Saopštenja sa sednice Upravnog odbora 29. 10. 2021. godine - Advokatska Komora Vojvodine : Advokatska Komora Vojvodine\nPočetna » Saopštenja sa sednice Upravnog odbora 29. 10. 2021. godine\nSaopštenja sa sednice Upravnog odbora 29. 10. 2021. godine\nĐERIĆ ANDREJ, diplomirani pravnik, rođen 19. 01. 1993. godine upisuje se 02. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Radnička 49, stan 10.\nBriše se iz Imenika advokatskih pripravnika ĐERIĆ ANDREJ, advokatski pripravnik kod Zeveđi Olivera, advokata u Novom Sadu, sa danom 01. 11. 2021. godine zbog upisa u Imenik advokata ove Komore.\nTOMIĆ MARIJA, diplomirani pravnik, rođena 26. 12. 1994. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novi Sadu, Miše Dimitrijevića 5, stan 4.\nBriše se iz Imenika advokatskih pripravnika TOMIĆ MARIJA, advokatski pripravnik kod Kalman Štanje, advokata u Novom Sadu, sa danom 04. 11. 2021. godine zbog upisa u Imenik advokata ove Komore.\nGAVRANIĆ RATKO, diplomirani pravnik, rođen 28. 07. 1995. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Veterniku, Dragoslava Srejovića 22.\nBriše se iz Imenika advokatskih pripravnika GAVRANIĆ RATKO advokatski pripravnik kod Kralj Radin Biljane, advokata u Novom Sadu, sa danom 04. 11. 2021. godine zbog upisa u Imenik advokata ove Komore.\nTUPENARAC TIJANA, diplomirani pravnik, rođena 04. 04. 1993. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Inđiji, Vojvode Stepe 8, T. C. Fontana, lokal broj 17, I sprat.\nBriše se iz Imenika advokatskih pripravnika TUPENARAC TIJANA, advokatski pripravnik kod Begenišić Lazara, advokata u Inđiji, sa danom 04. 11. 2021. godine zbog upisa u Imenik advokata ove Komore.\nDIMITRIJEVIĆ ALEKSANDAR, diplomirani pravnik, rođen 20. 01. 1995. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Subotici, Dimitrija Tucovića 14a .\nBriše se iz Imenika advokatskih pripravnika DIMITRIJEVIĆ ALEKSANDAR, advokatski pripravnik kod Desnica Petrović Biljane, advokata u Novom Sadu, sa danom 04. 11. 2021. godine zbog upisa u Imenik advokata ove Komore.\nMARIĆ MARKO, diplomirani pravnik, rođen 20. 09. 1994. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Grčkoškolska 1.\nBriše se iz Imenika advokatskih pripravnika MARIĆ MARKO, advokatski pripravnik kod Maraš Ivane, advokata u Novom Sadu, sa danom 04. 11. 2021. godine zbog upisa u Imenik advokata ove Komore.\nPOPOVIĆ NATAŠA, diplomirani pravnik, rođena 09. 04. 1992. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Đirpanova 20/4.\nBriše se iz Imenika advokatskih pripravnika POPOVIĆ NATAŠA, advokatski pripravnik kod Pereski Slavka, advokata u Novom Sadu, sa danom 04. 11. 2021. godine zbog upisa u Imenik advokata ove Komore.\nGNJATIĆ NADA, diplomirani pravnik, rođena 25. 01. 1993. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Petra Drapšina 48.\nBriše se iz Imenika advokatskih pripravnika GNJATIĆ NADA, advokatski pripravnik kod Štajner Boris, advokata u Novom Sadu, sa danom 04. 11. 2021. godine zbog upisa u Imenik advokata ove Komore.\nMOROKVAŠIĆ MARIJA, diplomirani pravnik, rođena 13. 05. 1985. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Somboru, Avrama Mrazovića 1.\nMILJUŠ NIKOLA, diplomirani pravnik, rođen 12. 07. 1991. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Miloša Bajića 13.\nBRKIĆ MLADEN, diplomirani pravnik, rođen 14. 01. 1992. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Futoška 56.\nKARADAREVIĆ BOJAN, diplomirani pravnik, rođen 18. 02. 1986. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Trg Ferenca Fehera 8.\nZEKIĆ JELENA, diplomirani pravnik, rođena 19. 08. 1992. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Ćirpanova 38.\nRADIĆ TANJA, diplomirani pravnik, rođena 12. 01. 1993. godine upisuje se 02. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Braće Ribnikar 47/37.\nSEDMAKOV DANIJELA, diplomirani pravnik, rođena 15. 06. 1991. godine upisuje se 02. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Slobodana Bajića 42/17.\nKOJIĆ IVAN, diplomirani pravnik, rođen 15. 04. 1991. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Miroslava Antića 16.\nFIJALA MARSELA, diplomirani pravnik, rođena 13. 02. 1994. godine upisuje se 02. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Laze Kostića 11.\nILIĆ DARKO, diplomirani pravnik, rođen 05. 09. 1995. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Zrenjaninu, Bulevar Milutina Milankovića 11.\nMIAVEC ATTILA, diplomirani pravnik, rođen 03. 09. 1985. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Temerinu, Novosadska 385/2.\nGUDELJ OLIVERA, diplomirani pravnik, rođena 17. 02. 1990. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Novom Sadu, Grčkoškolska 1.\nPRODANOV JELENA, diplomirani pravnik, rođena 10. 11. 1981. godine upisuje se 05. 11. 2021. godine u Imenik advokata Advokatske komore Vojvodine, sa sedištem advokatske kancelarije u Bečeju, Glavna 7, lokal 26.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu MARJANOV MILOŠ, rođen 18. 07. 1993. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Mandić Vladimira, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu STOJKOVIĆ STEFAN, rođen 07. 03. 1990. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Rajačić Saše, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu LJUBINAC NIKOLA, rođen 06. 10. 1995. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Kralj Radin Biljane, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu MAKSIMOČEV ANDREJ, rođen 19. 03. 1976. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Ukropina Dejana, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu AĆIMOVIĆ MILUTIN, rođen 26. 11. 1993. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Radović Nebojše, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu POPOVIĆ MILICA, rođena 13. 12. 1995. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Vidicki Branislave, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu IVANOVIĆ NATAŠA, rođena 12. 08. 1993. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Lužanin Nemanje, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu RADOJČIĆ SNEŽANA, rođena 25. 03. 1995. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Bakić Tamare, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu KRIVOKUĆA JELENA, rođena 27. 08. 1994. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Gucunja Milana, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu JOVIČIĆ SARA, rođena 21. 05. 1996. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Kostrešević Vladenka, advokata u Kovilju, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu TODORIĆ LUKA, rođena 08. 08. 1996. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Todorić M. Gligorija, advokata u Beočinu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu VIDAKOVIĆ HADNAĐ NADIA, rođena 18. 07. 1997. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Mrkić Đorđa, advokata u Subotici, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu STANKOVIĆ TEODORA, rođena 02. 09. 1997. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Marković Miloša, advokata u Pančevu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu MARIČIĆ STEVAN, rođen 13. 10. 1995. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Maričić S. Milana, advokata u Rumi, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu SARIĆ TANJA, rođena 15. 03. 1986. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Milošević R. Miroslava, advokata u Rumi, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu DEVIĆ IGOR, rođen 24. 01. 1996. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Ališić mr Vladimira, advokata u Inđiji, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu MARIČIĆ SLOBODANKA, rođena 06. 08. 1996. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Jasika Dragana, advokata u Inđiji, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu PAVLOVIĆ PAVLE, rođen 15. 05. 1987. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Pavlović Gordane, advokata u Šidu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu RAJIĆ STEFAN, rođena 06. 12. 1991. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Savin Sonje, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu DRULOVIĆ MARIJA, rođena 07. 01. 1994. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Savin Sonje, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu KUTANJAC JELENA, rođena 13. 06. 1995. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Mandić Vladimira, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu DŽAKOVIĆ ADRIJANA, rođena 11. 11. 1991. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Patrić Bojana, advokata u Vršcu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu JORDANOVIĆ ANDRIJANA, rođena 13. 12. 1994. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Despotović Aleksandra, advokata u Subotici, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu CVIJETINOVIĆ MILA, rođena 27. 01. 1997. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Krasić Runjevac Nađe, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu ŽUPANSKI SVETLANA, rođena 14. 11. 1994. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Bednarik Snežane, advokata u Novom Sadu, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nUPISUJE se u Imenik advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine u Novom Sadu ŠOŠKIĆ MILJANA, rođena 14. 10. 1995. godine, na advokatsko-pripravničku vežbu kod Đilas Dragane, advokata u Kuli, dana 05. 11. 2021.godine, u trajanju od dve godine.\nBRIŠE SE iz Imenika advokata Advokatske komore Vojvodine GOLIĆ SPOMENKA, advokat u Zrenjaninu sa danom 31. 10. 2021. godine, na lični zahtev.\nImenovana zadržava članstvo u Posmrtnom fondu Advokatske komore Vojvodine.\nGolić Jasenka, advokat u Zrenjaninu postavlja se za preuzimatelja advokatske kancelarije.\nBRIŠE SE iz Imenika advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine MILUNOVIĆ IRENA, advokatski pripravnik u Novom Sadu, na advokatsko pripravničkoj vežbi kod Tucović Milane, advokata u Novom Sadu, sa danom 30. 09. 2021. godine.\nBRIŠE SE iz Imenika advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine VULIĆ SANJA, advokatski pripravnik u Vršcu, na advokatsko pripravničkoj vežbi kod Milanović Pešić Dragane, advokata u Vršcu, sa danom 27. 10. 2021. godine.\nBRIŠE SE iz Imenika advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine ČUROVIĆ MILICA, advokatski pripravnik u Novom Sadu, na advokatsko pripravničkoj vežbi kod Đogo Jovane, advokata u Novom Sadu, sa danom 13. 10. 2021. godine.\nBRIŠE SE iz Imenika advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine MALENICA MILJANA, advokatski pripravnik u Novom Sadu, na advokatsko pripravničkoj vežbi kod Stanojević Katarine, advokata u Novom Sadu, sa danom 05. 10. 2021. godine.\nBRIŠE SE iz Imenika advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine AĆIN IVAN, advokatski pripravnik u Zrenjaninu, na advokatsko pripravničkoj vežbi kod Marjanović Svetlane, advokata u Zrenjaninu, sa danom 01. 10. 2021. godine.\nBRIŠE SE iz Imenika advokatskih pripravnika Advokatske komore Vojvodine LJILJAK NEMANJA, advokatski pripravnik u Subotici, na advokatsko pripravničkoj vežbi kod Matić Miroslava, advokata u Subotici, sa danom 05.10. 2021. godine.\nUZIMA SE NA ZNANJE da MIHAJLOVIĆ JOVANI, advokatu u Novom Sadu, privremeno prestaje pravo na obavljanje advokature zbog porodiljskog odsustva i odsustva radi nege deteta od 14. 10. 2021. do 13. 10. 2022. godine.\nMitrović Kovačević Milana, advokat u Novom Sadu, određuje se za privremenog zamenika.\nUZIMA SE NA ZNANJE da PREMOVIĆ DEJANI, advokatu u Novom Sadu, privremeno prestaje pravo na obavljanje advokature zbog porodiljskog odsustva i odsustva radi nege deteta od 01. 10. 2021. do 30. 09. 2022. godine.\nKolundžija Goran, advokat u Novom Sadu, određuje se za privremenog zamenika.\nUZIMA SE NA ZNANJE da BIJELICA BOGDANI, advokatu u Novom Sadu, privremeno prestaje pravo na obavljanje advokature zbog porodiljskog odsustva i odsustva radi nege deteta od 29. 09. 2021. do 28. 09. 2022. godine.\nBijelica Bogdan, advokat u Novom Sadu, određuje se za privremenog zamenika.\nUZIMA SE NA ZNANJE da NIKIĆ ALEKSANDRI, advokatu u Novom Sadu, privremeno prestaje pravo na obavljanje advokature zbog porodiljskog odsustva i odsustva radi nege deteta od 27. 10. 2021. do 26. 10. 2022. godine.\nAntić Branislav, advokat u Novom Sadu, određuje se za privremenog zamenika.\nUZIMA SE NA ZNANJE da PETKOVIĆ BRANISAVLJEVIĆ JOVANI, advokatu u Pančevu, privremeno prestaje pravo na obavljanje advokature zbog porodiljskog odsustva i odsustva radi nege deteta počev od 15. 10. 2021. godine.\nĐaković Bojana, advokat u Pančevu, određuje se za privremenog zamenika.\nUZIMA SE na znanje da je KNEŽEVIĆ MILICA, advokat u Novom Sadu, nastavila sa radom dana 02.10. 2021. godine, nakon što joj je privremeno bilo prestalo pravo na bavljenje advokaturom.\nSuvajdžić Branislava, advokat u Novom Sadu, razrešava se dužnosti privremenog zamenika.\nUZIMA SE na znanje da je ARSIĆ ANDRIJANA, advokat u Novom Sadu, nastavila sa radom dana 25. 10. 2021. godine, nakon što joj je privremeno bilo prestalo pravo na bavljenje advokaturom.\nSekulić Mirjana, advokat u Novom Sadu, razrešava se dužnosti privremenog zamenika.\nUZIMA SE na znanje da je DESPOTOVIĆ ŽELJANA, advokat u Novom Sadu, nastavila sa radom dana 19. 10. 2021. godine, nakon što joj je privremeno bilo prestalo pravo na bavljenje advokaturom.\nMiljuš Slaviša, advokat u Rumi, razrešava se dužnosti privremenog zamenika.\nUZIMA SE na znanje da je IGNJATOVIĆ BOJANA, advokat u Novom Sadu, nastavila sa radom dana 27. 10. 2021. godine, nakon što joj je privremeno bilo prestalo pravo na bavljenje advokaturom.\nGudalo Boris, advokat u Novom Sadu, razrešava se dužnosti privremenog zamenika.\nUZIMA SE na znanje da je KOSANOVIĆ MILICA, advokat u Bečeju, nastavila sa radom dana 26. 10. 2021. godine, nakon što joj je privremeno bilo prestalo pravo na bavljenje advokaturom.\nKosanović Stevan, advokat u Bečeju, razrešava se dužnosti privremenog zamenika.\nUZIMA SE na znanje da je DAVIDOV DUŠANKA, advokat u Novom Sadu, nastavila sa radom dana 27. 10. 2021. godine, nakon što joj je privremeno bilo prestalo pravo na bavljenje advokaturom.\nBakić Tamara, advokat u Novom Sadu, razrešava se dužnosti privremenog zamenika.\nUZIMA SE NA ZNANJE da je Kovačević Maja, advokat u Novom Sadu, promenila prezime koje sada glasi Kovačević Papić.\nUZIMA SE NA ZNANJE da je Bajin Jelena, advokat u Novom Sadu, promenila prezime koje sada glasi Anđelić.\nUZIMA SE NA ZNANJE da je Radovanović Biljana, advokat u Novom Sadu, promenila prezime koje sada glasi Radovanović Vajda.\nUZIMA SE NA ZNANJE da je Kašić Jelena, advokat u Staroj Pazovi, promenila prezime koje sada glasi Živanović Jelena.\nUZIMA SE NA ZNANJE da je Divljak Tijana, advokat u Somboru promenila prezime koje sada glasi Batula.\nUZIMA SE NA ZNANJE da je Korponaić Eva, advokat u Kanjiži promenila prezime koje sada glasi Matić.\nUzima se na znanje da je Blažić Nina, advokatski pripravnik u Novom Sadu, prekinula advokatsko pripravničku vežbu kod Borđoški Milana, advokata u Novom Sadu, dana 24. 10. 2021. godine, te da istu nastavlja kod Cvetković Petra advokata u Novom Sadu, dana 25. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je Đorović Marko, advokatski pripravnik u Novom Sadu, prekinuo advokatsko pripravničku vežbu kod Vilotić Mirić Jelene, advokata u Novom Sadu, dana 21. 10. 2021. godine, te da istu nastavlja kod Lazarević Slađane, advokata u Novom Sadu, dana 22. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je Tešić Nataša, advokatski pripravnik u Novom Sadu, prekinula advokatsko pripravničku vežbu kod Madić Olivera, advokata u Novom Sadu, dana 14. 10. 2021. godine, te da istu nastavlja kod Strehovsky Janka, advokata u Novom Sadu, dana 15. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je Stanković Aleksandar, advokatski pripravnik u Novom Sadu, prekinuo advokatsko pripravničku vežbu kod Dobanovački Đorđa, advokata u Novom Sadu, dana 07. 10. 2021. godine, te da istu nastavlja kod Trninić Dušana, advokata u Novom Sadu, dana 08. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je Stojanov Manasić Jovanka, advokatski pripravnik u Pančevu, prekinula advokatsko pripravničku vežbu kod Petković Branisavljević Jovane, advokata u Pančevu, dana 14. 10. 2021. godine, te da istu nastavlja kod Đaković Bojane, advokata u Pančevu, dana 15. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je Ilić Irena, advokatski pripravnik u Novom Sadu, prekinula advokatsko pripravničku vežbu kod Todorović Mihajla, advokata u Bačkom Petrovcu, dana 10. 10. 2021. godine, te da istu nastavlja kod Marović Željka, advokata u Novom Sadu, dana 11. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da su Lukavac Jelena i Lukavac Sanja, advokati u Novom Sadu osnovali “Zajedničku advokatsku kancelariju Lukavac“ sa sedištem u Novom Sadu, Železnička 32, dana 14. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da su Žunić Vitomir, Žunić Marić Tijana, Vuljaj Kristina, Đukanović Jelena, Radin Nina i Lapčević Aleksandra, advokati u Novom Sadu osnovali “Zajedničku advokatsku kancelariju Žunić“ sa sedištem u Novom Sadu, Pozorišni trg 7/6A, dana 07. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je ČUPKOVIĆ ALJOŠA, advokat u Kisaču, preselio sedište advokatske kancelarije u Novi Sad, Tarasa Ševčenka 8, počev od 05. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je NIKOLIĆ MARINA, advokat u Laćarku, preselila sedište advokatske kancelarije u Sremsku Mitrovicu, Stari Šor 127/4, počev od 01. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je RAJKOV MARINA, advokat u Novom Sadu, preselila sedište advokatske kancelarije u Kikindu, Miloša Velikog 1, počev od 01. 11. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je DUBAJIĆ LASLO, advokat u Novom Sadu, preselilo svoju advokatsku kancelariju na adresu Radnička 16, stan 6, počev od 11. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je STJEPANOVIĆ NIKOLA, advokat u Novom Sadu, preselio svoju advokatsku kancelariju na adresu Radnička 16, stan 6, počev od 01. 09. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je SINJERI IGOR, advokat u Novom Sadu, preselio svoju advokatsku kancelariju na adresu Radnička 16, stan 6, počev od 11. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je KRKLJUŠ MILAN, advokat u Novom Sadu, preselio svoju advokatsku kancelariju na adresu , Maksima Gorkog 1A, počev od 07. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je ČUBRILO MIODRAG, advokat u Novom Sadu, preselio svoju advokatsku kancelariju na adresu Laze Telečkog 4, počev od 07. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je DAVIDOV DUŠANKA, advokat u Novom Sadu, preselila svoju advokatsku kancelariju na adresu Vase Pelagića 9, počev od 01. 09. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je RISTIĆ ZORAN, advokat u Novom Sadu, preselio svoju advokatsku kancelariju na adresu Radnička 25, počev od 01. 11. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je DAMJENIĆ IVANA, advokat u Novom Sadu, preselila svoju advokatsku kancelariju na adresu Radnička 25, počev od 01. 11. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je PAVLOVIĆ JASMINKA, advokat u Sremskoj Mitrovici, preselila svoju advokatsku kancelariju na adresu Ratarska 12, stan 7, počev od 11. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je AJDUKOVIĆ MONIKA, advokat u Novom Sadu, preselila svoju advokatsku kancelariju na adresu Kraljevića Marka 28B, stan 16 sprat I, počev od 18. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je KILIBARDA SRĐAN, advokat u Vrbasu, preselio svoju advokatsku kancelariju na adresu Save Kovačevića 127, počev od 01. 11. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je GAVRILOVIĆ DARKO, advokat u Vršcu, preselio svoju advokatsku kancelariju na adresu Ivana Milutinovića 80, počev od 01. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je KAŠIĆ JELENA, advokat u Staroj Pazovi, preselila svoju advokatsku kancelariju na adresu Svetosavska 36, počev od 22. 10. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je LATINOVIĆ DUŠANKA, advokat u Novom Sadu, preselila svoju advokatsku kancelariju na adresu Jovana Cvijića 9, počev od 01. 11. 2021. godine.\nUzima se na znanje da je TEPAVAC NEVENA, advokat u Novom Sadu, preselila svoju advokatsku kancelariju na adresu Jovana Cvijića 9, počev od 01. 11. 2021. godine.


