereotipe i prezentuju svoja gledišta o različitim temama. Organizator takmičenja je „Erasmus Student Network Poland“ – ogranak studentske organizacije „Erasmus Student Network“ koja je osnovana pre 22 godine u Holandiji. Od samog osnivanja ESN obezbeđuje studentima učešće u raznim projektima, u cilju samorazvoja, učenja i unapređenja ideje o multikulturalnoj Evropi 21. veka.\n1.1.2013 by Marija Milovanović-Maksimović


Naslov: Svetski dan slobode medija Čet 03 Maj 2007, 12:08\nCetvrtak, 3. maj 2007.\nSvetski dan slobode medija 3.maj koji je ove godine posvećen bezbednosti novinara, u Srbiji će biti obeležen akcijom "Pet minuta gromoglasne tišine".\nUdruženje novinara Srbije (UNS) i Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) pozvali su novinare da od 11.55 do 12.00 sati prekinu profesionalne aktivnosti, a medije da na pet minuta prekinu emitovanje programa.\nUdruženja su pozvala medije da u vreme prekida emituju proglase objavljene povodom Dana slobode medija.\nU proglasu NUNS-a i sindikata medija "Nezavisnost" pod nazivom "Dugo čekanje slobode" podseća se da je Srbija prošla nekoliko faza ataka na slobodu štampe i da je njeno gušenje uvek služilo istoj svrsi - da oslobadja vlast bilo kakve odgovornosti pred narodom, a narod je onemogućavalo da sazna svoju moć.\nDodaje se da su mehanizmi uskraćivanja slobode štampe uvek bili prilično primitivni i da donose nesagledive posledice.\nU proglasu NUNS-a se upozorava na to da su novinari danas "potrošna roba" i da je u Srbiji sve manje slobode štampe, a novinari "odbačeni pa čak i ubijeni".\nU proglasu UNS-a i Sindikata novinara Srbije podseća se da su učestali napadi i pretnje novinarima, te da nisu rasvetljena ubistva Dade Vujasinović, Slavka Ćuruvije i Milana Pantića.\nNavodi se da je položaj zaposlenih u medijima sve teži, a da je privatizacija medijskih kuća doprinela da socijalni i profesionalni status novinara bude krajnje nesiguran.\nUNS je zatražio da se otkriju počinioci napada na novinare, da se izmenom zakona, napad na novinara kvalifikuje kao napad na službeno lice, da država pomogne da sindikati u medijima i poslodavci zaključe granski kolektivni ugovor i da država obezbedi fond i finansijsku podršku za tehnološke viškove u lokalnim medijima koji će biti privatizovani.\nSrbije je sedma u Evropi, a 13. u svetu po broju ubijenih novinara u mirnodopskim uslovima.\nMedjunarodni institut za štampu (IPI) iz Beča je saopštio da je u Srbiji u poslednjih deset godina stradalo 30 zaposlenih u medijima.\nNevladina organizacija "Fridom haus" ocenila je u svom godišnjem izveštaju da Srbija spada u grupu zemalja čiji su mediji "delimično slobodni".\nSvetski dan slobode medija ustanovljen je 3. maja 1991. kada je na konferenciji UN u namibijskom gradu Vindhuku usvojena Deklaracija o slobodi medija koja je cenzuru proglasila grubim kršenjem ljudskih prava.\nCentralna proslava koju organizuje UNESCO održava se u gradu Medejin u Kolumbiji.


