Četiri stvari koje građanke i građani žele da vide u budućoj politici pružanja javnih usluga u Srbiji - Centar za evropske politike Četiri stvari koje građanke i građani žele da vide u budućoj politici pružanja javnih usluga u Srbiji - Centar za evropske politike\nČetiri stvari koje građanke i građani žele da vide u budućoj politici pružanja javnih usluga u Srbiji\nKao građanke i građani – bez obzira na godine, rod ili stepen obrazovanja – zabrinuti smo za kvalitet i efikasnost usluga koje nam država nudi. Počev od, recimo, podnošenja zahteva za izdavanje nove lične karte ili upisa deteta u školu, očekujemo minimalnu birokratiju i papirologiju, što manje poseta institucijama (ako je to baš neophodno) i brzu obradu naših zahteva. Ovakva praksa je trend širom sveta; sve više uprava traži od službenika da sagledavaju procese iz ugla korisnika i trudi se da razume celokupno njihovo „putovanje“ kroz zahtev za dobijanje neke usluge. Države sve više nastoje da pojednostave procedure – na primer, omogućavanjem da se čitave transakcije (zahtevi, uplate i dobijanje traženih dokumenata) obavljaju putem mobilnog telefona.\nVlada Srbije je pokazala određeni napredak. Primeri obuhvataju pomoć roditeljima novorođene dece da pređu sve administrativne korake u vezi s rođenjem deteta dok su još u porodilištu – putem tzv. „no-stop šopa“, ili omogućavanje privrednom sektoru da celokupnu registraciju privrednih društava obave onlajn. Dobri rezultati doveli su do povoljnih ocena na međunarodnom nivou, prvenstveno od Evropske komisije i OECD/SIGMA, koje su pohvalile napore Vlade da stvori upravu orijentisanu ka korisnicima. To je dalo podstrek vlasti da zadrži digitalnu transformaciju u vrhu prioriteta, dokazujući staru tvrdnju „sve se može kad ima (političke) volje“.\nAli uprkos naporima koje Vlada ulaže, pružanje administrativnih usluga je mnogo više od digitalizacije. Mehanizmi koji bi potvrdili posvećenost Vlade ka transparentnoj i odgovornoj administraciji, i shodno tome upravi koja je okrenuta ka građanima, i dalje su veoma ograničeni. CEP je već pisao o nekim ključnim izazovima na osnovu nedavnog WeBER PAR monitoringa. Jedan od istaknutih nalaza je sledeći: uprkos tome što stanovništvo u Srbiji prepoznaje da je Vlada usmerena ka digitalizaciji, kao i napore da se administrativne procedure pojednostave, ljudi ne znaju šta to tačno za njih kao krajnje korisnike znači i nije im poznato kako u svakodnevnom životu mogu da iskoriste ova unapređenja. Drugim rečima, rezultati ili nisu dovoljno opipljivi, tj. dovoljno snažni da obični građani mogu da ih osete, ili se ne promovišu na način koji bi stanovništvu objasnio kako od toga može imati koristi.\nObnova strateškog okvira jedna je od skorašnjih aktivnosti na agendi Vlade, uz dva značajna dokumenta koja treba da se usvoje i sprovedu u 2020: strategija reforme javne uprave i program razvoja e-uprave. Ako zanemarimo suštinsku zamerku, koja prevazilazi opseg ove blog objave i odnosi se na potrebu da se preokrene način razmišljanja i manje radi na strategijama a više na praksi, tj. na pružanju tih usluga (za šta Srbija još uvek nije dostigla stepen zrelosti), postaje neophodno istaći četiri ključna problema koja bi trebalo rešiti u budućem strateškom okviru za unapređenje administrativnih usluga.\n1. Građanke i građani žele da prate kako pružaoci usluga postupaju s njihovim ličnim podacima\nBudući da veliki broj institucija vodi zvanične evidencije s ličnim podacima građana (npr. jedinstveni matični broj građana) i redovno pristupa drugim državnim registrima, pitanja pristupanja i upravljanja tim podacima ili njihove obrade na transparentan i odgovoran način važna su za korisnike. Međutim, trenutno ne postoji sistem koji bi omogućio građanima da prate na koji način uprava postupa s njihovim ličnim podacima. Drugim rečima, građani nemaju uvid u to koje institucije čuvaju njihove podatke, šta se tačno čuva, kako i gde, ili ko ima pristup, kada i u koje svrhe.\nOvo doprinosi strahu od potencijalne zloupotrebe podataka, posebno nakon slučajeva u kojima su, na primer, izvodi iz elektronskih baza podataka sa ličnim podacima građana završavali na javno dostupnim onlajn kanalima. Drugi primer je pokazalo CEP-ovo ispitivanje javnog mnjenja o javnim uslugama, u kojem su građani naveli lošu zaštitu ličnih podataka kao jednu od zloupotreba u radu policijske uprave.\n2. Građanke i građani žele da budu bolje informisani o svojim pravima kao korisnici usluga\nGrađanke i građani često nisu upućeni u svoja prava prilikom traženja neke administrativne usluge, zbog toga što država ulaže slabe napore da im ta prava saopšti na jasan način. To otežava korisnicima da prepoznaju i prijave potencijalne zloupotrebe. Nedavna anketa CEP-a je pokazala, na primer, da se građani osećaju neinformisanim ili minimalno informisanim o svojim pravima u pogledu usluga primarne zdravstvene zaštite. U slučaju administrativnih usluga (kao što je npr. registracija vozila), CEP je takođe pronašao da pojedini pružaoci usluga objavljuju nepotpune informacije za korisnike. Napor se ne ulaže čak ni u jednostavno postavljanje uputstava na internet sajtove, jer se ona često samo kopiraju iz propisa i ne sadrže ništa od sadržaja koji bi bio prilagođen korisniku, poput sekcije sa pitanjima i odgovorima. Štaviše, informacije koje trenutno postoje sadrže izuzetno birokratski stil izražavanja, malo ili nimalo vizuelnih odn. audio-vizuelnih uputstava. Slabo informisani korisnici, posledično, dopuštaju administraciji da koristi stare i komplikovanije procedure, one koje se pretežno odvijaju u papirnom obliku. Ako zanemarimo muku s papirologijom, ovakva praksa stvara nove ulazne tačke za korupciju.\nInovacije u oblasti pružanja javnih usluga takođe se ne promovišu građanima na odgovarajući način. Na primer, ako odete u najbližu policijsku upravu videćete građane koji čekaju da predaju zahtev za izdavanje novog pasoša, neupućeni da mogu sebi da uštede vreme zakazivanjem termina onlajn. Ovaj nedostatak informacija, a posebno kada su u pitanju digitalne usluge, delom su posledica loše komunikacije od strane države: CEP-ov nedavni monitoring utvrdio je da je „manje od polovine građana Srbije upućeno u dostupnost e-usluga, dok je još manji broj onih koji su ih koristili“. Ovo pokazuje i činjenica da samo 11% stanovništva Srbije (bez Kosova) ima registrovane naloge na portalu eUprava, na kojem građani mogu da pristupe digitalnim administrativnim uslugama.\n3. Građanke i građani žele da prate rezultate i troškove administracije u pružanju javnih usluga\nDržavi nedostaju mehanizmi za vrednovanje učinka (uključujući i ukupno korisničko iskustvo) u oblasti pružanja javnih usluga i izveštavanje ka javnosti o tome. Takav mehanizam je značajan za proveru šta funkcioniše dobro a šta ne, i shodno tome za planiranje unapređenja. Kao što je i OECD/SIGMA ustanovila, ne postoje sistemi koji bi omogućili da se sagleda „šira slika“; nema centralizovanog portala (poput ovog u UK) koji sakuplja i upoređuje osnovnu statistiku o uslugama – obim transakcija, troškovi, stope zadovoljstva, žalbe i stope korišćenja digitalnih usluga. Drugim rečima, nedostaje praksa sakupljanja podataka koja bi omogućila upravi da proceni svoj učinak i troškove i preduzme odgovarajuće mere. Informacije koje postoje, koje se nesistematski prikupljaju, nisu javno dostupne, što sprečava građane da prate rezultate, pozivaju pružaoce usluga na odgovornost ili donose informisane odluke o tome koje usluge da izaberu. Ovo je posebno važno imajući u vidu vrednost informacije o tome gde se troši novac poreskih obveznika. Bez sistemskog prikupljanja takvih podataka, koji treba da posluže za unapređenje javnih politika, malo je verovatno da će bilo kakva novina u javnim uslugama biti dugotrajna.\n4. Građanke i građani žele da budu uključeni u razvijanje i pružanje javnih usluga\nInstitucije koje pružaju javne usluge donose odluke bez mnogo znanja o tome šta korisnicima zapravo treba. Trenutno ne postoji sistemska praksa koja bi omogućila korisnicima da učestvuju u razvoju neke usluge od njenog samog početka, što su istakle Evropska komisija i OECD/SIGMA. Posledično, usluge nisu dovoljno prilagođene potrebama korisnika i u praksi se nedovoljno koriste. (Sećate se portala eUprava? Pun je birokratkog jezika, zastareo i neprilagođen mobilnim uređajima.) Administracija treba da počne da razmišlja o javnim uslugama iz ugla korisnika. Treba da shvati da građani imaju potpunu sliku o svojim životnim događajima, za razliku od službenika koji imaju tendenciju da se usmeravaju isključivo na proceduralne korake. Rano uključivanje korisnika, kroz fokus grupe ili testiranje prototipova, na primer, od suštinske je važnosti, mnogo važnije nego kada je usluga već razvijena. To može da smanji rizike i nedoslednosti, kao i da uštedi troškove tako što će sprečiti da se vreme i novac troše na projekte koji će kod korisnika imati slabu zastupljenost (na primer, samo 5% građana poseduje kvalifikovani elektronski sertifikat, koji vam dozvoljava da potpisujete dokumenta elektronski i koristite neke digitalne usluge). Ovaj siže javnih politika koji je objavio CEP nudi realistične preporuke vladi o tome kako da uključi građane u razvoj javnih usluga.\nPrilikom izrade nove politike pružanja javnih usluga u Srbiji, uprava mora od početka da posveti pažnju zaštiti ličnih podataka, boljem informisanju građana, transparentnosti u vezi s troškovima i rezultatima, i uključivanju korisnika u dizajn i pružanje usluga. Čineći administraciju transparentnijom i odgovornijom, Vlada na taj način može doprineti i naporima za smanjenje korupcije u državi. Ovim pitanjima se mora dati veći fokus kako bi se ostvarile namere reforme javne uprave i konačno ispunio cilj da administracija postane orijentisana ka korisniku.\n Nikakvi postupci ili obrasci nisu potrebni da bi se primila određena usluga Vlade.\nDa li će banke sopstvenim dužnicima morati da isplaćuju novac?