ON JE BRUTALNI UBICA IZ NEMAČKE! Zbog njega je Srpkinja (35) zarobljena sa bebom u Haleu! – eSarajevo\nNemačka policija, Foto: EPA\nNa Tviteru se pojavila i slika ubice, koji je danas usmrtio dvoje ljudi u Nemačkoj, i još uvek se nalazi u bekstvu.\nOn je svoj napad uživo prenosio na mreži “Tvič”, prenose mediji. Pobornik je anti-semitskih stavova, kao i sloganima nalik nacističkim.\nRekao je da je feminizam odgovoran za opadanje nataliteta zapadnih zemalja, koje to koriste kao izgovor za masovnu imigraciju. Napadač je takođe optužio Jevreje da su “koren svih problema”, piše Raša tudej.\n— Mohammed Shafiq (@mshafiquk) October 9, 2019\nI nemački ministar unutrašnjih poslova Horst Zehofer je izjavio da je pucnjava u istočnoj Nemačkoj imala antisemitsku pozadinu, dodajući da je federalni tužilac uveren da je moguće da su napad izvršili desničarski ekstremisti, kao i da su obuhvaćeni istragom, kako prenose Informer.\nDve osobe ubijene se danas u pucnjavi ispred sinagoge u gradu Haleu na jevrejski praznik Jom Kipur, prenosi Rojters.\nSvi prometni delovi grada su zatvoreni, kao i železnička stanica na kojoj se nalazi Srpkinja (35) sa bebom u naručju koja je trebalo da uhvati voz za Berlin, kako bi se avionom vratila za Srbiju.\n– Došla sam na železničku stanicu u Hale, kako bih uhvatila brzi voz za Berlin, odakle imam let za Beograd. Došla sam ovde oko jedan sat, a minut pre nego što je voz trebalo da krene, javili su da je železnička stanica zatvorena zbog pucnjave koja se dogodila u gradu. Nisu dali nikom ni da uđe, ni da izađe odavde. U ovom trenutku, puštaju putnike da dolaze i odlaze, ali vozovi i dalje ne saobraćaju – započinje za Telegraf.rs priču Srpkinja koja se, igrom slučaja, našla u gradiću, ne sluteći da će se sasvim običan dan pretvoriti u dramu.\nI. S. je “zarobljena” na železničkoj stanici sa bebom u naručju. Pošto je bilo evidentno da neće stići u Berlin, niti na avion, kontaktirala je avio prevoznika, ali su joj rekli da karta neće važiti.\n– Imala sam fiksiran datum povratka za Beograd, tako da su mi rekli da karta važi samo za ovaj let. U slučaju propuštanja, morala bih da kupim novu. Objasnila sam im da je u pitanju nepredviđena okolnost i da na to niko nije mogao da utiče – rekla je Beograđanka, dodavši da to nije vredelo, kao i da je njena beba dobro i spava sve vreme, nesvesna šta se oko nje događa.


BISERKO O POPUŠTANJU EU: Srbija tretira RS kao ratni plijen i radi na njenom otuđenju od BiH - IZDVOJENO.ba\nBISERKO O POPUŠTANJU EU: Srbija tretira RS kao ratni plijen i radi na njenom otuđenju od BiH\nObjavljeno 28. Maja 2019. 05:13\nPredsjednica Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji Sonja Biserko kazala je kako su specijalni odnosi između Srbije i bh. entiteta RS predviđeni i Dejtonskim mirovnim sporazumom, ali svakako ne na način na koji to radi Srbija.\nKomentirajući izjavu bivšeg predsjednika Hrvatske Stipe Mesića kako su posebne veze susjeda s entitetima u BiH kočnica njenog napretka, te da bi EU to mogla riješiti uvjetovanjem Srbije pristupanju članstvu EU ukidanjem specijalnih veza koje ima sa Republikom Srpskom, Biserko je kazala kako to Srbija radi zato što njene veze sa Republikom Srpskom idu u pravcu totalnog otuđenja RS-a od BiH.\n„Kao što znamo to svakodnevno izlazi, prije svega kroz izjave Milorada Dodika, koji o BiH stalno govori kao o nefunkcionalnoj državi. On nije jedini, to govore i drugi srpski političari. Tako da u stvari taj cijeli specijalni status sa Republikom Srpskom, podrazumijeva i odnose sa cijelom BiH, ne samo sa RS-om. On je u funkciji rasturanja BiH kao nezavisne funkcionalne države, to je rastakanje tkiva bosanske države“, kaže Biserko.\nOna smatra kako EU nije dovoljno obratila pažnju na djelovanje Dodika.\n„Čak su otvorili i posebnu kancelariju u Banja Luci za komunikaciju sa Republikom Srpskom umjesto da to sve bude u glavnom gradu, kao što je bio slučaj sa ostalim zemljama koje su ili na putu za EU ili su već postale. Tu su napravljene određene greške u postupcima posljednjih deset godina, naročito od kada je sam Dodik radikalizovao svoju retoriku“, ističe naša sagovornica.\nOna podsjeća kako to počinje od 2008. godine kada je Kosovo proglasilo nezavisnost i od tada RS, odnosno Dodik, koristi Kosovo kao argument za osamostaljenje RS-a.\n„Imali smo ovdje i ispred našeg Ministarstva vanjskih poslova transparent „Ako Kosovo nije Srbija, ni Republika Srpska nije BiH“. To je nešto što je glavni cilj Beograda oduvijek bio, jer se Republika Srpska tretira kao ratni plijen od kojeg se neće lako odustati. Dakle, sve ove mahinacije koje se zovu specijalni odnosi ili kulturni prostor, deklaracija ili povelja o kulturnom prostoru sve je to u funkciji zaokruživanja tog prostora koji bi u eventualnom nekim novim međunarodnim okolnostima omogućili da se oni zapravo i ujedine, uključujući tu i Crnu Goru, koja je stalna meta“, smatra Biserko.\nNažalost, dodaje Biserko, sav ovaj međunarodni metež u kojem su geostrateška razmišljanja prevagnula, se do krajnjih granica rastegao, jer svako je definisao svoje interesne sfere tamo gdje je moguće i u toj atmosferi koja se posebno odražava ovdje na Balkanu, gdje ima više aktera koji su prisutni, lokalni lideri vide mogućnost za tu vrstu rekompozicije Balkana, prije svega u Beogradu.\n„Stalno se sugeriše da je to prosto neminovnost, imaju svoje zagovornike na tu temu i u međunarodnoj zajednici u nekim eminentnim ljudima koji su čak i učestvovali u balkanskim poslovima svojevremeno u svojoj karijeri. Znači, pitanje promjene granice je legitimisano u ovom dijalogu između Prištine i Beograda, tu je čak na neki način popustila i Komesarka EU za vanjsku politiku Federica Mogherini, jer je dozvolila da se to na neki način postavi i legitimiše kao tema o kojoj može da se govori kroz formulaciju „ako se dvije strane dogovore““, dodaje predswjednica Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji.\nBiserko dodaje kako je ovaj nedavni Samit u Berlinu to nekako stavio ad akta, jer to nije bila tema što se vidjelo po raspoloženju i Vučića i Tačija.\n„Međutim, oni svakako nisu odustali od toga i ne govore puno o tome. Neki međunarodni lobisti i dalje govore o tome, to su imena koja ne treba zanemarivati, ali na nivou evropskih zemalja, barem onih najrelevantnijih i najuticajnijih, to nije opcija, što ne znači da se u nekim određenim okolnostima to neće ponovo potegnuti. Mislim da je to, ipak, suviše rizično, za Evropu prije svega, zato što otvara mnoga pitanja, prije svega sigurnosna, a na ovom Samitu u Berlinu oni su posebno naglasili aspekt sigurnosti kada se govori o Zapadnom Balkanu“, navodi Biserko.\nNa pitanje koliko bi rezultati jučerašnjih izbora za saziv novog Evropskog parlamenta, odnosno odnos snaga u EU, mogao utjecati na budućnost ovih pitanja, Biserko odgovara da rezultati izbora za Evropski parlament nisu poražavajući, jer oni prije svega odražavaju jednu klimu u EU i uopšte u svijetu.\n„Mnoga pitanja su otvorena. Zeleni su dobil vrlo značajnu podršku što znači da se ipak otvaraju neka nova pitanja, pogotovo kod mlađih generacija. To su vrlo ozbiljna pitanja, jer čini se da su ove starije generacije još uvijek na temama koje su na neki način prošlost. Ne vjerujem da će doći do nekih promjena u stavovima s obzirom da koalicija koja je u prethodnom sazivu bila dominantna i dalje ostaje. Biće vjerovatno raznih rasprava u EU parlamentu, što je normalno, jer su te glavne partije koje su činile većinu u parlamentu kažnjene od svojih glasača, ali nisu ih kaznili toliko da su one dovedene kao mainstream pravac u EU“, ističe Biserko.\nZnači, nastavlja Biserko, ovi izbori su ipak pakazali da su sve zemlje zainteresovane za EU uz, naravno, sve određene korekcije koje su ionako na dnevnom redu.\n„Ta ekstremna desnica, bez obzira što je dobila određeni broj glasova, nije dobila ono što se očekivalo i o čemu se mnogo govorilo. Bilo je mogo intervenisanja od strane Rusije, ali ipak nisu uspjeli“, zaključila je Sonja Biserko. (Vijesti.ba)\nFederica MogheriniMilorad Dodiksonja biserkoStipe Mesić\nSTUDIJA: Žene su zimogriznije, mozak im bolje funkcioniše na visokim temperaturama\nRAT BANDI: Najmanje 42 zatvorenika zadavljena u Brazillu\nCENTAR ZA SIGURNOSNE STUDIJE: Hitno uputiti protestnu notu Francuskoj zbog blokade…