DOM ZDRAVLJA BEČEJ: Atest za lift\nJedan od osnovnih preduslova za uključivanje osoba sa invaliditetom u sve oblasti života i unapređenje njihovog položaja je obezbeđivanje adekvatnog pristupa svuda. Među najvažnije ustanove koje koriste osobe sa invaliditetom spadaju domovi zdravlja. U Bečejskoj zdravstvenoj ustanovi osobe sa invaliditetom do početka aprila ove godine nisu bile u mogućnosti da posećuju specijaliste na spratu zgrade i ginekologa, jer nije postojao lift. Rešavanje ovog problema najavljivalo se od septembra prošle godine, a lift je ugrađen tek sada. Atest lifta je urađen poslednjeg dana marta, a još se čekaju dozvole kako bi lift mogao da bude korišćen. Zahvaljujući postojanju lifta osobe sa invaliditetom, stare osobe, ljudi koji se teško kreću i nepokretni građani moći će bez problema da posećuju specijalističke ordinacije.\nLift se nalazi sa spoljne strane zgrade Doma zdravlja, a u njega će se ulaziti iz čekaonice hitne službe. Reč je o bolničkom liftu nosivosti do 1.500 kilograma, u koji mogu da stanu i kolica i nosila.\nVrednost ovog posla bila je 3,4 miliona dinara. Novac je obezbedila lokalna samouprava, a izvođač radova je bio „Lift Tronik“ iz Futoga.\nProblemi u Domu zdravlja: Nedostatak specijalista\nDom zdravlja u Bečeju uskoro će ostati bez dva doktora specijalista, fizijatra i radiologa, čije su usluge bile svakodnevno dostupne građanima. Prema rečima direktora Doma zdravlja Siniše Šijačića i predsednika opštine Vuka Radojevića, u cilju rešavanja tog problema dogovoreno je da Dom zdravlja po potrebi angažuje te specijaliste iz drugih centara, a da lokalna samouprava obezbedi novac za njihovo finansiranje.\nDOM ZDRAVLJA: Radi lift\nNakon nedelju dana probnog rada, 15. aprila je pušten u rad lift u centralnom objektu Doma zdravlja, a tom činu su pored direktora zdravstvene ustanove Siniše Šijačića prisustvovali predsednik opštine Vuk Radojević, zamenik predsednika Skupštine opštine Nenad Tomašević i direktor izvođača radova, firme „Lift Tronik“ iz Futoga Veljko Smiljanić.\nKrađe u Bečeju: Na udaru lopova\nIako je u avgustu prošle godine na svim objektima Doma zdravlja postavljen savremen alarmni sistem i provale i krađe u tim objektima znatno smanjene, lopovi i dalje ne odustaju. Pre desetak dana ukraden je klima uređaj sa zgrade Dečjeg dispanzera u Bečeju, a prema informacijama direktora Doma zdravlja Siniše Šijačića, klima uređaji su ukradeni i iz još nekoliko objekata. On je rekao da su u toku montaže metalnih konstrukcija na preostale klima uređaje, prvenstveno na one koji se nalaze u prizemljima zgrada.\n13 mart 2015\tInfo\nDom zdravlja: Napad na lekarku\nLekarku Doma zdravlja Bečej Vesnu Radošević je pre dve nedelje nožem napao jedan od njenih pacijenata. Doktorica nije povređena, jer je pacijenta, koji je na metadonskoj terapiji, u tome sprečio otac.\n14 avgust 2015\tNaslovna\nDom zdravlja: Obnova voznog parka i opreme\nBečejski Dom zdravlja je prošle nedelje nabavio putničko vozilo marke „dačia“ za potrebe terenskog rada, a to je samo jedno u nizu ulaganja iz sopstvenih sredstava zdravstvene ustanove u obnavljanje zastarelog voznog parka i medicinske opreme i aparata u poslednjih godinu dana, saopštio je u utorak na konferenciji za novinare direktor Doma zdravlja Siniša Šijačić.\n05 oktobar 2015\tBečej\nU Domu zdravlja od danas: Vakcinacija protiv sezonskog gripa\nU Domu zdravlja Bečej od danas, 5. oktobra, počinje vakcinacija građana protiv sezonskog gripa. Prednost imaju pacijenti stariji od 65 godina i hronični bolesnici.\nVakcina ima dovoljno, kažu u Domu zdravlja.\n09 oktobar 2015\tBečej\nSvetski dan donorstva: Potpisivanje donorskih kartica u Domu zdravlja\nDom zdravlja obaveštava građane da će 14. oktobra od 11 do 14 sati u holu Doma zdravlja biti organizovana akcija potpisivanja donorskih kartica povodom Svetskog dana donorstva i transplantacije organa.