Srbija može da primi 3 000 izbeglica\nOktobar 30, 2015 12:05\nOna je novinarima u Briselu rekla da su obećanja za prijem migranata dali predstavnici Srbije, Slovenije, Austrije i Hrvatske na jučerašnjoj video-konferenciji o sprovođenju plana od 17 tačaka koji je usvojen na mini-samitu o migrantskoj krizi prošle nedelje.\nBerto je kazala da se Srbija obavezala da će prihvatiti 3 000, Austrija 4000, a Hrvatska i Slovenija po 2000 migranata, koji će biti raspoređene u prihvatnim centrima gde će dobiti sklonište, hranu i medicinsku negu.\nUpitana da li je Komisija zadovoljna ovim rezultatom, s obzirom da prema planu koji je sastavio predsednik EK Žan-Klod Junker u zemlje duž zapadnobalkanske rute treba da bude smešteno ukupno 50 000 ljudi, a da sedam zemalja nije saopštilo koliko migranata može da primi, Berto je dala optimističan odgovor.\n"Plan je da se 50 000 smesti do kraja godine, a za tri dana smo već rešili smeštaj za 12 000", kazala je ona.\nSa druge strane, Junkerov portparol Margaritis Shinas je na istoj konferenciji za novinare kazao da u Briselu "nisu sasvim zadovoljni" odzivom.\n"Upravo zato smo objavili ove cifre, da bi javnost videla ko se na šta obavezao", kazao je on.\nSrbiju je na osnovu ovlašćenja Vlade na jučerašnjoj video-konferenciji predstavljao ministar za rad, zapošljavanje i socijalnu zaštitu Aleksandar Vulin.\nKovid bolnica u Batajnici primila prve pacijente 9\nMitropolit dabrobosanski Hrizostom pozitivan na koronavirus 11\nMinistar Selaković uručio diplome polaznicima Diplomatske akademije VIDEO 29\nPenzionerima za dve nedelje po 5.000 dinara 11\nObeležen Dan vojnih veterana Srbije 10\nTužna sudbina Ivone iz Ugljara 11288\nPriština ukida platni promet na severu, zabranjuje ulazak srpskih funkcionera i vozila sa srpskim tablicama? 9853\nSKANDALOZNO: Srbi cinkarili Srbe na severu KiM! 8214\nSedmogodišnja devojčica ostala sama u autobusu kad su joj kosovski policajci bez objašnjenja odveli oca! 5575\nMađarski sud doneo odluku o izručenju Ljubiše Manitaševića Kosovu 5376\n21:13 December 04, 2020\nPalmer: Američki pristup Zapadnom Balkanu se neće promeniti\n20:56 December 04, 2020\n20:37 December 04, 2020\n20:03 December 04, 2020\nMitropolit dabrobosanski Hrizostom pozitivan na koronavirus\n19:29 December 04, 2020