pink.rs | TANASKOVIĆ ZA PINK: Blokada rektorata nedopustiva! Pokušaj zamene teza i stavljanja glavnog zadatka Univerziteta na sporedni kolosek\nIslamolog Darko Tanasković i nekadašnji naš ambasador pri UNESCO je govoreći o situaciji u Rektoratu istakao da je on, kao profesor, protiv bilo kakvog vida nasilnog ometanja rada ove ustanove i ocenio da je blokada nedopustiva.\n- Kao profesor, što sam i bio 46 godina na Beogradskom univerzitetu, bez obzira na to kakvi razlozi navode one koji pribegavaju takvim postupcima, uvek sam bio protiv bilo kakvog vida nasilnog ometanja rada ove ustanove i pokušaja da se zamene teze i da se oni što je glavni zadatak Univerziteta gurne na sporedni kolosek, a da se neki drugi motivi istaknu u prvi plan – naveo je Tanasković gostujući u emisiji "Pravac".\nKako je podvukao, uvek je bio protiv takvog delovanja.\n- Nisu uvek bili isti politički razlozi ili interesni razlozi, ali u načelu smatram da je to nešto nedopustivo – naglasio je Tanasković.\nGovoreći o deklaraciji SDA, on je ocenio da je moguće i jedno i drugo objašnjenje – da je to pucanj u prazno, zarad dnevne politike, ali i da može biti prikrivena najava nekakvog sukoba.\n- Oni koji su tu deklaraciju doneli njome namarevaju da pokažu i dokažu istrajavnje na određenom kursu političkog delovanja, nečega što ide preko političkog delovanja još od vremena pre Dejtonskog sporazuma – rekao je Tanasković.\nKako je dodao, sa druge strane bilo je upozorenja i na toj samoj sednici na skupštini stranke kada je doneta deklaracija da se time prezuma prevelika odgovornost i obećava se nešto što se ne može ispuniti zarad dnevnopolitičkih potreba i rejtinga i da nije mudro igrati se time.\nTanasković ističe da je u svakom slučaju deklaracija SDA potvrda kontinuiteta delovanja.\nStudentski parlament Univerziteta u Beograd: Blokada Rektorata nedopustiva - ugrožava nastavni proces i koči rad službi koje su na usluzi svim student\nLAZANSKI ZA PINK: Kosovo se ponaša kao da je deo NATO - Srbija će verovatno morati da uvede kontramere Prištini (VIDEO)


SMATSA i Rovčanin – kompanija i menadžer godine! – SAA\nHome Vesti SMATSA i Rovčanin – kompanija i menadžer godine!\nSMATSA i Rovčanin – kompanija i menadžer godine!\n24 фебруара, 2015 10 марта, 2017\nDodeljena priznanja za Društveno odgovorno poslovanje u Privrednoj komori Srbije\nTradicionalna priznanja privrednicima i kompanijama, koji su svojim radom obeležili godinu, uručena su na svečanosti u Privrednoj komori Srbije. Žiri Kluba privrednih novinara odlučio je da nagrada u kategoriji „Društveno odgovorno poslovanje“ pripadne Kontroli letenja Srbije i Crne Gore, SMATSA doo, i menadžeru Radojici Rovčaninu.\nOkupljenim privrednicima, predstavnicima Vlade i gostima, tom prilikom je žiri Kluba privrednih novinara saopštio:\n„Osnovna delatnost Kontrole letenja Srbije i Crne Gore SMATSA doo predstavlja pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi, dok se dodatne usluge odnose na školovanje kontrolora letenja i pilota, kalibražu zemaljskih radio navigacionih sredstava i održavanje vazduhoplova. SMATSA doo je osnovana 2003.godine i u potpunosti posluje u skladu sa nacionalnom i međunarodnom regulativom, kao i međunarodnim sporazumima. Zahvaljujući visokoj kvalifikaciji zaposlenih, stalnom razvoju i tehničko-tehnološkom usavršavanju, SMATSA doo je postala članica svetskih vazduhoplovnih organizacija i integrisala se u evropski sistem upravljanja vazdušnim saobraćajem kao uvaženi član JUROKONTROL-a. Kontroliše vazdušni prostor u Srbiji, Crnoj Gori, Južnom Jadranu i u 55 odsto gornjeg vazdušnog prostora Bosne i Hercegovine. SMATSA nije budžetski korisnik već kompanija koja je za primer jer sama zarađuje i novac uplaćuje u budžet po raznim osnovama. Tako je SMATSA tokom 2014. godine uplatila u budžet Republike Srbije skoro 30 miliona evra po osnovu poreza, doprinosa i međunarodnih obaveza. Uplaćeno je i 22 miliona dinara za nastradale u poplavama i stavljeno na raspolaganje 22 aviona a obezbeđena je i dopremljena velika pomoć u robi. Direktor Radojica Rovčanin, uplatio je 500 hiljada dinara lične pomoći na račun Vlade Srbije za pomoć nastradalima u poplavama. SMATSA je obezbedila i milion evra za kupovinu Gama noža za potrebe Kliničkog centra Srbije od novca koji je direktor Rovčanin naplatio od avio-kompanija iz celog Sveta po osnovu duga, koji je bio star skoro 10 godina. Takođe, SMATSA je svojim avionima prevozila bolesnu decu u inostranstvo na lečenje na zahtev RFZO i Ministarstva zdravlja. Opremili su i dečiju kardiološku kliniku na Zvezdari, Bolnicu Valjevo i Dečiju kliniku u Tiršovoj ulici u Beogradu. Kontrola letenja najavila je izgradnju dva kontrolna tornja u Beogradu i Tivtu, ukupne vrednosti 10 milona evra, koji će biti arhitektonska remek dela u koja će biti ugrađena najnovija tehnologija. Tokom 2014. godine urađena nova organizacija poslovanja: linearno su svima korigovane i smanjene plate, ukinuta su mesta savetnika i oduzeti službeni automobili i platne kartice. SMATSA Vazduhoplovna akademija u Vršcu školuje već 60 godina pilote za ceo Svet i radi punim kapacitetom. Organizovala je i jedini Međunarodni aero-miting prošle godine u Srbiji. Tokom godine pomogli su narodne kuhinje na Kosovu i Metohiji i kupili knjige za decu sa Kosova i Metohije. Iz tih razloga, a pre svega zbog profesionalnog pristupa poslu, predsednik JUROKONTROL-a, Frenk Brener, pisanim putem pohvalio je SМАТSА kao jednog od najboljih provajdera u Evropi. Tokom prošle godine SMATSA je tokom jednog dana preuzela kontrolisanje vazdušnog prostora iznad cele teritorije Republike Hrvatske i dela Bosne i Hercegovine kada je zbog nevremena došlo do potpunog pada sistema kontrole letenja iznad Hrvatske i 45 odsto BiH koje kontroliše taj provajder. Za to je SMATSA dobila pohvale iz celog Sveta. Tokom prošle godine, povećan je obim saobraćaja za 5,32 odsto a kašnjenje putničkih aviona, u zoni nadležnosti ovog provajdera, je na nivou statističke greške. Direktor Kontrole letenja Srbije i Crne Gore je Radojica Rovčanin. Završio je Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu. Radio je u JAT-u 25 godina na poslovima Kontrolora saobraćaja, Tehničkoj delatnosti, Sektoru prodaje, kao zamenik direktora Domaćeg saobraćaja, direktor Domaćeg saobraćaja, direktor Tržišta, direktor Regionalnog saobraćaja i savetnik generalnog direktora za komercijalne poslove. Rovčanin je u SMATSA došao iz Agencije za bezbednost saobraćaja gde je bio na funkciji načelnika Odeljenja za opšte i pravne poslove i zamenik direktora.“\nNagradu Kluba privrednih novinara primio je direktor SMATSA doo, Radojica Rovčanin, i tom prilikom rekao:\n„Dobar dan i hvala Vam na ovom priznanju. Pozdravljam Vas u ime Kontrole letenja Srbije i Crne Gore, kompanije koja posluje po Evropskim standardima i zato, kako je ocenjeno u našoj krovnoj organizaciji JUROKONTROLU u Briselu, predstavlja sve što se može nazvati uspehom u vazdušnom saobraćaju u ovom delu Evrope. Mi u SMATSA imamo veoma uspešnu godinu iza sebe, po svim pokazateljima, kako ste upravo mogli da čujete. Želeo bih da dodam da smo Avgustu ostvarili istorijski maksimum od 2 hiljade 620 vazduhoplova u samo jednom danu, što bi značilo da smo svakog sata obezbedili bezbedan, najkraći i najbrži put za oko 200 putničkih aviona. Koliko je gust vazdušni saobraćaj iznad nas govori i podatak da smo 60-tih godina prošlog veka imali godišnje samo 370 aviona, a sada imamo skoro isto toliko u samo jednom satu. Ono na šta sam posebno ponosan je to da iz budžeta uzimamo 0 dinara, a u budžete dve države osnivača uplaćujemo novac po osnovu domaćih i međunarodnih zakona i ponašamo se kao društveno odgovorna kompanija.\nNa ovaj način postavili smo visoke standarde svim ostalim kompanijama u društvenoj svojini, za koje smo sigurni da će slediti naš put uspešnog i profesionalnog odnosa prema poslu. Ponosan sam na svoje kolege koji su dokazali da i društvena firma može da bude profitabilna i profesionalna, i da se revanšira zajednici kroz društvenu odgovornost. Još jednom hvala što ste prepoznali naš rad, koji sam po sebi nije naš cilj – već nam je cilj jedino postizanje rezultata. A osnovni rezultat, na koji smo ponosni je bezbedan vazdušni prostor u našoj nadležnosti u 3 države. Na kraju želim da Vam poručim da mi školujemo pilote koji upravljaju avionima, obučavamo kontrolore koji iz našeg Centra vode te vazduhoplove, pa svima koji kupe avionsku kartu obećavam da ćemo od tog novca nastaviti da unapređujemo bezbednost i deo prihoda i dalje preusmeravati za napredovanje, budžet i pomoć onima kojima je ona najpotrebnija. Živeli.“\nPrisutnima se obratila i predsednica žirija Kluba privrednih novinara, novinarka Tanjuga Gordana Divnić, i istakla da su se privredni novinari odlučili da nagrade investicije zato što su one ključne za razvoj privrede i veće zapošljavanje. „Kad govorimo o investicijama obično se uz njih dodaje da će pomoći većem izvozu, ali za nas je sada možda mnogo značajnije da počnemo sa substitucijom prevelikog uvoza, jer mnoge stvari možemo da napravimo i bolje, nisu drugi ništa pametniji od nas“, istakla je ona. Divnićeva je dodala da je možda problem u tome što se u startu gleda u zemlje koje su uvek bile razvijene i imale bolju polaznu osnovu i da bi trebalo da naučiti nešto od onih koje su bile siromašne, ali su uspele brzo da se razviju, kao što je to slučaj sa Brazilom.\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović je istakao da su nagrađene kompanije i privrednici svetle tačke srpske ekonomije, s obzirom da su uspešno poslovali i predstavljali Srbiju uprkos teškim uslovima u kojima se nalazi privreda. On je kazao da država unapređuje ambijent za poslovanje kako srpska privreda mogla da se razvija.\nKonkurs za ATP(A) INTEGRATED obuku