Svirali su Hard Rock! | Novine Nikšića\nHome Muzika Svirali su Hard Rock!\nGrupa “MIR” je formirana 1974. godine u sljedećem sastavu: Dobrilović Slobodan-gitara, Bajramović Nešo-gitara, Perović Sava-bubanj, Nikčević Miodrag-bas, Drašković Zoran-glas,\nGrupa je svirala Hard rock. Svirale su se igranke u prepunim domovima mjesnih zajednica u gradu i okolini, a sviralo se i u hotelima i na otvorenim terasama. Hitovi su bili pjesme Indexa, Drugog načina, Time, Pro Arte, Generacija 5, Credence, Beatles, Nazareth, Geogrie, Who… Nastupali su i na koncertu Velikog revijskog nikšićkog hora(dirigent profesor Predrag Martinović), ‚‚Uz malu pomoć mojih prijatelja„, nazvanom po nekad popularnoj kompoziciji Beatles-a.\nGodine 1976. dolazi do izmjena u sastavu grupe i Mir nastupa u sljedećem sastavu: Dobrilović Slobodan-gitara, Kaluđerović Branislav-klavijature, Perovic Sava-bubanj, Nikčević Miodrag-bas, Drašković Zoran-glas.\nU tom periodu grupa Mir, na koncertima (igranke, muzicke večeri i sl) izvodi većim dijelom repertoar stranih rock grupa (Deep Purple, Pink Floyd, Led Zeppelin, Uriah Heep…), kao i tada popularne pjesme domaćih izvođača (Bijelo Dugme, Korni Grupa, Indexi…) i istovremeno radi na svojim, autorskim kompozicijama.\nU saradnji sa Dramskim teatrom Gimnazije “S.Cerović” koju vodi ,(danas afirmisani scenograf) Željko MIjanović , grupa “Mir” radi muziku za seriju kviz-teatra “Od kape do patika”\nU tom periodu nastaje i prva ženska baletska grupa “Ladies” koju vodi basista grupe M.Nikčević i zbog istog razloga napušta grupu. Na njegovo mjesto dolazi Zoran Nikčević i grupa nastavlja sa radom.\nCijeli period je karakterisan problemima vezanim za prostor, za probe, i u jednom trenutku se pravi dogovor sa “Elektroprivredom”, a poslije i sa Domom JNA za korišćenje njihovih prostorija za probe. Korišćenje prostorija je besplatno ali sa uslovom da grupa bude na raspolaganju za njihove potrebe . Obzirom da je basista grupe Ž.Nikčević iz Podgorice, svakodnevno putovanje zbog proba ili nastupa postaje problem. To je i razlog da odustaje i u grupu dolazi novi basista Dimitrije Maksić koji je gitarista i vokal u grupi “Minori”. Ta zamjena je trebala imati privremeni karakter, ali vremenom dolazi do prelaska još jednog člana grupe “Minori” u grupu “Mir” i tako grupa ima sljedeći sastav: Dobrilović Slobodan-gitara, Maksić Dimitrije-gitara, Kaluđerović Branislav-klavijature, Perović Sava- bubanj, Đurović Boris-bas, Drašković Zoran –glas.\nU tom sastavu učestvuje na subotičkom festivalu “Omladina 79” sa kompozicijom “I mira neka bude” za koju je tekst pisao Z.Mijanović, muziku i aranžman S.Dobrilović. Simptomatičan je podatak da su ‚‚Nikšićke novine‚‚ nastup grupe na subotičkom festivalu obilježile sa nekoliko redaka, a novinarka titogradskog lista ‚‚Pobjeda“, koja je izvještavala iz Subotice nije znala da na ovom festivalu učestvuje grupa iz Crne Gore.\nU tom periodu zabilježene su i prve autorske pjesme grupe „Mir“ na magnetofonu Tana Minića, to su ‚‚I mir neka bude“, ‚‚Ona u plavom“, ‚‚Provincijalac“, ‚‚Hoću život i let“ i ‚‚Kočije ce prevariti konje“. Grupa „Mir“ je nastupala na gitarijadama u Baru, Titogradu, a u Nikšiću je organizovala prvu gitarijadu gdje je pored crnogorskih grupa nastupila grupa „Bulevar“ od koje su naknadno nastali „Bajaga i instruktori“ i „Spori ritam band“.\nKrajem 80-te godine grupa ‚‚Mir“ mjenja neke članove i nastaje grupa ‚‚Osma Sila“.\n-Slobodan Bobo Dobrilović


Regionalna deponija prvu godinu rada završila u plusu - infoBirač\nKomunalna preduzeća im dužna 339.000 KM\n„Regionalna deponija” iz Zvornika, koje pokriva 7 opština sa regije Birač, te opštine Sapnu i Kalesiju iz FBiH, prvu godinu rada poslovala je pozitivno. Međutim, zaključno sa poslednjim danom 2017. godine potraživanja od komunalnih preduzeća su skoro 339.000 KM.\nKao dobre rezultate u ovom preduzeću ističu i pojačane aktivnosti na zatvaranju nesanitarnih deponija.\nAleksandar Vračević, direktor „Regionalne deponije” kaže da im je najteža bila prva godina poslovanja.\n– Problem koji se provlačio tokom prošle godine je bio u naplati potraživanja od komunalnih preduzeća, tako da smo na dan 31. decembra 2017. godine od njih potraživali skoro 339.000 KM. Zbog problema u naplati potraživanja, nismo mogli platiti dospelu ratu kredita i nju su u junu platile opštine osnivači Javnog preduzeća, koje su i garanti za kreditna sredstva – kaže Vračević.