PETEV IMA RAZLOGA ZA SREĆU\nZmajevi kvalifikacije za SP 2022. završavaju u novembru domaćim duelima protiv Finske i Ukrajine.\nNašoj selekciji potrebna su četiri boda iz ove dvije utakmice kako bi osigurala plasman u baraž. Upravo drugu, vjerovatno i odlučujuću utakmicu, Zmajevi igraju protiv Ukrajine 16. novembra.\nSelektor Oleksandr Petrakov objavio je spisak od 25 fudbalera koji će konkurisati za duele protiv Bugarske (prijateljski meč, 11. novembra) i BiH.\nNa njemu se nalaze povratnici u reprezentaciju i dva ponajbolja igrača, Ruslan Malynovsky (Atalanta) i Oleksandr Zinchenko (Manchester City).\nIpak, i Ivaylo Petev ima razloga za sreću, obzirom da će, u odnosu na meč u Lvivu 12. oktobra (1:1), biti jači za nekoliko važnih igrača.\nPrije svega, tu se radi na veznjake Miralema Pjanića (Bešiktaš) i Radeta Krunića (Milan) koji su u potpunosti sanirali povrede i vratili se u početne postave svojih klubova. Također, trebao bi da bude spreman i Gojko Cimirot koji se povrijedio u duelu s Kazahstanom 9. oktobra.\nZmajice započele pripreme za utakmice sa Danskom i Maltom\nPogledajte golove sa sinoćne utakmice BiH - Ukrajina (VIDEO)


Još 160 miliona dinara u sistem socijalne zaštite | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Još 160 miliona dinara u sistem socijalne zaštite\nVIDEO K9: Ugovori o korišćenju sredstava za rekonstrukciju i opremanje 74 vojvođanske ustanove za smeštaj korisnika i centara za socijalni rad dodeljeni su danas u zgradi Pokrajinske vlade.\nU unapređenje socijalne zaštite u Vojvodini u poslednjih 6 godina pokrajina je uložila milijardu i 500 miliona dinara, istakao je predsednik Pokrajinske vlade na dodeli 74 ugovora o dodeli ugovora o korišćenju sredstava za opremanje i rekonstrukciju 35 ustanova za smeštaj korisnika i centara za socijalni rad.\nOvim konkursom dodeljeno je ukupno 160 miliona dinara za nabavku medicinske i druge opreme, rekonstrukciju, održavanje i adaptaciju objekata socijalne zaštite i podršku redovnim programima u direktnom radu s korisnicima.\nIgor Mirović, predsednik Pokrajinske vlade, dodao je da je Pokrajinska vlada u proteklom periodu osnovala i dva nova centra za porodični smeštaj i usvojenje te da je ove godine opredeljeno je i 100 miliona dinara za izgradnju objekta za dnevni boravak u Domu za odrasle i starije „Sveti Vasilije Ostroški Čudotvorac“ u Novom Bečeju.\nPrethodni tekstNovi Sad u borbi protiv trafikinga\nSledeći tekstZubi za ponosan osmeh


Praznik Torlaka iz Srbije i Bugarske u Belogradčiku | Северозападна България\nHome Vesti Praznik Torlaka iz Srbije i Bugarske u Belogradčiku\nVeliko torlaško veče biće organizovano 23. novembra u Belogradčiku, tada će torlaško društvo „Ždrebče“ dočekati delegaciju udruženja „Timočani – Torlaci“ iz sela Minčeva, Srbija. Susret će biti proveden pod znakom 45-godišnjice od pobratimljavanja opština Belogradčik i Knjaževac.\nVeć devetu godinu za redom ova udruženja sarađuju i organizuju zajedničke događaje i inicijative. Među gostima biće predsednik udruženja Dejan Krstić, Krunislav Jovanović – predsednik opštine sela Novo korito, Nebojša Simeonović – zamenik direktora Više škole za menadžment u Zaječaru, Vadan Radovanović iz Timočkog kluba – Knjaževac i koordinator Transgranične saradnje, predstavnici biznisa i članovi udruženja. Sa bugarske strane, osim članova i poštovalaca Torlaškog udruženja „Ždrebče“, prisustvovaće zamenik predsednika opštine Belogradčik Anton Trifonov, neki od sponzora udruženja i Torlaci iz opština Čuprene i Čiprovci. Očekuje se da se prisustvuju predsednici opštinskih veća i predsednici obe opštine.\nGosti će biti dočekani 23. novembra u 11 sati u selu Salaš, jednom od najvećih sela na teritoriji opštine. Ovde će posetiti lokalni hram „Uspenje presvete Bogorodice“ i prolaz „Kad Boaz“, na kom bi trebalo da bude napravljen kontrolni granični prelaz između dve zemlje.\nZa vreme svog boravka, gosti će posetiti i prirodne znamentiosti Belogradčika, a uveče, u restoranu „Mislen kamak“ održaće se veliko torlaško veče.\nAutor: Ljubomir Veselinov, predsednik Torlaškog udruženja „Ždrebče“\nPraznik Torlaka iz Srbije i Bugarske u Belogradčiku was last modified: December 3rd, 2013 by svilen


Meteorolozi u Nemačkoj najavili crveni sneg ovog vikenda\nTanjug 6. februara 2021. 22:13\nBERLIN – Meteorolozi u Nemačkoj upozorili su da je za vikend u toj zemlji moguć crveni ili „krvavi sneg“, neobičan meteorološki fenomen koji nastaje usled ekstremnih vremenskih prilika.\nSusrešće se hladan vazduh, koji dolazi iz Skandinavije na sever Nemačke i donosi sneg i oluje (meteorolozi predviđaju i do 40 centimetara snega), kao i topao vazduh iz Sahare na jugu te zemlje koji donosi temperaturu od 16 stepeni.\nUpravo taj vazduh iz Sahare nosi čestice peska koje će obojiti sneg u crveno, prenosi portal Kliks pozivajući se na SNA njuz.\nAndreas Fridrih iz Nemačkog meteorološkog servisa objasnio je za nemačke medije da se pojava crvenog snega događa kada se čestice peska u višim slojevima atmosfere pomešaju sa kristalima snega koji padaju na zemlju – potom se zajedno talože i tako oboje sneg u crveno.\nStručnjaci, međutim, navode da nije samo pesak iz Sahare krivac za ovu pojavu, već i mikroorganizmi, poznati kao snežne alge, koji tokom topljenja mogu da promene boju snega.\nNa sajtu Nemačkog meteorološkog servisa objašnjava se da „krvavi sneg“ najčešće nastaje zbog čestica pustinjskog peska, koji u crveno može obojiti i kišu, dok su alge kao uzrok promene boje češće u barama koje ostaju posle topljenja snega ili kiše.\nNetanjahu: Odluka suda u Hagu je antisemitska\nSusret ruskog Suhoja i dva američka bombardera iznad Baltika\nNavaljni na Instagramu: Zdravo, sa mnom je sve u redu\nEksplodirala dimna bomba u kancelariji poslanika, bez…\nJoš jedan rukovodilac firme Rio Tinto odlazi zbog…\nNa jugu Švedske osam osoba povredjeno u napadu\nU Južnoj Africi zaplenjeno više stotina ampula lažnih vakcin\nŠta je najsigurniji vesnik proleća?\nCrnotravac na mešalici.