Predstava “Kir Janja“ oduševila publiku u Kosovskoj Mitrovici\nMart 15, 2019 11:27\nStanovnici Kosovske Mitrovice imali su priliku da uživaju u predstavi “Kir Janja“ u izvođenju „Okret teatra“ iz Beograda. Sala Mitrovačkog dvora bila je mala da primi sve koji su želeli da odgledaju izvođenje poznatog Sterijinog dela.\nNa duhovit, zanimljiv i lepršav način uz kreativno osmišljenu scenografiju glumci „Okret teatra“ su oživeli živopisne likove kojima je Sterija opisao stanje u društvu, ali i ismejao loše karakterne osobine ljudi kao što su uobraženost, nadmenost, hvalisavost, a pre svega tvrdičluk.\n“Mi smo treći put u Kosovskoj Mitrovici, izvodili smo već jednu “Kir Janju” i Nušićevo “Sumnjivo lice”, i svaki put zaista je jako dobra reakcija publike i mi uživamo da igramo za ovu publiku. Sala je bila puna, nadam se da je publika zadovoljna kao što smo mi”, rekao je glumac Marko Nikolić.\n“Mi smo zaista jako zadovoljni, zato se vrlo rado i vraćamo i vašoj publici i svim ljudima ovde i jedva čekamo, uvek smo uzbuđeni kad treba da dođemo, uvek nam je lepo. Publika je divna, uvek pažljivo sluša, prati, reaguje na pravim mestima tako da nam je veliko zadovoljstvo da igramo kod vas. Planiramo neku novu predstavu za sledeću sezonu pa se nadamo da ćemo doći i sa sledećom predstavom”, kaže glumica Marija Ćeranić.\nPublika nije krila oduševljenje i glumce je često nagrađivala aplauzom.\nOrganizator predstave Studentski centar Prištinskog univerziteta i Privremeni organ opštine Kosovska Mitrovica.\nMinistarstvo: Nobelova nagrada se dodeljuje za književnost a ne za privatne stavove 8\nNaučni skup o srpskim narodnim govorima Kosova i Metohije 6\nNjegoševa nagrada Jovici Aćinu sa roman "Srodnici" 75\nBeogradski sajam knjiga od 20. do 27. oktobra 18\nKonkurs za promociju kulture u digitalnom formatu 26


Pravni zastupnik Alumine: Ugovor između Ukio banke i Pavgorda ništavan - Televizija K3\nPravni zastupnik Alumine: Ugovor između Ukio banke i Pavgorda ništavan\nPotraživanja zbog kojih je na iznos od 155 miliona KM blokiran račun kompanije Alumina iz Zvornika, litvanska Ukio banka dala je svojim povezanim licima, ATV, KTF, Balkan invest i UAB Energolinija, u periodu od 2003. do 2013. godine, dok je navedeni novac završio u privatnim džepovima bivših litvanskih vlasnika, rekao je pravni zastupnik Alumine Vladimir Milošević.\nMilošević je istakao da je 2012. godine Ukio banka založila kompletnu imovinu fabrike glinice “Birač”, “Alumine”, “Mehanike” i svih povezanih lica, u korist potraživanja od 155 miliona KM.\nMilošević je podsjetio da je u međuvremenu Ukio banka otišla u stečaj i prodala dio ovih potraživanja u iznosu od 122 miliona KM firmi “Pavgord” iz Foče za 6,4 miliona evra.\nOn je ocijenio da je ugovor između Ukio banke i “Pavgorda” ništavan.\n“Na osnovu tih potraživanja Ukio banka je 2013. godine pokrenula izvršni postupak, da bi on usljed određenih procesnih radnji bio ustupljen Osnovnom sudu u Zvorniku”, rekao je novinarima Milošević.\nPrema njegovim riječima, zvornički Osnovni sud je 12. aprila donio rješenje o izvršenju i blokirao račun kompaniji “Alumina”.\n“Isti dan kada je Osnovni sud Zvornik donio rješenje o blokadi računa, `Alumina` je od Okružnog privrednog suda Banjaluka, dakle nadležnog suda za utvrđivanje ništavnosti po spornim zalogama, dobila privremenu mjeru kojom se zabranjuje fočanskoj firmi `Pavgord` da preduzima mjere naplate protiv `Alumine`”, rekao je Milošević.\nOn je naglasio da je rješenje Okružnog privrednog suda Banjaluka odmah proslijeđeno zvorničkom Sudu sa zahtjevom, odnosno prijedlogom, da imajući u vidu da je njihova izvršna isprava na osnovu koje je zvornički sud donio rješenje o izvršenju i blokirao račun, izgubila dejstvo izvršnosti, što je u skladu sa Zakonom o izvršnom postupku Republike Srpske.\n“Zvornički sud je po službenoj dužnosti hitno trebalo da donese rješenje o obustavljanju postupka, te da ukine blokadu računa”, rekao je Milošević.\nOn je dodao da je, nakon što je predat zahtjev, odnosno prijedlog u zvornički sud, dobio nerazumljive zahtjeve od sudije koji su se ticali stvari koje su u tom trenutku bile neshvatljive i apsolutno neprihvatljive u ovom izvršnom postupku.\n“Isti dan uputili smo urgenciju sudiji da hitno postupi, imajući u vidu ekonomski značaj ovog privrednog giganta, ali do današnjeg dana sudija nije uzela predmet u rad”, rekao je Milošević.\nOn je dodao da je juče upućeno obavještenje predsjedniku Osnovnog suda u Zvorniku sa decidno navedenim aktima sudije koja je zaposlena u ovom sudu, uz molbu predsjedniku Suda da preduzme radnje iz svoje nadležnosti koje se tiču nadzora, te da se hitno donese odluka o obustavljanju rješenja o izvršenju, odnosno da se deblokira račun “Alumine”.\n“Do danas nismo dobli nikakvu informaciju iz Osnovnog suda Zvornik, za mene kao pravnika ovakva situacija je neprihvatljiva i nelogična, ali o tome ne bih govorio, jer mislim da će se o ovim pitanjima pozabaviti neki drugi organi”, zaključio je Milošević.


Blagoje Simić prebačen na izdržavanje kazne | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nBlagoje Simić prebačen na izdržavanje kazne\nHaag, 27. mart 2007.\nBlagoje Simić, bivši političar bosanskih Srba u opštini Bosanski Šamac, prebačen je danas u Veliku Britaniju na izdržavanje zatvorske kazne od 15 godina.\nDana 17. oktobra 2003., Pretresno vijeće je Simića proglasilo krivim i osudilo ga na 17 godina zatvora za progone nesrpskih civila u opštini Bosanski Šamac u razdoblju od 17. aprila 1992. do 31. decembra 1993. Nesrpski civili su bili lišeni slobode i zatočeni u nehumanim uslovima: nisu imali dovoljno prostora, hrane i vode i bili su podvrgnuti mučenju, uključujući seksualno zlostavljanje, vađenje zuba i prijetnje pogubljenjem.\nU presudi izrečenoj 26. novembra 2006. Žalbeno vijeće Međunarodnog suda je konstatovalo da Simić nije bio obaviješten da je optužen za učestvovanje u udruženom zločinačkom poduhvatu sve dok optužba nije završila s izvođenjem svojih dokaza, zbog čega je suđenje bilo nepravično. Žalbeno vijeće je takođe preinačilo Simićevu osuđujuću presudu za progone na osnovu okrutnog i nehumanog postupanja u obliku mučenja i premlaćivanja.\nŽalbeno vijeće je konstatovalo da je nova karakterizacija Simićevog kažnjivog ponašanja i ukidanje osuđujuće presude za djela mučenja i premlaćivanja zahtijevalo i prilagođavanje kazne koja je smanjena na 15 godina.\nZa potpunu informaciju o predmetu, podatke o predmetu možete naći na internet-stranici Međunarodnog suda na sljedećoj adresi:


VW ima problem sa softverom Golfa 8 › Made-in-Germany.rs\nNakon što je početak proizvodnje električnog Golfa, odnosno Volkswagena ID.3, kasnila početkom godine zbog grešaka u softveru, najveći evropski proizvođač automobila sada ima novi problem sa softverom.\nPrema pisanju časopisa Autonews Europe, problem se odnosi na sistem koji vozilu omogućava da u slučaju nesreće automatski pozove hitne službe, što je funkcija koja je u Evropi u poslednje dve godine obavezna u novim modelima automobila, prenosi B92.\nZa sada nije poznato koliko novih Golfova ima ovaj problem, niti kako će ga nemački proizvođač rešiti. Po svemu sudeći, kompanija će u narednih nekoliko dana odlučiti da li će i zvanično proglasiti opoziv već isporučenih primeraka ili ne.\nProcenjuje se da će ažuriranje softvera biti omogućeno između 15. i 21. juna. U međuvremenu, proizvodnja Golfa 8 se u Nemačkoj nastavlja, a sva vozila će biti uskladištena sve dok ne budu “apdejtovana”.\nTehnički problemi uzrokovani lošim radom elektronike pre svega multimedijalnog sistema, već su doveli do odlaganje premijere Golfa 8 u prošloj godini. Novi Golf je napokon lansiran na evropsko tržište tek pre par meseci, po ceni koja se na nemačkom tržištu kreće se od 19.995 eura pa naviše.\nPred ovim automobilom sada je zadatak da nastavi stazama uspeha svog prethdonika koji je, uprkos padu od 8 posto u odnosu na 2018. godinu, i u 2019. bio bestseler u Evropi sa 410.779 prodatih primeraka.


U decembru Zakon o poreklu imovine, porez 75% na sumnjivu imovinu - Va1.info\nKoncert grupe “Kalem”03. novembra u 20 časova na velikoj sceni Centra za kulturu\nIZLOŽBU SKULPTURA „HOMO TRIBALICUS“ FRANCUSKOG UMETNIKA NIKOLE BUVEA\nNaslovna/Vesti/U decembru Zakon o poreklu imovine, porez 75% na sumnjivu imovinu\nU decembru Zakon o poreklu imovine, porez 75% na sumnjivu imovinu\nZakon o poreklu imovine, posle dve decenije obećanja , biće usvojen u drugoj polovini decembra.\nZa nelegalno stečen imetak poreska stopa od 75 odsto, kao i krivična odgovornost.\nDugo čekani Zakon o poreklu imovine konačno će izaći na sunce, posle dvodecenijskih obećanja svih vlada od 5. oktobra 2000. naovamo. Kako “Novosti” saznaju, ovaj akt čiji je nacrt gotov trebalo bi da bude usvojen u Narodnoj skupštini u drugoj polovini decembra.\nGotovo da nema stranke u Srbiji koja se godinama, makar deklarativno, nije zalagala za donošenje pomenutog akta, ali je porazan podatak da je Ministarstvo pravde za sedam meseci, od kada traje javna rasprava, dobilo svega pet sugestija?! Ovo naročito ide na dušu opozicionim partijama, koje su se prilježno obrušavale na neka od predloženih rešenja, ali od marta nisu našle za shodno da sve te svoje primedbe sistematizuju i pokušaju da ih ugrade u konačan tekst. Za to će imati priliku još koji mesec, jer će javna rasprava biti produžena.\nOvo minimalno interesovanje za tekst koji predviđa uvođenje poreske stope od 75 procenata za “ekstraprofitere” koji nemaju dokaz o sticanju dobara – čudi, s obzirom na to da je tema broj jedan svake izborne kampanje bila upravo provera imovinskih karata.\nNaše ministarstvo je primilo svega pet komentara o zakonskom tekstu, čije su usvajanje, makar u javnosti, mnogi pojedinci, ali i predstavnici raznih institucija, smatrali od izuzetne važnosti, kao još jedan od nezaobilaznih mehanizama u borbi protiv korupcije i kriminala – kažu za “Novosti” u Ministarstvu pravde.\nPoreska uprava odredila je 1. januar 2007. godine kao “kamen međaš” od kojega će se naovamo proveravati imovina. Ovaj vremenski cenzus izabran je, jer od tada postoje elektronske evidencije, koje omogućavaju pouzdanu proveru imetka. U slučaju da postoje sumnje da je neko nešto nelegalno stekao, o tome će biti obaveštavani policija i tužilaštvo. Uvođenje posebnog poreza od 75 odsto ne isključuje mogućnost da obvezniku, odlukom suda, bude oduzeto i sve što je nelegalno stekao.\nNa primer, prvi pokazatelj da nešto nije u skladu sa zakonom je da, ako je neko, recimo, 1. januara 2018. imao imovinu od 20.000 evra, tokom godine svakog meseca prihodovao 60.000 dinara, da bi na kraju 2018. njegova imetak bio 500.000 evra. Ova osoba morala bi da objasni Poreskoj upravi odakle neravnoteža imovine i prihoda. Ukoliko ne uspe da dokaže poreklo bogaćenja, obveznik će biti oporezovan stopom od 75 odsto na nezakonito stečenu ili neprijavljenu imovinu. Bez obzira na naplatu višeg poreza, obveznik mora i krivično da odgovara.\nPrema nacrtu akta, 60 inspektora proći će posebnu obuku. Oni će vršiti unakrsnu proveru imovine uvidom u poreske prijave i bilanse, računovodstvene izveštaje i upoređivati podatke u drugom službenim evidencijama. Obuku će imati i sudije Upravnog suda.\nTakvih kritika nije bilo godinama unazad kada su predstavnici prethodnih vlada najavljivali donošenje ovakvih zakonskih rešenja. Činjenica ja da postojeći Zakon o poreskom postupku sadrži odredbe koje omogućavaju unakrsnu proveru imovine, ali koje nisu nikada zaživele u praksi. Razlog je što nisu bile dovoljno precizno definisane i nije postojala obaveza državnih organa da razmenjuju informacije – navode u Ministarstvu pravde.\nSugestije, na nacrt teksta poslali su Poreska uprava, “Transparentnost Srbija”, Upravni sud, Udruženje građana za povraćaj oduzete imovine iz Beograda, i profesor Pravnog fakulteta Dejan Popović i docent Svetislav Kostić. U “amandmanima” je predloženo da zakon obuhvata i pravna lica kao i da se vrše provere za imovinu sticanu od 1990. godine, jer i za taj period postoje evidencije iako nisu elektronske. “Transparentnost Srbija” je navela da je uvođenje bilo kog vanrednog mehanizma u pravni sistem loše, kao i da probleme treba rešavati u skladu sa postojećim zakonima.\nKompanija TIFFANY ugostila studente iz Beograda\nZavršena rekonstrukcija skupštinske sale u Čačku: Prva sednica u petak