\nNapominje, da su na vanrednoj Skupštini preduzeća zauzeli stav da sva komunalna preduzeća u što kraćem roku izmire svoja dugovanja kako se ne bi ponovila situacija od prošle godine.\nKaže da im je krajem decembra prošle godine pristigla i nova rata kredita u iznosu od oko 209.000 maraka.\nVračević ističe da su članovi Skupštine doneli i odluku da traže od nadležnih inspekcija da pojačaju kontrolu nesanitarnih deponija.\n– Ostvaren je dobar rezultat, a evidentna je pojačana naplata potraživanja pri čemu je jedan deo komunalnih preduzeća izmirio u celosti dospela dugovanja. Jedan deo u procentu, koji je veći od 50 odsto dospelih potraživanja i imamo tri preduzeća sa regije koja nisu izmirila svoje obaveze. Preostalo je da se za ratu kredita plati još nešto malo manje od 45.000 KM. Ukoliko ova tri komunalna preduzeća ispune bar deo svojih obaveza uspećemo u tome da u sledećih desetak dana platimo i preostali deo što bi za nas bilo značajno – ističe Vračević.\nPrema njegovim rečima, preduzeće je 2017. godinu završilo sa pozitivnim rezultatom poslovanja, te na kraju godine nisu imali obaveza prema svojim dobavljačima, niti dugovanja po osnovu direktnih i indirektnih poreza kao ni dugovanja prema radnicima.\n– Krajem godine dobili smo i odluku Fonda za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost RS kojom je projektu „Izgradnja objekta i nabavka opreme za uspostavljanje reciklažnog dvorišta na regionalnoj sanitarnoj deponiji“ odobreno sufinansiranje u iznosu od 80.000 KM – navodi Vračević.\nDodaje da redovno prate parametre vazduha, rade kontrolu nivoa buke i površinskih voda iz potoka ispred deponija, kao i iz potoka koji dolazi sa prevoja Crni vrh, a sve u skladu sa ekološkom dozvolom i standardima.\nDeponovano 19.000 tona otpada\nTokom 2017. godine količine otpada dovezenog na deponiju su se povećavale, te je krajnji bilans bio 19.000 tona komunalnog čvrstog otpada, što predstavlja negde oko 85 odsto od projektovanih godišnjih količina.\nJovana k’o od šale daje golove, a Đorđe grafitnom olovkom pravi remek-djela\nResorno ministarstvo sa 13.800 KM pomoglo zvorničкe pčelare


Grčka ostaje u evrozoni, pomoć EU 80 milijardi evra\nBeta 13. jula 2015. 11:35\nLideri evrozone su danas u Briselu postigli nagodbu da Grčka ostane članica zone evra i uz zahtevane drastične reforme i uštede dobije od Evropske unije podršku od 80 milijardi evra da bi oporavila svoju privredu i državu i mogla da otplaćuje dug od 250 milijardi evra.\nKako je posle zasedanja šefova država ili vlada zone evra izjavio francuski predsednik Fransoa Oland, parlament u Atini mora do srede da usvoji više temeljitih mera za reforme i budžetske uštede da bi se krenulo u pregovore o programu podrške i da dobije hitnu finansijsku podršku za otvaranje banaka i plaćanje dugova koji dospevaju u julu i avgustu.\nGrčki premijer Aleksis Cipras je izjavio da je „dogovor težak“. „Izdejstvovali smo da se ponovo pregovara o dugovima i Gregzit, izlazak iz evrozone,je prošlost“, rekao je.\nCipras je, na osnovu jutrsos sklopljene nagodbe, preuzeo obavezu da se od privatizacije grčkih državnih preduzeća i druge imovine stvori fond od 50 milijardi evra, sa sedištem u Atini, koji će biti jemstvo za otplatu dugova, ali iz kojeg će se takođe finansirarati projekti za ozdravljenje i rast privrede, bez čega Grčka ne bi mogla dugoročno da plati dugove, kako je predočio francuski predsednik.\nOland je dodao da će upravo u tom cilju Grčka dobiti 34 milijarde investicija iz EU fonda od 320 milijardi evra za pospešenje privrednog rasta i zapošljavanja u Uniji.\nFrancuski predsednik je dodao Grčka nije htela da nastavi saradnju i traži pozajmice od Međunarodnog monetarnog fonda(MMF), ali su partneri u evrozoni Ciprasa uspeli da uvere da je za obe strane bolje da i MMF bude jemstvo za pozajmice koje će Grčka dobiti od EU.\nSporazum o hitnoj finansijskoj podršci i pregovorima o sveokupnom programu podrške oporavka Grčke sadrži i određene olakšice i produžetak rokova za otplatu grčkog duga.\nCipras je naglasio da je „bitka bila teška i biće teška“. „Narod mora podržati naše napore“, rekao je Cipras i dodao da to znači dalje stezanje kaiša za stanovništvo, ali je podvukao da se „Grčka mora boriti i dalje protiv oligarhije koja je zemlju gurnula u ovakvu situaciju.\n„Borili smo se da isposlujemo najbolje moguće rešenje i danas postignuto rešenje omogućava Grčkoj da očuva finansijsku stabilnost i da joj obezbedi srednjoročno finansiranje“, istakao je grčki premijer.