Zamenik Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Stanojla Mandić izjavila je danas da je i u prethodnom periodu, do izbora novog poverenika, nastavljen trend visokog procenta žalbi, jer republički organi ne dostavljaju informacije.\n- Sve ono što je karakterisalo i prethodne godine bilo je prisutno i u ovih sedam meseci, a to je problem sa pojavom ćutanja organa u velikom procentu u odnosu na zahteve tražioca informacija. To je visok procenat osnovanih žalbi i nepostupanja po formalnim rešenjima - rekla je Mandić na konferenciji "Budućnost informacija u Srbiji".\nPozivajući se na podatke iz prošle godine, Mandić je kazala da se skoro 50 odsto neizvršenih rešenja odnosi na republičke organe, a polovina od toga su ministarstva.\n- Kada je reč o tome ko nije postupio po obavezujućim rešenjima Poverenika za informacije od javnog značaja, to su organi na republičkom nivou, i to oni organi koji imaju najosetljivije informacije koje se odnose na javne nabavke, novac, projekte - navela je Mandić.\nOna je ukazala da je Skupština Srbije posle nekoliko godina razmatrala izveštaj Poverenika za informacije od javnog značaja, primetivši da je ta rasprava više bila osvrt na prethodnog poverenika, nego na probleme koji su evidentirani u izveštaju.\n- Ipak, zaključci Narodne skupštine ohrabruju u delu koji se tiče slobode pristupa informacijama. Oni jesu fokusirani na probleme koji su evidentirani, kao što su problem odsustva odgovornosti i potrebe da nadležno ministarstvo ima odgovorniji odnos prema tome kada je u pitanju obaveza da podnosi zahteve za pokretanje prekršajnog postupka - rekla je Mandić.


Srebrenica: Organizacija transporta ključna operacija u izvršenju genocida » IlijašNet\nSrebrenica: Organizacija transporta ključna operacija u izvršenju genocida - /Arhiva\nU tom smislu, iz Memorijalnog centra su konkretno i pojasnili okolnosti koje se vezuju za lokalitet Sandići, a koji se povezuje sa ulogom Radovana Viškovića u genocidu.\nRedakcija 22. sep 2020 @19:34 ID: 916\nMemorijalni centar Srebrenica podijelio je danas s javnošću nekoliko dokumenata koji se tiču načina kako je Vojska Republike Srpske (VRS) realizirala nabavku i mobilizaciju vozila za potrebe prevoza zarobljenika i strijeljanje.\nIz Memorijalnog centra su naglasili koliko je važno da javnost prepozna da je organizacija transporta zarobljenika od mjesta sakupljanja do mjesta strijeljanja jedna od ključnih logističkih operacija u izvršenju genocida.\nKako se navodi, 13. jula je na lokalitetu livade kod sela Sandići VRS sakupila sve zarobljenike i osobe koje su se predale iz kolone muškaraca i dječaka. Oko 1.000 zarobljenika sa livade u Sandićima i sa drugih lokacija prebačeno je u skladište poljoprivredne zadruge u Kravici, a oko 4.000 je prebačeno u Bratunac na lokalitete osnovne škole i drugih objekata.\n– U ovaj drugi segment spadaju i oni koji se spominju u transkriptima koji su ovih dana došli do javnosti, a predstavljaju svjedočenja i dokumentaciju koja je višestruko potvrđena pred Međunarodnim sudom za ratne zločine na području bivše Jugoslavije i Sudom BiH – poručuju iz Memorijalnog centra.\nTranskripti dokumenata upućuju da je Višković bio uključen u operaciji prevoza 700 ljudi sa livade u Sandićima. Dokumentacija koja to potvrđuje nalazi se u konačnom podnesku odbrane Ljubomiru Borovčaninu, odnosno u presudama Ljubiši Beari i Vujadinu Popoviću.\n– Ono što je nedvosmisleno utvrđeno i potvrđeno presudama jeste da su lica koja su odvezena autobusom iz Sandića, bez izuzetka, vođena na strijeljanje – naglašava se u saopćenju iz Press službe Memorijalnog centra Srebrenica.\nPozivaju Tužilaštvo BiH da pozove Radovana Viškovića na razgovor, smatrajući da se premijer RS-a mora očitovati o svojoj ulozi u genocidu, a u svjetlu svih dokaza koji upućuju na njegovo učešće.\nTakođer, traže da Tužilaštvo BiH odmah privede i Milorada Kojića zbog najave da će razotkriti identitete zaštićenih svjedoka.\nUkoliko smatrate da sadržaj objavljen ovdje krši Vaše autorsko, lično ili drugo pravo ili interes, možete zahtijevati objavu odgovora ili ispravke. Sadržaj iznad je u naš sistem unešen 22. sep 2020 @19:34 od strane autora Redakcija osim ako nije navedeno drugačije (preuzeto, izvor obavezan) i numerisan je unikatnim brojem SN1/2009-221934-916 koji možete koristiti tokom prijave kako bi znali o kojem se sadržaju radi. Sve pritužbe i prigovore možete slati na e-mail adresu ilijasnet@gmail.com. Materijal poslat na ovu e-mail adresu će se smatrati pravovaljanim. Svi drugi oblici prigovora neće se smatrati relevantnim i portal IlijašNet nema obavezu postupiti po istim. Komentari na društvenim mrežama ne predstavljaju stavove portala IlijašNet te su odgovornost autora komentara.\nZemljotres 6.2 stepena prema Richterovoj skali pogodio Hrvatsku osjetio se u gotovo cijeloj BiH\n29. dec 2020 @12:25\nNa meti vandala nadgrobne ploče u Vogošći\n24. dec 2020 @12:21\nOdgođen protest u Blažuju – nije najavljen policiji\n27. dec 2020 @16:07\nMagla na putevima u kotlinama širom BiH\n1. jan 2021 @8:05\nPočelo postavljanje krovne konstrukcije na tribinama Gradskog stadiona u Ilijašu (FOTO)\n27. jan 2021 @13:02\nGodišnjica smrti Srđana Aleksića\n27. jan 2021 @11:08\n27. jan 2021 @10:55\n27. jan 2021 @9:32\nBiH: Žuti meteoalarm za područje Krajine i gotovo cijelog prostora Bosne\n27. jan 2021 @9:27


Predlog za pooštravanje mera zaštite od Kovida-19\nTanjug 12. marta 2020. 14:58\nPODGORICA – Direktor Instituta za javno zdravlje (IJZ), Boban Mugoša, izjavio je danas da će na današnjoj sednici vlade predložiti nacionalnom koordinacionalnom telu za zarazne bolesti novi set mera, između ostalog, zabranu svih javnih okupljanja, zatvaranje svih vaspitno-obrazovnih ustanova od ponedeljka i rad od kuće.\n“ Imajući u vidu situaciju u regionu i okruženju, kao i u najrazvijenijim zemljama i situaciju na tržištu, kao i razmatrajući resurse sa kojima raspolažemo jutros smo došli do zaključka da je rizik od pojave koronavirusa u Crnoj Gori porastao“, rekao je Mugoša, preneo je podgorički portal Analitika.\nPredložiće, rekao je, novi set mera Ministarstvu zdravlja, Nacionalnom koordinacionom telu za zarazne bolesti i vladi.\n„Predložićemo još jedan set koraka koji će nam omogućiti da dobijemo na vremenu i potencijalno odložimo pojavu koronavirusa. Glavna mera koju treba preduzeti je društvena distanca“, rekao je Mugoša.\nMere koje će razmotriti i predložiti Ministarstvu zdravlja, Nacionalnom koordinacionom telu za zarazne bolesti i Vladi su, kako je naveo, zabrana svih okupljanja – bioskopi, pozorišta…, a kada su u pitanju tržni centri razmišljaju o mogućem modelu da oni ne primaju više od 100 osoba ođednom.\n„Moramo smanjiti gustinu ljudi u zatvorenim prostorima. Set mera biće upućen i Ministarstvu prosvete kojem ćemo predložiti da sve vaspitno-obrazovne ustanove budu zatvorene 15 dana od ponedeljka. Još jedna mera je da kruzeri ne mogu da dolaze jer je to veliki stepen opasnosti“, rekao je Mugoša.\nPredložiće, rekao je, i da svi koji mogu posao obavljaju od kuće.\n„Jedan od predloga će biti i da se smanji broj graničnih prelaza na šest, odnosno da se ljudi koji prelaze granicu upućuju na veće granične prelaze gde je i kontrola veća“, kazao je Mugoša.\nPrema broju stanovnika, kako je istakao, Crna Gora testira najveći broj ljudi u regionu, a najavio je i da stižu dodatni reagensi, kao i novi kontigenti zaštitne opreme.