Izvor: RTS, 19.Maj.2019, 11:10\nAjaks je klub koji se u poslednjih >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << mesec dana spominje gotovo u svakom kontekstu kada se govori o fudbalu. "Kopljanici" važe za jedne od najvećih "proizvođača" kvalitetnih mladih fudbalera. Pored De Lihta i De Jonga, okosnicu ekipe čine i: David Neres koji ima 22 godine, kao i Doni Van den Bek. Dolberg i Nazraui koji imaju po 21. i Onana i Sinkgraven koji imaju 23 godine. Velike probleme Ajaks imaće da ih zadrži u svojim redovima, pošto su za svakog pomenutog zainteresovani najbolji evropski klubovi. Bilo kako bilo, ne sumnja se da će Ajaks nastaviti da stvara i brusi ove dijamante.


Poslovni prostor firme IPK, koja je u vlasništvu Zlatka Dukića, iznajmljen je od Sime Galavića, zamenika direktora Gradskog zavoda za veštačenja. Kako prenosi BIRN, ništa tu ne bi bilo sporno da Gradski zavod za veštačenja i privatna firma IPK… »\nIzmeđu ulica Vojvode Stepe i Kumodraške na beogradskom Voždovcu, smestila se ulica Nikole Đurkovića i u njoj dvospratna bela zgrada sa tri velika stana. Jedan od stanova koji se sastoji od prizemlja, prvog sprata i potkrovlja i ima 145 kvadrata, u… »\nBIRN: Gradski zavod u poslu s firmom smeštenom u stan zamenika direktora zavoda\nProblem veće smrtnosti u kovid bolnici u Kruševcu nadležni su rešili tako što od četvrtka prošle nedelje više ne objavljuju podatke o broju preminulih u toj ustanovi. Dok iz niškog Univerzitetskog kliničkog centra tvrde da na njihovom sajtu ovog… »\nOvog proleća novinari BIRN-a uspeli su da na doku male i zabačene marine u Bokokotorskom zalivu blizu Tivta pronađu jahtu “Sara”, dok je čekala svoj red za finalne pripreme i sezonski servis. Priča o sudbini ove jahte, koja se nekada zvala… »\nEvropski sud za ljudska prava zatražio je od Srbije da turski državljanin S.O. koga traže vlasti u Turskoj, ne bude deportovan u tu zemlju dok se ne proceni njegov slučaj. U dokumentu u koji je Radio Slobodna Evropa (RSE) imao uvid, navodi se da je… »\nBIRN otkriva kako je luksuzna jahta vredna skoro devet miliona evra prelazila iz ruke u ruku – od nekadašnjeg presednika Srbije i Crne Gore, preko firme bliske vladajućoj SNS, do Zvonka Veselinovića i Milana Radoičića – i šta to govori o… »\nU dokumentu u koji je Radio Slobodna Evropa (RSE) imao uvid, navodi se da je Evropski sud za ljudska prava u sredu zatražio da Srbija ne deportuje S.O. u Tursku pre 21. septembra i da je takva odluka doneta u interesu stranke i pravilnog vodjenja… »\nKurir pre 33 minutajoš 52 povezane


Nemci ne žele Tursku u EU\nVećina Nemaca, čak 69 odsto, izjasnilo se protiv ulaska Turske u Evropsku uniju (EU), pokazuje današnja anketa Instituta za istraživanje javnog mnjenja Forsa.\nMediji podsećaju da je pre deset godina većina Nemaca, međutim, bila za Tursku u EU.\nRazlog zašto su Nemaci ''okrenuli list'', izgleda, leži u jednom čoveku - turskom premijeru Reždepu Tajipu Erdoganu za koga čak 80 odsto Nemaca veruje da predstavlja prepreku na putu svoje zemlje EU.\nTurci su u Nemačkoj i najbrojniji i najmoćniji stranci, a Erdogan političar koji nikoga u toj zemlji ne ostavlja ravnodušnim.\nErdogan je ovog vikenda u Nemačkoj ponovo izazvao pravu buru reagovanja, kada je u Kelnu, pred dvadesetak hiljada svojih zemljaka na jednoj strani i oko 40 000 protivnika njegove politike na drugoj strani Rajne, u amosferi turskih zastava i muzike, održao govor i pozvao svoje sunarodnike da se registruju za glasanje na turskim predsedničkim izborima u avgustu, prenose nemački mediji.\n"Daće Bog, mi ćemo objaviti našeg kandidata za predsednika što je moguće pre", rekao je Erdogan, koji važi za favorita, iako njegova kandidatura još nije oficijelno najavljena.\nNemački političari optužuju Erdogana da prebacuje tursku izbornu kampanju na nemačko tle, a na njega su se, posle rudarske tragedije u Somi sa brojnim mrtvim i neprihvatljivim potupcima Turske protiv demonstranata, svalile mnoge kritike.\nKada je reč o nemačko-turskim odnosima, pozitivno raspoloženi analitičari ukazuju često da, bez obzira na sve razlike u viđenjima i mišljenjima, ipak, treba da bude naglašeno ono sto je zajedničko- a to su osim intenzivne privredne saradnje, izražene u najmanje sedam milijardi evra nemačkih investicija u Turskoj i ljudi - odnosno 350 000 Turaka, zaposlenih u tim firmama.


EVROPSKE VESTI: Plan oporavka ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/Vesti/EVROPSKE VESTI: Plan oporavka\nOve nedelje, Evropska komisija je predstavila novi predlog dugoročnog budžeta koji uključuje glavni instrument oporavka nakon krize izazvane pandemijom KOVID-19. Upoređujemo stavove iz Irske, Poljske, Portugalije i Letonije.\nIrska: Podela tereta\nAjriš Tajms piše da se na predloge Komisije može gledati kao na napredak u evropskim integracijama, jer uključuju pozajmice koje će izvršna tela EU uzimati za finansiranje potrošnje u državama članicama. Iznos koji bi Komisija pozajmila na finansijskim tržištima, države članice bi garantovale kroz neki vid zajedničkog duga. Komisija je predložila 500 milijardi evra bespovratnih sredstava i 250 milijardi evra zajmova za države članice, kako bi im pomogla da se izbore sa ekonomskim usporavanjem uzrokovanim pandemije. Što se tiče grantova, vlade bi trebalo da njima plate posebne investicije ili reforme koje mogu pomoći u postizanju zajedničkih ciljeva EU. Visina sredstava koju će dobiti zavisi od toga koliko će na njihovu ekonomiju uticati pandemija. Komisija želi da otplati pozajmice novim vrstama poreza, na primer digitalnim porezom i porezom na plastiku.\nIrska vlada je pozdravila najavu plana oporavka i kaže da sredstva treba što brže dodeliti državama kojima je to potrebno. Prvo, međutim, sve države članice i Evropski parlament treba da odobre ovaj plan Komisije.\nPoljska: Vrednost evropskih vrednosti\nNjezaležna izvještava o ideji Komisije za povezivanje plaćanja iz budžeta sa usklađenošću država s vrednostima EU, demokratskim principima i vladavinom prava. Ova ideja nije sasvim nova, ali Komisija Ursule fon der Lajen će se potruditi da se ta ideja ostvari. Komisija kaže da je spremna da nadgleda da li zemlje sprovode reforme poštujući vrednosti EU i vladavinu prava i, ako treba, ograničiće njihov pristup finansijskoj pomoći iz EU.\nU članku se takođe govori o dodatnih 750 milijardi eura u obliku posebnih grantova i zajmova koji će pomoći u ublažavanju ekonomskih efekata pandemije. Ovaj novi element budžeta za oporavak moraće da bude isplaćen tokom 30 godina, počevši od 2028. godine.\nDodelom 40 milijardi evra Fondu za pravednu energetsku tranziciju, EU se takođe nada da će pomoći državama članicama da postignu klimatsku neutralnost i smanjenje zavisnosti nekih zemalja od fosilnih goriva. Promena prioriteta budžeta pokazuje kako klimatska kriza postaje sve kritičnije pitanje za lidere EU.\nPortugal: Prihodi na vidiku\nPrateći predloge za oporavak, Diario de Notisias izveštava da se procenjuje da će Portugal dobiti oko 15 milijardi evra bespovratnih bespovratnih sredstava i 11 milijardi evra iz novih kredita, zavisno od toga kako pregovori budu išli sa drugim državama članicama. U članku se ističe kako Brisel želi da novim porezima finansira bespovratne grantove, ukupne vrednosti 500 milijardi evra. Navedeni su izvori prihoda koje je predložila Komisija, a uključuju proširenje poreza na emisiju na pomorski i vazduhoplovni sektor što će ostvariti prihod od oko 10 milijardi evra. Štaviše, Komisija predviđa novi porez na ugalj, porez na velike operacije kompanija, digitalni porez na kompanije sa prometom većim od 750 miliona evra godišnje, kao i porez na nerecikliranu plastiku.\nPortugalski premijer Antonio Kosta kaže da je zadovoljan predlogom, dok bi druge zemlje više volele manji fond za oporavak ili fond isključivo zasnovan na kreditima.\nLetonija: Pametna investicija\nDiena piše o reakciji letonskog premijera Krišjanisisa Karinša i reakcije predsednika Egilsa Levitsa na plan ekonomskog oporavka Komisije. Predsednik Levits naglasio je važnost pametnih investicija u nauku i obrazovanje, koje će pomoći oporavak zemlje i imati trajan uticaj na njen rast. Takođe je napomenuo kako će podrška EU za letonske kompanije i kreativnu industriju pomoći društvu da povrati snagu i udruži se u borbi protiv virusa.\nDiena rezimira kako Komisija planira da uloži ukupno 1.850 biliona evra u narednih 7 godina, pri čemu će većina novca doći od doprinosa država članica u Višegodišnji finansijski okvir, a 26 milijardi evra iz fonda za oporavak biće dodeljeno programima kao što su InvestEU, programima za oporavak poslovanja i konkurentnost.\nBy premins| 2020-05-29T10:56:36+00:00\tMay 29th, 2020|Categories: Vesti|Tags: Evropske integracije, KOVID-19|Comments Off on EVROPSKE VESTI: Plan oporavka


Ekscentrična zvezda, koja će od 8. jula ove godine do 24. februara 2010, održati 50 koncerta u londonskoj areni O2, takođe je tražila dva crna pantera, zmije, tropske ptice i tri majmuna za pojedine delove nastupa pod nazivom "džungla", "cirkus" i "vreme". Džekson se nada da će za svoje nastupe uspeti da obezbedi i učešće 100 ratnika iz afričkog plemena Masai, piše londonski "Miror". Kako list saznaje, slavni pevač planira da priredi najspektakularniji koncert koji je ikada viđen.\nZa temu "džungla", Džekson želi da ušeta na binu na afričkom slonu, u pratnji pantera vođenim na zlatnom lancu i okružen papagajima i drugim egzotičnim pticama u letu. Organizari sa negodovanjem gledaju na zahteve mušićavog muzičara, navodeći troškove takvog spektakla i zakone o zaštiti životinja koji zabranjuju korišćenje pojedinih divljih životinja u šou programima. "Korišćenje životinja na koncertima je stvar koja pripada prošlosti, a ne nešto o čemu bi zvezda tako visokog profila trebalo da razmišlja. Nadamo se da će se fanovi Majkla Džeksona složiti u tome s nama. To bi bilo više ličilo na životinjski cirkus, nešto čemu se protivi većina Britanaca", komentarisao je Kreg Redmond, direktor Društva za zaštitu životinja u zatočeništvu, apelujući na Džeksona da odustane od ove namere.


Forumu je prisustvovalo preko 60 učesnika u oba grada a predavači su bili IT stručnjaci iz Australije, Bosne i Hercegovine, Indije, Njemačke, Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata. Učesnici su imali priliku da se upoznaju s IEEE i njegovim angažmanom u industriji, kao i s IEEE standardima. Također, imali su priliku da čuju o iskustvima iz Ujedinjenih Arapskih Emirata te praktičnim primjerima od kolega iz Australije uz preporuke za Bosnu i Hercegovinu, a dat je i pregled interneta stvari u našoj zemlji. Govorilo se i o standardizaciji medicinskih i bioloških uređaja kroz IEEE, razvoju IoT (Internet of Things) proizvoda za međunarodne klijente, te globalnoj isporuci IoT rješenja iz Bosne i Hercegovine.\nInstitut za standardizaciju Bosne i Hercegovine predstavljao je Aleksandar Cincar, direktor Instituta, koji je prisutne upoznao s radom Instituta s posebnim naglaskom na standardizaciju iz oblasti interneta stvari (IoT).


Gej lezbejski info centar protiv portala Srbin.info - Savet za štampu\nGej lezbejski info centar protiv portala Srbin.info\nNa osnovu članova 22. i 24. Statuta Saveta za štampu i članova 15. i 16. Poslovnika o radu Komisije za žalbe, Komisija za žalbe Saveta za štampu u sastavu: Ivan Cvejić, Petar Jeremić, Stojan Marković, Zoran Ivošević, Tamara Skrozza, Vlado Mareš, Marija Kordić i Božo Prelević, na sednici održanoj 25.6.2015. godine nije uspela da usaglasi odluku o tome da li je Gej lezbejski inf centar bio ovlašćen da podnese žalbu na tekst „SVAKA ČAST: Razbijena gej parada u Moldaviji”, objavljen 8. maja 2015. godine na portalu “Srbin.info”, odnosno da li Komisija treba da prihvati da razmatra ovu žalbu.\n“Za” odluku da je žalbu podneo ovlašćeni podnosilac glasala su četiri člana Komisije, dok su četiri bila “protiv”, tako da potrebne većine nije bilo ni za jednu odluku. Komisija zbog toga nije odlučivala o tome da li je sporni tekst objavljen u skladu sa Kodeksom novinara Srbije.\nŽalbu Savetu za štampu podneo je Gej lezbejski info centar, smatrajući da su komentarom u naslovu teksta prekršene odredbe Kodeksa novinara koje se odnose na zabranu diskriminacije, govora mržnje i podsticanja na nasilje. “U pitanju je kontekst u koji se stavlja prekidanje jednog gej skupa u Moldaviji i stavljanje medija na stranu nasilnika, čime se promoviše nasilje i zaustavljanje sličnih događaja u Srbiji”, objasnio je,između ostalog, podnosilac žalbe.\nRedakcija portala “Srbin.info” ocenila je žalbu kao “pokušaj gej lobija da ugasi ‘Srbin.info’”, odnosno kao nameru Saveta za štampu da “u interesu svojih osnivača, finansijera ili nekih drugih skrivenih interesa, ostvari faktički uticaj na uređivačku politiku jednog apsolutno nezavisnog medija”, koji nije u nadležnosti Saveta. “Što se samog teksta tiče, radi se o informaciji koja je preneta i preuzeta od drugog internet medija – Fakti, i ovim tekstom je samo preneta nesporna vest da gej parade u Moldaviji nije održana“, ističe se odgovoru.\nČlanovi Komisije nisu imali jedinstven stav o tome da li je u ovom slučaju od značaja to što je reč o događaju u Moldaviji, odnosno da li je reč o nečemu što u tolikoj meri odnosi na gej populaciju u Srbiji da bi njihovi predstavnici imali pravo da se obrate Saveta za štampu kao neko smatra da je lično oštećen objavljenim tekstom. Deo članova Komisije mislio je da podrška razbijanju gej parade u drugoj zemlji nema direktne veze sa pripadnicima te populacije u Srbiji, te da jedna nevladina organizacija iz Srbije ne može da zastupa prava LGBT populacije iz druge zemlje. Ostali članovi Komisije smatrali su da podnosilac žalbe jeste ovlašćen, budući da nije od značaja gde se događaj desio, već kako je interpretiran. Nesumnjiva podrška “razbijanju” gej parade, nosi, po njima poruku da tako treba postupiti i ovde, čime se posredno poziva na mržnju i nasilje prema LGBT osobama u Srbiji.\nKako su “za” odluku da se žalba uzme u razmatranje glasala četiri člana Komisije, dok su četiri bila “protiv”, Komisija nije ni odlučivala o eventualnom kršenju Kodeksa u ovom slučaju.


AŽURIRANA CRNA LISTA: NAJVEĆI DUŽNICI POREZA NISU PLATILI 850,5 MILIONA MARAKA | Hayat.ba\nPoreska uprava Republike Srpske ažurirala je “crnu listu” po kojoj najveći dužnici duguju oko 850,5 miliona maraka po osnovu poreza i doprinosa na kraju septembra ove godine.\nNajveći dug odnosi se na poreske obveznike pravnih lica i preduzetnika na teritoriji koja pripada Područnom centru Banjaluka – oko 260,3 miliona konvertibilnih maraka, dok je najmanji dug u Područnom centru Prijedoru koji od najvećih dužnika potražuje oko 78,3 miliona maraka.\nPoreski obveznici koji su najveći dužnici sa teritorije koju pokriva Područni centar Istočno Sarajevo nisu platili ukupno oko 140 miliona konvertibilnih maraka, dok Područni centar Doboj nije naplatio oko 118 miliona KM od najvećih dužnika.\nPodručni centar Trebinje potražuje oko 90 miliona maraka, dok u Zvorniku imaju nenaplaćenih oko 83 milion maraka.\nPoreski najveći dužnici u Područnom centru Bijeljina nisu platili ukupno oko 81,1 milion KM.\nNajveći dužnici i dalje su javne zdravstvene ustanove, odnosno bolnice u RS.


Slavko Bat vraćen u pritvor do ponovnog suđenja - SDCafe.rs\nHome\tInfoHronika\tSlavko Bat vraćen u pritvor do ponovnog suđenja\nVanpretresno veće Višeg suda u Smederevu u skladu sa odlukom Apelacionog suda odlučilo je danas da Zlatko Bat (61) iz Kusatka, koji je osuđen na tri godine i dva meseca zatvora zbog nedozvoljenih polnih radnji, bude vraćen u pritvor do ponovnog suđenja.\nTužilac se žalio Apelacionm sudu na blagu kaznu Višeg suda i na puštanje iz pritvora Zlatka Bata koji je osuđen u prethodnom postupku zbog nedozvoljenih polnih radnji sa maloletnom rođakom.\nMaloletnica je postala žrtva kada je imala šest godina, a nedozvoljene radnje su trajale do žrtvine 11. godine.\nApelacioni sud u Beogradu ukinuo je odluku Višeg suda u Smederevu i vratio predmet na ponovno suđenje.\nZlatko Bat je iz privora pušten 30. januara 2016, pošto mu je Viši sud u Smederevu izrekao prvostepenu presudu koja ne predviđa produžetak pritvora do pravosnažnosti jer je izrečena kazna ispod pet godina zatvora.\nBat ima srpsko i hrvatsko državljanstvo i postoji opasnost od bekstva, zaključilo je Veće, a u prethodnom postupku je osuđen blago u odnosu na činjenicu da je žrtva bila dete, da su rođaci i na dužinu perioda u kojem je okrivljeni prisiljavao maloletnicu na nedozvoljene radnje.\nAgencija Beta ima informaciju iz izvora bliskog pravosuđu, da su starije sudije, kolege sudećeg sudije jednoglasne u stavu da je kazna "neprimerena kvalifikaciji i težini dela" i u slučaju da nije bilo "verodostojnih dokaza" na koje se poziva sudeći sudija, manja bi greška bila osloboditi optuženog, nego ga blago kazniti i "uznemiriti javnost".


RTS :: Kocijas: Vreme je za veliko "da" ili veliko "ne"\nRegion Kocijas: Vreme je za veliko "da" ili veliko "ne"\nKocijas: Vreme je za veliko "da" ili veliko "ne"\nutorak, 05. jun 2018, 09:58 -> 12:14\nRepublika Severna Makedonija, Republika Gornja Makedonija i Republika Nova Makedonija, tri su nova imena za tu bivšu jugoslovensku republiku, i još uvek su na stolu, potvrdio je grčki ministar spoljnih poslova Nikos Kocijas, koji kaže da rešenje očekuje u narednim danima.\nNikos Kocijas je u intervjuu za državnu televiziju ERT rekao da je telefonski razgovor premijera dve države, Aleksisa Ciprasa i Zorana Zaeva, odložen zbog problema sa kojima se suočava vlada u Skoplju.\nIstiče, da se nada da će za nekoliko dana, te teškoće biti prevaziđene.\n"Sada je vreme da kažemo veliko 'da' ili veliko 'ne'. Dogovor nije trka od 100 metara, postoje pukotine i padovi i moramo imati strpljenje. Ali, dok nema potpisa za sporazum, ništa nije učinjeno ", rekao je Kocijas.\nPrema njegovim rečima, sporazum je dobar kompromis prema kojem obe strane dobijaju.\nKocijas nije želeo da komentariše informacije o tome da je dogovoreno ime Severna Makedonija i rekao je da će ime koje će se dogovoriti objaviti dva premijera.\nRekao je, međutim, da je predlog "Vardarska Makedonija" odbila makedonska vlada jer ih, kako je rekao, podseća na vreme okupacije.\nGovoreći o mogućim imenima, Kocijas je rekao da je "Atina predložila Skoplju da predloži nova imena ako ne prihvati bilo koji od predlog posrednika UN u tim pregovorima – Metju Nimica".\nTakođe je odgovorio na kritike opozicije, rekavši da su prethodne grčke vlade usvojile rešenja, kao što je Republika Makedonija-Skoplje, kao dvostruku formulu, bez potrebe za opštom upotrebom, odnosno "erga omnes".\n"Naš nacionalni interes je rešiti pitanje imena s našim susedima, a to je cilj naše aktivne spoljne politike", rekao je Kocijas, preneli su grčki i makedonski mediji.\n"Priznanje Skoplju za vraćanje crkve svojoj tradiciji"\nKometarišući preimenovanje nepriznate Makedonske pravoslavne crkve u Ohridsku arhiepiskopiju, šef grčke diploamtije smatra da taj čin treba pozdraviti.\nKocijas je rekao da treba odati priznanje za hrabrost ljudima u Skoplju, koji misle da crkva treba da se vrati svojoj tradiciji, koja ne provocira pitanje postojanja položaja Grčke pravoslavne crkve.\nRekao je da pregovori između Makedonske ohridske arhiepiskopije i Vaseljenske patrijaršije traju godinu dana.\nKocijas kaže da Vaseljenska patrijaršija razgovara o priznanju Makedonske pravoslavne crkve kao Ohridske arhiepiskopije i dodao da to nije pitanje koje se tiče Sinoda Grčke pravoslavne crkve, te da bi bilo bolje i da se u to ne mešaju.\n"Kao građani, naravno, mogu ako ih se to tiče, ali kao institucija to nije njihovo pitanje", rekao je Kocijas, preneli su makedonski mediji.\nObjasnio je da kada je GPC odlučila da podrži proteste protiv novog imena Makedonije ranije ove godine, Sveti Sinod je znao da su pregovori u toku između crkve u Skoplju i Vaseljenske patrijaršije i morali su to da poštuju.\n"Crkva u Skoplju je pitanje Vaseljenske patrijršije i nije tema Grčke crkve. Bolje bi bilo da se u to ne mešaju, a još bolje bi bilo ako bi podržala ovo rešenje", zaključio je Kocijas.\n(utorak, 05. jun 2018, 18:02)\n(utorak, 05. jun 2018, 17:25)\n(utorak, 05. jun 2018, 15:54)\n(utorak, 05. jun 2018, 14:32)\n(utorak, 05. jun 2018, 12:20)\n(utorak, 05. jun 2018, 11:17)\n(utorak, 05. jun 2018, 10:52)


Doniran aparat za dijagnostikovanje arterijskih bolesti | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Doniran aparat za dijagnostikovanje arterijskih bolesti\nISTOČNO SARAJEVO – Vršilac dužnosti direktora preduzeća “Putevi Republike Srpske” Nenad Nešić donirao je danas Bolnici “Srbija” u Istočnom Sarajevu medicinski aparat vrijednosti 58.500 KM, za dijagnostikovanje perifernih arterijskih bolesti.\nVršilac dužnosti direktora Bolnice “Srbija” Nebojša Šešlija zahvalio je Nešiću za ovu vrijednu donaciju, kojom je u ovoj zdravstvenoj ustanovi zaokružena dijagnostika u ovoj oblasti.\n“Dobra dijagnostika doprinosi i kvalitetnom rješavanju svih problema u zdravstvu. Ova donacija nije pomoć samo ovoj zdravstvenoj ustanovi, nego svim stanovnicima ove regije”, rekao je Šešlija.\nOn je istakao da u narednom periodu očekuje da, u saradnji sa Vladom Srpske i preduzećem “Putevi Republike Srpske”, a na Nešićevu inicijativu, počne rješavanje problema nedostatka parkinga i da u toku ove godine bude asfaltirano 200 novih parking mjesta.\nNešić je rekao da je na zahtjev Šešlije, a u dogovoru sa predsjednikom Vlade Republike Srpske Radovanom Viškovićem, dogovorena donacija aparata, u vrijednosti 58.500 KM, za dijagnostiku arterijskih bolesti.\nOn je istakao da će “Putevi Republike Srpske”, koji su u 100 odstotnom vlasništvu Vlade Srpske, uz saglasnost premijera Viškovića, do kraja maja uraditi parking prostor za Bolnicu “Srbija”.\n“Na ovaj način pokazujemo da, kako Vlada Republike Srpske, tako i preduzeća koja su u njenom vlasništvu, društveno djeluju i gledaju kako da pomognu svim institucijama koje rade u interesu građana Srpske”, naglasio je Nešić.\nOn je apelovao da svi rukovodioci javnih ustanova, koji mogu, na ovaj način pomognu zdravstvo.\nNačelnik Internog odjeljenja u Bolnici “Srbija” Bojan Pejović rekao je da je ovaj aparat veoma značajan i da su sada druga medicinska ustanova, uz Univerzitetski klinički centar Republike Srpske /UKC/ u Banjaluci, koja ima ovaj aparat za najbolju moguću dijagnostiku periferne arterijske bolesti.\n“Sa ovim aparatom zaokružujemo dijagnostiku, a tretman traje minut i mnogo je komforniji”, naveo je Pejović i dodao da će sada ovaj vid dijagnostike biti dostupan i stanovništvu susjednih regija.\nOn je podsjetio da u Bolnicu “Srbija” dolazi i vaskularni hirurg profesor Milanko Maksić iz UKC-a Banjaluka.\nPrethodni članakNenadu Peroviću potrebna pomoć za transplantaciju bubrega\nNaredni članakU petak foto-izložba posvećena rođendanu Valentine Tereškove