12.04.2018. 13:22h 12.04.2018. 13:29h\nBEOGRAD - Ambasador SAD Kajl Skat smatra da je pitanje da li ZSO treba da bude formirana po Briselskom sporazumu ili kosovskim zakonima kontradiktorno, jer kaže američki diplomata, i Briselski sporazum takođe govori o tome da ono što se usvaja mora biti u skladu sa kosovskim zakonima i zakonima Srbije.\nSAD podržavaju korake koji su preduzeti u pravcu formiranja ZSO, rekao je Skat i dodao da očekuje teške pregovore, ali smatra da su poslednja dešavanja oko ZSO korak napred.\nSkat je to rekao novinarima posle potpisivanja Zapisnika o primopredaji informatičke opreme iz donacije za MUP sa potpredsednikom Vlade Srbije i ministrom unutrašnjih poslova Nebojšom Stefanovićem.\nStefanović se nadovezao i objasnio da mi insistiramo na poštovanju sporazuma u Briselu i ne tražimo ništa mimo potpisanog.\nPodvukao je da je važno to da i Briselski sporazum i sporazum o implementaciji kažu da će obe strane prilagoditi svoje zakonske okvire Briseslkom sporazumu.\nPodsetio je da su taj sporazum, uz posredovanje EU, potpisale obe strane i da su se svi saglasili sa tim.\n"I saglasili se da odredbe Briselskog sporazuma budu sprovedene na način kako su potpisane. Mi ne tražimo ništa mimo onoga što je potpisano. Jedna od odredbi implementacionog sporazuma kaže da će obe strane prilagoditi svoj zakonski okvir" ukazao je Stefanović.\nKako je rekao, u suprotnom bi sve bilo besmisleno i dodao: "Zamislite kada bi mi rekli 'to se mora uraditi samo u skladu sa zakonima Srbije".\nStefanović je rekao da insistiramo na implementaciji na način kako je sve i potpisano.\n"Ako negde nešto piše drugačije, neka nam pokaže gde to piše" poručio je Stefanović.\nDonacija za srpsku policiju\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović i ambasador SAD u Beogradu Kajl Skat potpisali su danas Zapisnik o primopredaji informatičke opreme iz donacije, vredne 380.000 dolara, koja će omogućiti efikasniji rad policije.\nStefanović je nakon potpisivanja rekao da će ova donacija omogućiti povezivanje policijskih stanica u Beogradu sa Centrom za kriminalističku analitiku, što će doneti efikasniji rad uprave kriminalističke policije, bolju analizu onog što se dešava na terenu i efikasniju borbu protiv kriminala.\nStefanović je rekao da ovo nije prva donacija, i da je ukupna vrednost projekta oko 1,1 milion dolara.\nNebojša StefanovićKajl Skat


Danas: Evropa poziva vlast da se ne meša u rad medija - MediaSfera\nEvropski parlament snažno ohrabruje srpske vlasti da pojačaju napore kako bi se unapredila situacija u vezi sa slobodom izražavanja i medija, navodi se u kompromisnom izveštaju izvestioca za Srbiju Dejvida Mekalistera, piše list Danas.\nU izveštaju Mekalistera, u koji je Danas imao uvid, naglašava se da pretnje, nasilje i zastrašivanje upereni protiv novinara i medija, uključujući i uzmeiravanje i zastrašivanje putem sudskih procesa „ostaju tema za zabrinutost“.\nKako navode, Evropski parlament poziva zvaničnike da budu dosledni u javnom osuđivanju bilo kakvog oblika zastrašivanja novinara i da se uzdrže od mešanja u aktivnosti novinara i medija što se odnosi i na izborne kampanje. O kompromisnim amandmanima Spoljnopolitički odbor EP raspravljaće na sednici u četvrtak 27. septembra u Briselu.\nStiglo je više od 200 amandmana, a usaglašeno je 30.\nU amandmanima koji su usaglašeni ističe se važnost „rada opozicije u demokratiji“ i podvlači da „opozicioni političari ne treba da budu predmet kleveta“, a upozorava se i da se „javni diskursi pojedinih političara zloupotrebljavaju da se podstakne rast radikalizma“.\nTagoviDejvid Mekalister Evropski parlament mediji\nDanas: Država u oktobru prodaje Tanjug\nRaskrikavanje: „Srbija danas“ kupila većinski deo novosadskog „Dnevnika“ za 600 evra