Konačno je došao kraj jednoj od najdužih pauza u istoriji svetske kinematografije. Skoro pola godine svetska publika je ostala uskraćena za bioskopsko uživanje u sedmoj umetnosti, ali Blitz Film sda obeležava ponovno otvaranje bioskopa na način kako je to taj događaj i zaslužio - Nolanovim novim ostvarenjem TENET...\nStomalogija se u poslednjih par decenija znatno razvija zahvaljujući velkom i brzom napretku tehnologije. Pre samo jednu deceniju odlazak kod zubara je izgledao potpuno drugačije nego danas. Dok je ranije to bio čist manuelni posao, sada, zahvaljujući razvoju tehnologija, koriste se savremene metode za rešavanje stomatoloških problema...\nBiti uspešan i prepoznat od strane kupaca na tržištu ozbiljno je težak zadatak isto koliko i pravilno optimizovati proizvodne procese kako bi se redukovali nepotrebni troškovi, izbegla dodatna ulaganja i ostvarila odgovarajuća dobit. Sa lean filozofijom i lean alatima to je moguće i to za relativno kratko vreme, ali je potrebno pridržavati se svega što lean kao kompletan paket nudi...\nLogitech G, Logitechov brend i vodeći inovator gejming tehnologije i opreme predstavio je PRO X LIGHTSPEED Wireless gejming slušalice. opremljene vrhunskom LIGHTSPEED bežičnom tehnologijom, koja je integrisana na čuvenim slušalicama koje su dizajnirane kako bi ispunile sva očekivanja najelitnijih esport profesionalaca...\nSrbija je jedna od retkih zemalja u regionu koja ima svoj brend električnih bicikala E prime, koji pored takozvanih komercijalnih rešenja koja su dobila brojna svetska prizanja za kvalitet i dizajn, dizajnirala i jedan poseban namenski električni bicikl – Effecta Police Edition...\n1\t2 3 ...\t33 34


Bezbedno na internet – Udruženje RODITELJ\nby Roditelj 06/02/2012 21/03/2012 4 20\nPovodom Dana bezbednog interneta koji se u Srbiji obeležava 7. februara, Udruženje RODITELJ apeluje na sve roditelje da pokažu veći stepen odgovornosti prema najmlađim korisnicima interneta – deci predškoloskog i nižeg osnovnoškolskog uzrasta. Starosna granica u kojoj deca počinju da koriste računare svake godine je sve niža. Sve je veći broj dece koja još u predškolskom uzrastu imaju pristup računaru i uz njega provode i više od dva sata dnevno. Nemoguće je ignorisati činjenicu da tehnologija svakim danom postaje sve zastupljeniji deo svakodnevnog života i nerealno je očekivati da roditelji mogu držati dete podalje od računara duži vremenski period.Bez obzira na uzrast u kome dete počinje da koristi kompjuter, mora se voditi računa o prilagođenosti sadržaja uzrastu deteta, a odrasli moraju da budu uključeni u ovaj proces. Drugim rečima, ma kada se odlučili za upoznavanje sa kompjuterom svaki roditelj bi trebalo da povede računa o tome da dete koristi samo programe prilagodjene svom uzrastu.Za uzrast do šest godina, preporučuju se isključivo edukativni programi koji detetu omogućavaju da crta, boji ili dizajnira različite stvari, da uči slova, brojeve, usvaja različite pojmove kroz razvoj logičkog razmišljanja. Agresivne i kompetitivne igrice treba izbegavati, ne samo u ovom uzrastu već i do desete godine starosti deteta.\nPored toga, dete nikako ne bi trebalo pustiti da bez nadzora sedi uz kompjuter. Roditelji bi trebalo da kompjuter koriste zajedno sa detetom kao edukativno sredstvo i sredstvo za razvijanje kreativnosti deteta, na isti način na koji bi se igrali i igračkama. Pravilno stečene navike o korišćenju računara i interneta u ovom periodu, sigurna su garancija za njihovu bezbednu upotrebu i u školskom uzrastu.\nUdruženje RODITELJ takođe podseća sve zainteresovane roditelje da u okviru Savetovališta za roditelje funkcioniše posebno Savetovalište za ponašanje na internetu kojem se roditelji mogu obratiti sa pitanjima i nedoumicama iz ove oblasti.\nNeka od najčešćih pitanja odnose se na sajber uznemiravanje dece , o privatnosti dece na Internetu, naročito na društvenim mrežama, kao i o savetima za sigurnost dece na internetu.


Bajden: Amerikanci plaćaju „Putinov porez“ na hranu i benzin - 10.06.2022, Sputnik Srbija\nBajden: Amerikanci plaćaju „Putinov porez“ na hranu i benzin\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Džozef Bajden izjavio je da Amerikanci plaćaju „Putinov porez“ za gorivo i hranu, nakon objavljivanja majskih podataka o... 10.06.2022, Sputnik Srbija\nInflacija u Sjedinjenim Američkim Državama se dodatno ubrzala u maju, pri čemu su potrošačke cene porasle za 8,6 odsto u odnosu na isti mesec 2021, dostižući najvišu stopu od decembra 1981. godine, izvestila je danas Kancelarija za statistiku rada. Američke vlasti objašnjavaju rast cena pre svega kao posledicu konflikta u Ukrajini i priznaju da antiruske sankcije neće proći bez posledica po ekonomiju SAD.Predsednik Rusije Vladimir Putin je ranije izjavio da je politika obuzdavanja i slabljenja Rusije dugoročna strategija Zapada, a sankcije su nanele ozbiljan udarac svetskoj ekonomiji. Prema njegovim rečima, glavni cilj Zapada je da pogorša živote miliona ljudi. Ruski predsednik je takođe izjavio da su SAD i Evropska unija faktički objavili krizu u ispunjavanju obaveza prema Rusiji, zamrzavajući njene valutne rezerve i dodao da trenutni događaji podvlače liniju pod globalnom dominacijom Zapada i u politici i u ekonomiji.\nrusija, svet, svet – politika, džozef bajden, inflacija, zapad, kriza u ukrajini, ukrajina\n22:47 10.06.2022 (Osveženo: 22:58 10.06.2022)\n© AP Photo / Susan WalshAmerički predsednik Džozef Bajden\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Džozef Bajden izjavio je da Amerikanci plaćaju „Putinov porez“ za gorivo i hranu, nakon objavljivanja majskih podataka o inflaciji, najvećoj u proteklih 40 godina.\n„Mi nikada nismo videli ništa slično Putinovom porezu na hranu i benzin“, izjavio je Bajden u Los Anđelesu.\nInflacija u Sjedinjenim Američkim Državama se dodatno ubrzala u maju, pri čemu su potrošačke cene porasle za 8,6 odsto u odnosu na isti mesec 2021, dostižući najvišu stopu od decembra 1981. godine, izvestila je danas Kancelarija za statistiku rada. Američke vlasti objašnjavaju rast cena pre svega kao posledicu konflikta u Ukrajini i priznaju da antiruske sankcije neće proći bez posledica po ekonomiju SAD.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je ranije izjavio da je politika obuzdavanja i slabljenja Rusije dugoročna strategija Zapada, a sankcije su nanele ozbiljan udarac svetskoj ekonomiji. Prema njegovim rečima, glavni cilj Zapada je da pogorša živote miliona ljudi.\nRuski predsednik je takođe izjavio da su SAD i Evropska unija faktički objavili krizu u ispunjavanju obaveza prema Rusiji, zamrzavajući njene valutne rezerve i dodao da trenutni događaji podvlače liniju pod globalnom dominacijom Zapada i u politici i u ekonomiji.\nPutin: Inflaciju zovu mojim imenom, ali jedino što pokušavaju jeste da sakriju „ono mesto“\n9 Jun, 17:02


Bolnica ide krupnim koracima naprijed - Otvoren novi dijalizni centar, pacijenti više neće morati da idu u okolne gradove | Trebinje Live\nBolnica ide krupnim koracima naprijed - Otvoren novi dijalizni centar, pacijenti više neće morati da idu u okolne gradove\nU Bolnici u Trebinju danas su ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Dragan Bogdanić, gradonačelnik Luka Petrović i direktor ove ustanove Vaso Mijanović otvorili novi dijalizni centar, u kome se u istom momentu može pružiti usluga za 48 pacijenata na osam aparata.\nVrijednost radova i savremene opreme je oko 500.000 KM, a neophodna sredstva je obezbijedila Bolnica iz vlastitih prihoda, uz pomoć Vlade Republike Srpske i resornog ministarstva.\nMinistar Bogdanić je kazao da je dijalizni centar u Trebinju posljednji u Republici Srpskoj koji do sada nije bio rekonstruisan, te da mu je drago što će svi njegovi korisnici imati dosta kvalitetnije usluge.\n"Trebinje ima svoju posebnost i išli smo sa većim kapacitetom dijaliznog centra zato što je ovo turističko mjesto i jer će ovdje, po svim procjenama, usluge dijalize koristiti i turisti koji se nalaze na odmoru u gradovima u okolini", rekao je Bogdanić.\nOn je najavio da će biti nastavljeni radovi na unapređuju usluga Bolnice Trebinje.\nGradonačelnik Trebinja Luka Petrović je kazao da su zajedničkim snagama Vlade, resornog ministarstva, menadžmenta Bolnice i rukovodstva Grada realizovan ovaj veoma bitan projekat za sve građane Trebinja i Hercegovine.\nOn je istakao da će pored dijaliznog centra, biti proširen i kapacitet hirurške sale čiji su radovi u toku, te da će uskoro na usluzi građanima biti i magnetna rezonanca.\n"Ovaj plan se realizuje postepeno i veliko je zadovoljstvo što se pokazalo da se zajedničkim snagama sve može uraditi", naveo je Petrović, dodajući da će nakon svih radova Bolnica u Trebinju biti među najopremljenijim u regionu, što će biti na veliko zadovoljstvo svih onih koji koriste njene usluge.\nDirektor trebinjske Bolnice Vaso Mijanović nije krio zadovoljstvo što ova ustanova ubrzanim koracima ide naprijed kako u pružanju usluga, tako i u sve boljoj opremljenosti i kadrovskoj osposobljenosti.\n"Ovaj dijalizni centar poboljšava usluge hemodijalize ne samo za građane Trebinja, već i za sve Hercegovce ali i turiste koji ljetuju u našem gradu i okolnim mjestima", rekao je Mijanović.\nOn je kazao da pacijenti više neće morati da usluge dijalize koriste van istočne Hercegovine, te da su do sada mogli da pruže uslugu za oko 30 pacijenata, dok je sada taj broj 48.\nMijanović je rekao da je trebinjska Bolnica krenula i u projekat energetske efikasnosti, što će obuhvatiti postavljanje nove fasade, rekonstrukciju krova i otvora na zgradi ove ustanove.\n"Taj projekat je vrijedan oko 1,3 miliona KM. Prva faza u kojoj ćemo rekonstruisati fasadu i krov, te promijeniti otvore, biće završena do decembra ove godine, dok će druga faza obuhvatiti ugradnju novog sistema grijanja i hlađenja putem toplotnih pumpi, te grijanje tople vode putem solarnih panela", rekao je Mijanović.\nOvim investicijama, Bolnica Trebinje postaje lider zdravstvenih usluga u širem regionu, ponosno kaže Mijanović, koji je na čelu trebinjske Bolnice od septembra 2015. godine.


06.08.2017. 14:37 > 14:38\n- Oni nemaju dnevni red, a vlast su oni koji ga imaju - rekao je Dodik novinarima u Bihaću.\nOn je dodao da opozicija radi šta misli da treba da radi.\nGrupa poslanika opozicije u Narodnoj skupštini Republike Srpske govoriće sutra o interpelaciji za razmatranje politika u oblasti zdravstvenog i penzionog sistema, koju nameravaju da upute u skupštinsku proceduru.\nNa konferenciji za novinare, zakazanoj u Narodnoj skupštini za 12 časova, govoriće Milan Švraka, Nedeljko Glamočak i Krsto Jandrić, najavljeno je ranije iz parlamenta Srpske.\nGrupa poslanika opozicije je 7. jula u Narodnoj skupštini Srpske podnela prvu interpelaciju u istoriji parlamentarizma u Srpskoj u kojoj se traži skupštinska rasprava o 22 pitanja u vezi sa ekonomskom politikom Vlade Srpske.


Tri dana kiše, dva sunca, pa ukrug – MEDIJA CENTAR BOR );\nU Srbiji i Timočkoj krajini nestabilno vreme do kraja meseca.\n– Danas i sutra vreme će biti promenljivo, ponegde sa kišom, pljuskovima i grmljavinom, sa maksimalnom dnevnom temperaturom od 14 do 19 stepeni. U subotu i nedelju biće pretežno sunčano, ali ne i preterano toplije, jer nam stiže talas svežijeg vazduha zbog koga će maksimalna temperatura biti od 15 do 20 stepeni – kaže Todorović.\n– Topliji i sunčani dani, sa retkim pojavama popodnevnih pljuskova čekaju nas od 25. aprila do kraja meseca. Jutarnja temperatura tih dana kretaće se od sedam do 13, a maksimalna dnevna biće od 20 do 27 stepeni – kaže Todorović.


Peko 800 djece bez asistenta u nastavi | roditelji.me\nPeko 800 djece bez asistenta u nastavi\n22/10/2012 10:00 | by Roditelji.me | No Comments\nU vaspitno-obrazovni sistem u Crnoj Gori trenutno je uključeno više od hiljadu djece sa posebnim obrazovnim potrebama, od kojih samo njih 145 ostvaruje zakonsko pravo da imaju asistenta, zbog ograničenja u budžetu Zavoda za zapošljavanje u čijoj je nadležnosti zapošljavanje tog kadra.\nShodno Zakonu o vaspitanju i obrazovanju djece sa posebnim obrazovnim potrebama, u toku nastave može da im se obezbijedi asistent, kao tehnička pomoć u pogledu obezbjeđivanja pristupa obrazovanju i obrazovnom postignuću. Posao asistenata ne treba miješati sa poslovima koje obavlja nastavnik ili stručni saradnik, već se od njega očekuje da pomaže djeci u pisanju, računanju, rukovanju priborom za geometriju, pripremi pribora i tome slično.\nStrategijom inkluzivnog obrazovanja, koju je Vlada usvojila 2008. podine, postavljeni su temelji i pravci razvoja sistema vaspitanja i obrazovanja djece sa posebnim obrazovnim potrebama. U skladu sa tim dokumentom, na nivou lokalnih zajednica formirane su komisije za usmjeravanje djece sa posebnim obrazovnim potrebama u vaspitno-obrazovni sistem, koje predlažu program, dodatnu stručnu pomoć, kadrovske, prostorne, materijalne i druge uslove koji moraju biti obezbijeđeni toj djeci.\nPrema podacima Ministarstva prosvjete i sporta, kojem komisije dostavljaju rješenja o usmjeravanju, u vaspitno-obrazovni sistem trenutno je uključeno 1.056 djece, koja su prošla formalnu i zakonom propisanu proceduru procjene i ustanovljavanja njihovih potreba.\nIz Ministarstva su ranije pojasnili da je, shodno normativima i standardima, kao i inkluzivnim principima, pravilo da jedno dijete sa smetnjama u razvoju bude uključeno u odjeljenje, s tim što ih može biti i dvoje „ako je jedno sa lakšim, a drugo sa težim smetnjama u razvoju”.\nAsistenti učeniku u nastavi zapošljavaju se kroz Program javnih radova Zavoda za zapošljavanje koji je, na osnovu Akcionog plana Strategije integracije osoba sa invaliditetom, odlučio da iz državnog budžeta finansira njihov angažman.\nIz Zavoda je portalu Roditelji.me pojašnjeno da oni, kroz formu javnog rada organizovanog u saradnji sa javnim obrazovnim ustanovama, nevladinim organizacijama (NVO) ili udruženjima, djeci sa posebnim obrazovnim potrebama pružaju tehničku pomoć i podršku u procesu obrazovanja.\n„Tako je u ovoj godini, u saradnji sa 22 javne obrazovne ustanove i osam NVO i udruženja, u ovom javnom radu angažovano 145 asistenta, na tri mjeseca“, kazala je portparol te javne ustanove Danka Ćetković.\nNa pitanje šta se dešava nakon isteka tog perioda, ona je kazala da je dosadašnja praksa bila da se ugovori sa asistentima produžavaju, i da očekuju da će to biti i ovoga puta ali je, kako je navela, to je uslovljeno raspoloživim novcem.\nPrema njenim riječima, novac Zavoda opredjeljuju se za finansiranje zarada zaposlenih u javnom radu, koje su su određene ukupno raspoloživim sredstvima Zavoda za te namjene.\nĆetković je naglasila da je broj asistenata koje Zavod finasira uslovljen isključivo novcem kojim Zavod raspolaže.\n„Ove godine je, na osnovu odluka Upravnog odbora Zavoda, za organizaciju javnog rada asistenti u nastavi, odobreno 152.481, 33 EUR“, precizirala je ona.\nNa pitanje da li im je poznato da je, prema nekim tvrdnjama, roditeljima sugerisano da treba sami da angažuju asistenta za svoje dijete, Ćetković je kazala da zarade asistenata finansira Zavod, i da projektom nije predviđeno učešće roditelja u sufinansiranju zarada asistenta.\nPojašnjavajući način zapošljavanja asistenata, ona rekla da Zavod raspisuje javni konkurs za izbor izvođača javnog rada i zaključuje sa izabranim izvođačima ugovor o realizaciji i finansiranju tog rada. Ugovorom se uređuju međusobna prava, obaveze i odgovornosti ugovornih strana na planu realizacije i finansiranja javnog rada. Zaposleni u javnom radu su osobe iz evidencije Zavoda, koje zaključuju sa izvođačem rada – u konkretnom slučaju sa javnom obrazovnom ustanovom, NVO ili udruženjem, ugovor o radu za vrijeme izvođenja javnog rada.\nĆetković je pojasnila da je obrazovni profil učesnika javnih radova definisan izborom programa tih radova koji se realizuju.\n„Iskustva pokazuju da su, pored obrazovnih kvalifikacija (najmanje srednja stručna sprema, poželjno pedagoškog smjera) ne manje važni afiniteti u radu sa djecom, a posebno je potrebna senzibilnost u radu sa teškoćama u razvoju, izražena empatija i prepoznavanje potreba te djece, kao i adekvatno reagovanje“, kazala je ona.\nVažno je, kako je navela, i da svi asistenti, bez obzira, kojem obrazovnom profilu pripadaju, budu otvoreni za stalna nova usavršavanja i edukacije u oblasti rada sa djecom sa teškoćama u razvoju.\nĆetković je kazala da u Zavodu planiraju da i naredne godine nastave sa realizacijom tih projekata.\n„Međutim, njihov obim i trajanje biće uslovljeni novcem kojim će Zavod moći da raspolaže u narednoj godini“, poručila je ona.


'Priče na zadatu temu: Male priče iz orkestra' na sceni SNP-a\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 29.Apr.2021, 05:22\n"Priče na zadatu temu: Male priče iz orkestra" na sceni SNP-a\nPod sloganom „Priče koje pokreću“, Opera Srpskog narodnog pozorišta pokrenula je 160. sezonu, a svakog meseca ta tematika se produbljivala serijom tematskih koncerata. Inspirisani reakcijama publike i potrebom za konstantnim usavršavanjem, sledeća priča potiče iz samog ansambla i nosi naziv "Priče na zadatu temu: Male priče iz orkestra", a na repertoaru je večeras na sceni Jovan Đorđević.\n„Nas pokreće želja za usavršavanjem. Program koji planiramo da izvedemo >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << nije nimalo jednostavan. Reč je o kompozicijama na kojima se pokazuje sva brilijantnost muzičkih solista i orkestra. Ovaj orkestar je pokazao spremnost za rad i u vanserijskim okolnistima i želju za napredovanjem i stalnim izazovima, zato mislim da je posebnost ovog koncerta jer tako izazovan repertoar dolazi kao predlog upravo od naših muzičara,” priča direktor opere Aleksandar Stankov.\n„U vremenu kada je potrebno da nas je na sceni manje, mi smo se odlučili da uradimo više. I za publiku i za nas, muzičare u orkestru Opere. Da ponudimo nešto drugačiji program i stilski kontrastan, time veoma interesantan za publiku, a i da u sastavu sa više solista sviramo kamernu muziku sa kolegama iz orkestra i da tako i sami napredujemo kao ansambl. Ideja je bila da na koncertu obuhvatimo što više grupa instrumenata iz orkestra, i time koncert učinimo još zanimljivijim. Takođe, koliko saznajemo, Hajdnova Sinfonia Concertante biće premijerno novosadsko izvođenje. Znači nam da se angažujemo više, Opera nam to dozvoljava, znači nam da se još bolje upoznamo kroz muziku i da se dobro družimo”, objašnjava fagotista Nemanja Mihailović.\nNa programu su kompozicije Telemana, Hajdna i Respiđija uz solističke nastupe pojedinih muzičara orkestra Opere Srpskog narodnog pozorišta. Reč je o tri izuzetno plodnim kompozitorima i tri sasvim različite muzičke epohe kroz koje će publiku voditi preko 40 muzičara operskog orkestra.\n„Naš orkestar jedan je od najboljih profesionalnih orkestara u Evropi sa više od 70 godina iskustva i isto toliko muzičara. Taj orkestar ima izuzetno širok repertoar, a nastupali smo u skoro celom svetu i pod svetskim dirigentima. To iskustvo i umeće sumirano je u ovih nešto preko sat vremena programa, posebno kreiranog za operske sladokusce”, dodaje Stankov.\n"Priče na zadatu temu"– upravo je serijal koncerata za sladokusce. Ideja je pokazati da u ovim uslovima, opera kao umetnost, ima mnogo priča da ispriča uz nešto pomalo drugačije, čega inače nema na repertoaru. Dakle, operski program, uvek na drugu temu, u potpuno drugačijem, pitkom pakovanju. U skladu sa tim, jednosatni koncert, kojim će dirigovati maestro Aleksandar Kojić održaće se večaras u 19 časova na sceni „Jovan Đorđević“ Srpskog narodnog pozorišta.


Najveća trka ubrzanja na svetu VIDEO\nIzvor: B92, 01.Feb.2020, 17:00 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nDvanaest automobila se pojavilo na pisti u bazi Vandenberg u Sjedinjenim Američkim Državama.\nTrke ubrzanja znaju da budu veoma uzbudljive kada "na crtu" stanu prvoklasne zveri na četiri točka. Dueli su uvek nekako bili najpopularniji, ali se sve više mogu videti i trke od 3, 4, 5 i više vozila.\nOvoga puta je MotorTrend odradio nešto što se može nazvati "najveća svetska trka ubrzanja", u kojoj je učestvovalo čak 12 vozila.\nMašinerija je raznolika, >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << i sasvim je izvesno koji modeli su favoriti a koji autsajderi: McLaren Senna, Porsche 911 Carrera S, Aston Martin DBS Superleggera, BMW 850 xDrive, Bentley Continental GT, BMW M2 Competition, Mercedes-AMG GT 63 S, Jaguar XE SV Project 8, Lamborghini Urus, Toyota Supra, Dodge Challenger Hellcat Redeye i Ford Mustang Shelby GT350.\nDakle, gotovo 7.000 konjskih snaga je u igri i generalno ne vidimo ko bi mogao da konkuriše McLarenu, ali interesantno je videti kako će proći ostatak ekipe, sve to vidite u priloženom video snimku.


Министарство привреде, Rangirane ponude za društveno preduzeće za izgradnju i održavanje objekata niskogradnje "VALJEVO PUT", VALJEVO\nRangirane ponude za društveno preduzeće za izgradnju i održavanje objekata niskogradnje "VALJEVO PUT", VALJEVO\n10. мај. 2007.\nNa Drugoj sednici Tenderske komisije za Društveno preduzeće za izgradnju i održavanje objekata niskogradnje "VALJEVO PUT", Valjevo, održanoj dana 08. maja 2007. godine, doneta je Odluka Tenderske komisije o odobravanju rezultata javnog tendera kojom je preduzeće Betonút Zrt, Budimpešta, Mađarska, proglašeno za prvorangiranog ponuđača, a Preduzeće za puteve "Valjevo" ad, Valjevo, za drugorangiranog ponuđača na tenderu. Članovi Tenderske komisije su se izjasnili na sledeći način: tri člana su glasala za, a dva člana su glasala protiv odobrenja Odluke Agencije za privatizaciju o rangiranju ponuda.\nOsnovni elementi ponude prvorangiranog ponuđača Betonút Zrt., Mađarska, su sledeći:\nProdajna cena u iznosu od EUR 1.570.000;\nInvesticioni program u vrednosti od EUR 2.730.000;\nNakon proglašenja tender liste, Agencija za privatizaciju i ponuđač Betonút Zrt, Mađarska, će otpočeti pregovore radi zaključenja Ugovora o prodaji.\n•\tG-đa Aleksandra Damnjanović-Petrović, diplomirani pravnik, pomoćnik ministra u Ministarstvu za kapitalne investicije, kao predstavnik iz reda republičkih organa;\n•\tG. Svetislav Popović, diplomirani građevinski inženjer, direktor Društvenog preduzeća za izgradnju i održavanje objekata niskogradnje "Valjevo put", Valjevo, kao predstavnik subjekta privatizacije;\n•\tG-đa Slavica Pantić, diplomirani pravnik, sekretar Privremenog organa opštine Valjevo, kao predstavnik lokalne samouprave prema sedištu subjekta privatizacije;\n•\tG. Zoran Tadić, diplomirani mašinski inženjer, rukovodilac grupe u Ministarstvu privrede, kao predstavnik iz reda republičkih organa;\n•\tG-đa Zorica Paramentić, SSS - ekonomski tehničar, blagajnik i predsednik Samostalnog sindikata Društvenog preduzeća za izgradnju i održavanje objekata niskogradnje "Valjevo put", Valjevo, kao predstavnik reprezentativnog sindikata subjekta privatizacije.\nVALJEVOPUT akcionarsko društvo za održavanje i izgradnju objekata niskogradnje