Na 33. sednici trebao bi da bude razrešen predsednik Skupštine opštine Peter Knezi (GG „Za Bečej“, na izborima je bio na listi SVM-a) i konstatovana ostavka odbornice Tatjane Avramov (izborna lista „Miša Vrebalov – Preokret za Bečej“; LDP). Njeno odborničko mesto trebalo bi da zauzme sledeći kandidat za odbornika sa iste izborne liste Dalibor Curnić, međutim, kako on nije želeo da prihvati mandat, novi odbornik treba da bude sledeći sa liste, a to je Dragan Volkov.\nNa dnevnom redu 34. sednice je izbor novog predsednika Skupštine opštine. To bi trebao da bude Nenad Tomašević (izborna lista „Miša Vrebalov – Preokret za Bečej“; SPO) koji je do sada obavljao funkciju zamenika predsednika Skupštine opštine.\nZa novog zamenika predsednika Skupštine opštine predložena je Edita Silađi (sa izborne liste SVM-a).\nNa sednici bi trebali da budu razrešeni i članovi Opštinskog veća Andrea Galgo Ferenci (GG „Za Bečej“, izborna lista SVM-a) i Ištvan Ačai (GG „Za Bečej“, izborna lista SVM-a), a na njihova mesta predloženi su Čaba Štefaniga (ne navodi se da li je član stranke) i Tatjana Avramov (ne navodi se da li je član stranke, ali je bila odbornica LDP-a).\nPoslednja tačka dnevnog reda 34. sednice bečejskog parlamenta je izbor zamenika predsednika opštine, na tu funkciju je predložena odbornica SVM-a Eržebet Kinka.\nZahtev za zakazivanje sednica Skupštine opštine Bečej predsedniku parlamenta Peteru Kneziju u ime odbornika podneo je Dušan Jovanović.\nOsim Jovanovića, koji predstavlja odbornike koji su zatražili smenu funkcionera iz GG „Za Bečej“, zahtev za sazivanje sednica potpisali su odbornici Saveza vojvođanskih Mađara (SVM), Demokratske stranke vojvođanskih Mađara (DSVM), Srpske napredne stranke (SNS), Liberalno demokratske partije (LDP), Srpskog pokreta obnove (SPO) i nezavisni odbornici (postali odbornici sa liste DS-a) Ferenc Berček i Suzana Đukić, njih 27.\nZahtev nisu potpisali odbornici GG „Za Bečej“, odbornici DS-a i nezavisan odbornik Zoltan Rabockai (napustio je LDP), njih 9.\nNa osnovu zahteva odbornika predsednik Skupštine opštine Peter Knezi zakazao je sednice lokalnog parlamenta, na kojima treba da bude smenjen on i funkcioneri iz GG „Za Bečej“.\nInteresantno je da u obrazloženju za smenu predsednika Skupštine opštine, diplomiranog pravnika Petera Knezija, odbornici koji su podneli zahtev za smenu ne navode razlog zbog čega žele da ga razreše funkcije, osim da po propisima funkcioner može biti razrešen i pre isteka mandata od četiri godine.\nMada ne piše u obrazloženju, jasno je da je cilj razrešenja funkcionera GG „Za Bečej“ (izbačeni su iz SVM-a, jer su 2012. godine ušli u koaliciju sa SNS-om) to da kadrovi SVM-a, koji sada, za razliku od pre dve godine, imaju „zeleno svetlo“ od šefa partije Ištvana Pastora za stupanje u koaliciju sa SNS-om, postanu deo bečejske vlasti.\nIzbor magistra ekonomskih nauka Nenada Tomaševića na mesto predsednika Skupštine opštine predložili su isti odbornici koji su predložili smenu Knezija, takođe bez obrazloženja. Isti je slučaj i sa predlozima za izbor zamenice predsednika Skupštine opštine Editom Silađi i članova Opštinskog veća Tatjane Avramov i Čabe Štefanige. Obrazloženje za izbor zamenice predsednika opštine Eržebet Kinke je to što je prethodna zamenica Tamara Ivanišević (LDP) u decembru prošle godine podnela ostavku.\nU autobiografiji Tomaševića, između ostalog, navodi se da je rođen 1971. godine u Osijeku, da je u poslednje tri i po godine zaposlen u JKP Novosadska Toplana kao rukovodilac, a da je u dosadašnjoj karijeri bio profesionalni oficir po ugovoru, direktor VK Bečej, član Opštinskog veća za odnose sa javnošću i vanopštinskim institucijama, menadžer opštine Bečej i menadžer u kompaniji „Tehnomobile corporation“. Završio je seminar o upravljanju čvrstim otpadom i ima međunarodni sertifikat. Bio je član nekoliko opštinskih komisija i SKGO. Predsednik je školskog odbora saobraćajne srednje škole „Pinki“ u Novom Sadu.\nEdita Silađi u autobiografiji navodi da je rođena u Bečeju (ne piše godinu rođenja), gde je završila osnovnu i srednju školu, a Pravni fakultet u Novom Sadu. Radila je u PIO do penzije, bavi se i novinarstvom, bila je zamenica predsednika Mesne zajednice Ivan Perišić u Bečeju, a od 2012. godine je odbornica u lokalnom parlamentu.\nZa svog zamenika predsednik opštine je predložio odbornicu Eržebet Kinku. Kinka navodi da je rođena 1956. godine u Bačkom Petrovom Selu, osnovnu i srednju školu je završila u opštini Bečej, stekla je zatim bibliotekarsku stručnost, a kasnije je završila Teološki fakultet u Segedinu. Danas je penzionerka, a prethodno je radila i biblioteci, gde je bila i v.d. direktora, a 20 godina je bila i nastavnica veronauke u Bačkom Petrovom Selu. Članica je Saveta Mesne zajednice u Bačkom Petrovom Selu i odbornica u bečejskom parlamentu.\nIzbor Tatjane Avramov i Čabe Štefanige za nove članove Opštinskog veća predložio je predsednik opštine, jer je većina odbornika u Skupštini opštine podnela zahtev za smenu članova Veća Andree Galgo Ferenci i Ištvana Ačaija (bez obrazloženja o razlozima za smenu).\nU autobiografiji Čabe Štefanige piše da je rođen 1977. godine u Senti, osnovnu i srednju školu, kao i osnovnu muzičku školu završio je u opštini Bečej, a Poljoprivredni fakultet u Novom Sadu, gde je stekao zvanje diplomiranog inženjera poljoprivrede. Bavi se muzikom od 1992. godine. Radio je u komunalnoj firmi Potisje u Bečeju četiri godine.\nTatjana Avramov rođena je 1989. godine, u autobiografiji ne navodi gde. Gimnaziju je završila u Bečeju, a sada su u toku njene doktorske studije na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu na Odseku za psihologiju. Radno i praktično iskustvo stekla je na više mesta, između ostalog u Centru za ratnu traumu u Novom Sadu, u Nacionalnom udruženju roditelja i dece obolele od raka, u NIS-u, na Filozofskom fakultetu itd. Pohađala je i nekoliko kurseva, a dobitnica je nagrade fonda „Katarina Marić“ za najbolji master rad i nagrade za završene studije sa prosekom iznad 9,50 za 2011. i 2013. godinu Univerziteta u Novom Sadu.\nViše iz ove kategorije « Nova diskriminacija novinara u Bečeju\tJP Toplana: Novi način obračuna potrošnje »


Tanjug 15. januara 2021. 08:13\nFRANKFURT – Srbija ima više od hiljadu izvora mineralnih voda i 40 banja i mnogo drugih autentičnih atrakcija, što je magnet za domaće i strane goste, pa će to biti jedan od prioriteta Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, ističe za frankfurtske “Vesti” ministarka Tatjana Matić.\nOna je rekla da je među prvim zadacima „rebrendiranje“ Srbije kao turističke destinacije.\n„Proces digitalizacije i primene novih tehnologija i novih tehnoloških rešenja je ključan preduslov za unapređenje konkurentnosti Srbije kao turističke destinacije, ali i za opstanak na sve zahtevnijem međunarodnom turističkom tržištu. Osim proširenja sistema e-turista koji je počeo da se primenjuje 1. oktobra, predviđeno je i pokretanje projekta digitalizacije kulturno-turističke ponude Srbije. U prvoj fazi planirane su sertifikovane kulturno-turističke rute Srbije od strane Saveta Evrope: ‘Transromanika” i “Put rimskih careva i dunavski put vina”, zatim, kulturno-turistička ruta “Tvrđave na Dunavu”, kulturno-turistička ruta “Spomeničko nasleđe Drugog svetskog rata”, turistička regija Zapadna Srbija, arheološka nalazišta Belo brdo Vinča i Lepenski vir“, objasnila je ministarka.\n„Projekat zajedničke izgradnje širokopojasne infrastrukture u ruralnim područjima za koje ne postoji komercijalni interes operatora pokrenut je u septembru. Predviđa sprovođenje javnih konkursa i potpisivanje ugovora sa operatorima. Do sada smo raspisali tri javna poziva za izgradnju mreže u prvih 600 naselja sa oko 90.000 domaćinstava. Očekujemo da uskoro počnu radovi za izgradnju mreže u ovim naseljima, a rok za završetak je kraj 2022. godine. U Srbiji oko pet odsto. Time će značajno biti smanjen digitalni i ekonomski jaz između urbanih i ruralnih područja, biće stvorena osnova za ravnomeran razvoj svih delova zemlje zajedno sa platformom za uvođenje novih digitalnih usluga, savremenog načina poslovanja i obrazovanja“, ukazala je Matićeva.\n„S obzirom na ogroman potencijal koji Sokobanja ima za razvoj turizma, preduzete su aktivnosti za uspostavljanje adekvatne komunalne infrastrukture i pokrenut je projekat revitalizacije lokaliteta Sokograd. Takođe, među prioritetnim projektima je uređenje infrastrukture Ovčarsko-kablarske klisure, za koje je u 2021. ukupno planirano više od 100 miliona dinara, i od toga je Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija opredelilo 34 miliona dinara (289.361 evra) za uređenje centra Ovčar Banje, koje uključuje novi trg, park, amfiteatar i parking prostor, kao i izgradnju pristaništa i parkinga na lokaciji jezera Međuvršje. Jedan od prvih zadataka biće rebrendiranje Srbije kao turističke destinacije koja ima mnogo toga atraktivnog i autentičnog da ponudi pre svega našim građanima, ali i međunarodnim turistima, s usmeravanjem na nacionalne osobenosti, kulturno nasleđe, ekološki i zdravstveni turizam“, objasnila je Matićeva.\n„Nastavićemo da podstičemo razvoj elektronske trgovine i digitalnog društva, sa fokusom na digitalne veštine prema usvojenoj Strategiji razvoja digitalnih veština i unapređenju informacione bezbednosti u skladu sa novom Strategijom informacionog društva. Glavni ciljevi su ekonomsko održanje postignutog rasta i reforme u odnosu na krizu izazvanu pandemijom, kao i očuvanje turističkog sektora sa razvojnim programima u ovom sektoru koji uključuju digitalizaciju i ulaganja u infrastrukturu i promociju“, dodala je ministarka.\n„Za prvih 100.000 vaučera izdvojeno je 500 miliona dinara i po potrebi i mogućnostima, nastojaćemo da tokom godine obezbedimo i dodatne vaučere. Pravo na vaučere ostvaruju nezaposlena lica, korisnici prava na dodatak za pomoć i negu drugog lica, radno angažovani čija primanja ne prelaze 70.000 dinara mesečno, ali i nosioci porodičnog poljoprivrednog gazdinstva i studenti“, napominje ministarka Matić.


Iran obnovio isporuke benzina i dizela u Avganistan\nTanjug 23. avgusta 2021. 19:33\nLONDON – Iran je ponovo pokrenuo isporuke benzina i dizela u Avganistan na molbu talibana, saopštila je danas iranska Unija izvoznika nafte, gasa i petrohemijskih proizvoda.\n„Talibani su Iranu poslali poruke u kojima se kaže ‘možete nastaviti izvoz naftnih derivata'“, izjavio je za Rojters Hamid Hoseini, član odbora i portparol tog udrženja u Teheranu, dodajući da su neki iranski trgovci oprezni zbog zabrinutosti za bezbednost.\nTalibani su preuzeli vlast u Avganistanu prošlog vikenda, pošto su Sjedinjene Američke Države i njihovi saveznici povukli trupe nakon 20-godišnjeg rata.\nCena benzina u Avganistanu dostigla je 900 dolara po toni prošle nedelje, dok mnogobrojni Avganistanci u panici napuštaju gradove, plašeći se odmazde i povratka surove verzije islamskog zakona koju su talibani uveli pre dve decenije kada su bili na vlasti, navodi britanska agencija.\nDa bi obuzdala skok cena, nova talibanska vlast obratila se Iranu da ostavi granice otvorenim za trgovce.\nIranski izvoz goriva u Avganistan obnovljen je pre nekoliko dana, nakon što su talibani smanjili carine na uvoz iranskog goriva do 70 posto, dodao je Hoseini, pokazujući zvanični dokument avganistanske carinske službe.\nBenzin i dizel su glavni iranski izvozni proizvodi u Avganistan. Iran je izvezao oko 400.000 tona goriva u tu susednu zemlju od maja 2020. do maja 2021. godine, prema izveštaju PetroVju iranske platforme za istraživanja i konsultacije o nafti i gasu, prenosi Rojters.\nIrena Vujović: Zelene obveznice potvrda posvećenosti…


Seniorski reprezentativci podržali Krstajića, ne žele promjene u KSCG | MINA\nNaslovnica Mina Sport Seniorski reprezentativci podržali Krstajića, ne žele promjene u KSCG\nPodgorica, (MINA) – Uslovi koje je predsjednik Ivan Krstajić sa Upravnim odborom stvarao, kao i zajednički duh koji se osjećao kod svih, bili su preduslov za ostvarivanje istorijskih rezultata crnogorskih karatista, piše u saopštenju seniorskih karate reprezentativaca u borbama.\nNavodi se da je timski duh i stvaranje kulta reprezentacije direktna zasluga selektora koji vode muški i ženski seniorski tim i predsjednika Krstajića.\nSeniorski reprezentativci su u otvorenom pismu Karate savezu, klubovima, predsjedniku i delegatima Skupštine i crnogorskoj sportskoj javnosti, pružili punu podršku Krstajiću za novi mandat na čelu te asocijacije, uz ubjeđenje da će nastaviti ostvarivanje ciljeva i stvaranje uslova za mlade sportiste.\nOni su poručili da ne žele i da nijesu za kadrovske promjene u Karate savezu, navodeči da smatraju da tim koji pobjedjuje ne treba mijenjati!\n“Iznenađeni događajima na prethodnoj Skupštini, na kojoj su se dešavali čudni i neprimjereni postupci pojedinih delegata, koji ne priliče i ne koriste jednom uspješnom savezu kao što je KSCG, kao i o priči pojedinaca o navodnoj podijeljenosti\nu našem savezu saznali smo iz medija”, piše u saopštenju seniorskih karate reprezentativaca.\nOni su poručili da u njihovom timu vlada jedinstvo i zajednički duh i da kao nikada do sada dišu svi kao jedan, sa ciljem da nastave da ostvaruju vrhunske rezultate od značaja za državu Crnu Goru.\n“Rezultati u prethodnim godinama, a posebno u posljednje tri, gdje smo osvojili bezbroj medalja sa evropskih i svjetskih šampionata, kao i ovogodišnja istorijska titula vicešampiona Evrope i bronzana medalja Jelene Maksimović dovoljno govori o zajedništvu svih nas na ostvarivanju vrhunskih sportskih rezultata”, piše u saoptenju.\nNavode da, upoznati sa situacijom koja je po njihovom misljenju nametnuta ne za dobro karatea, osjećaju moralnu dužnost da reaguju i smatraju da je njihovo misljenje važno, po mnogima i najvažnije.\n“Mi smo sportisti koji najveći dio svog vremena posvećujemo karate sportu žrtvujući i svoje zdravlje za napredak karatea i predstavljanje naše Crne Gore na najbolji način. Ne želimo i nismo za kadrovske promjene u našem savezu, jer smatramo da tim koji pobjedjuje ne treba mijenjati! Smatramo da svi karate pregaoci zajedno treba da se bore, da se naši rezultati valorizuju na pravi način”, piše u saopštenju.\nSeniorski karate reprezentativci poručili su da je najveća čast i obaveza za svakog karatistu da se bori pod zastavom svoje države.\n“Kada naši rezultati čine ponosnim naše građane i sportsku javnost, mi imamo motiv više da na najbolji način reprezentujemo Crnu Goru”, stoji u saopštenju seniorskih reprezentativaca.\nSaopštenje su potpisali Ognjen Otašević, Nenad Dulović, Mario Hodžić, Nikola Malović, Predrag Smolović, Bojan Bošković, Balša Miličković i Andrija Fatić, Ana Drašković, Jelena Maksimović, Ksenija Rajović, Marina Raković, Dragana Konjević i Milena Jovanović.\nMina Sport MINA-CG - 24/09/2021\nPodgorica, (MINA) - Crnogorski džiu-džicu reprezentativci Andrej Kaljević i Ljubica Nikčević osvojili su zlatnu...\nPodgorica, (MINA) - Vaterpolisti Primorca pobijedili su danas u Savoni portugalsku Vitoriju Gimaraeš 18:6...\nPodgorica, (MINA) - Karate prvenstvo malih zemalja Evrope okupiće u Podgorici više od 500...


Srbija među rekorderima po izdvajanjima za kamate\nBeta\t 20. juna 2015. 20:00\nPredsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović je kazao da je će rashodi za kamate na javni dug Srbije u 2015. godini iznositi 1,1 milijardu evra, što je 3,5 odsto bruto domaćeg proizvoda, i da samo šest evropskih zemalja ima veće troškove po tom osnovu.\nPetrović je na konferenciji za novinare kazao da Grčka, kao najzaduženija zemlja u Evropi sa dugom od 180 odsto BDP-a, za kamate troši samo 0,7 odsto BDP-a više od Srbije.\nProcena Fiskalnog saveta je da će do 2017. godine troškovi Srbije za kamate porasti na oko četiri odsto BDP-a.\n“Za kamate, koje su naneproduktivniji budžetski rashod, plaćamo više od ukupno planiranih javnih investicija, a tek nešto manje od celokupnih rashoda za obrazovanje i nauku u 2015. godini”, upozorio je Petrović.\nPo oceni Fiskalnog saveta zabrinjavajuće je što su izdvajanja iz budžeta za javne investicije manja od planiranih, jer je za četiri meseca 2015. godine za te namene potrošeno oko 10 milijardi manje nego što je budžetom predviđeno.\nUmanjene fiskalnog deficita na osnovu neefikasnog izvršenja javnih investicija nikako ne bi trebalo uključiti u dobre rezultate fiskalne konsolidacije, smatra Fiskalni savet.


Nastavlja se nasilje nad migrantima na mađarskoj granici | AzilSrbija\nPočetna / AKTUELNO / Nastavlja se nasilje nad migrantima na mađarskoj granici\nKELEBIJA, 17.maj – Na graničnom prelazu Kelebija, migranti koji pokušavaju da pređu granicu svakodnevno se suočavaju sa ponižavajućim i nehumanim ponašanjem mađarskih graničnih policajaca.\nPrema informacijama do kojih naši timovi dolaze na osnovu ispovesti vraćenih migranata, najčešće maltretiranje se svodi na udaranje, šutiranjem po celom telu, a u nekim situacijama granični policajci ih teraju da skinu obuću, pa ih bose vraćaju na teritoriju Srbije.\nProšle sedmice grupa migranata iz Avganistana je ispričala mobilnom timu APC da su ih prilikom pokušaja prelaska granice uhvatili mađarski policajac koji su im, kako navode, uzeli dokumenta, pocepali policijske potvrde i registracione kartice, i pri tom ih tukli šakama.\nDin Mohammad svedoči da je on je nakon pada na zemlju dobio veoma snažan udarac čizmom u leđa, te se od tada ne može ispraviti, i još uvek oseća veoma jake bolove.\nSvakodnevno mađarsku granicu pokušava da pređe najmanje 40 lica, a u većini slučajeva migranti bivaju push-backovani kod graničnog prelaza sa Kelebijom.\nPrethodno Uz porodicu koja je dobila bebu u centru u Krnjači\nSledeće U Sjenici – kako do radne dozvole i zaposlenja


LEPOTICA NA MAMU: Nećete verovati čija je ovo kćerka! | www.kafica.net\nJuli 24, 2015 admin Foto 0\nDo sada smo u medijima viđali samo Anu, ali nam nije jasno gde se Marija krila… Džej Ramadanovski sa bivšom suprugom Nadom ima dvije kćerke, to nije tajna. Međutim, u medijima smo uglavnom mogli da viđamo stariju, Anu, i to prije svega zbog burne veze sa pjevačem Adilom Maksutovićem.\nMeđutim, i 19-godišnja Marija, koja se do sada dobro krila od medija, prava je ljepotica. U to se uvjerila ekipa Blica, koja se sa pjevačem i njegovim mezimicama provela jedan dan na moru, gdje trenutno odmaraju.\nOčigledno je Marija povukla ljepotu na majku, mada Džej kaže da je karakterom na njega.\nPrevarila ga je lažnim slikama na svom profilu, a kada su se videli usledio je ŠOK… (VIDEO)


Najava „Nušićijade 2016“ – artija.net portal\nNušićijada, ivanjički kolaž festival i nosilac evropskog priznanja „Evropa za festivale, festivali za Evropu“ (EFFE), održaće se ove godine u periodu od 26. do 28. avgusta pod sloganom „Premošćavanja“ i obeležiti 110 godina od izgradnje jednog od varoških simbola – kamenog mosta na reci Moravici.\nOvogodišnja Nušićijada svojim programskim sadržajima – pozorišnim predstavama, muzičkim koncertima, uličnim performansima, izložbama i obrazovnim programima kreiraće jedinstveni spoj puteva, ljudi, kultura i nacija.\nMuzička premošćavanja predstaviće različite žanrove i muzičke forme za sve generacije. Od Ivanjičana dugoi traženi Darko Rundek sa svojim Kargo trijom, čiji poslednji album nosi ime „Mostovi“, sigurno će obeležiti ovogodišnji koncertni program, zajedno sa YU grupom koja slavi 45 godina postojanja i koja je tokom svih godina razdrajanja ostala simbol dugotrajnog spoja stare Jugoslavije. Muziku iz celog sveta izvodiće još Novosadski Big Band i Bojana Stamenov, Zemunski kamerni orkestar, latino bend Mambo Stars i kamerni sastav Intermezzo, a festival će zatvoriti koncert starogradske muzike koji će nanizati pesme koje spajaju narode, i spojiti muzku i glumu zahvaljujući Nebojši Dugaliću, Žarku Dančuu i brojnim drugim umetnicima.\n← Konkurs „Slobodan Stojanović“ za neobjavljenu dramu\nRezultati četvrtog konkursa „Crne ovce“ za kratku priču →\n31. Književni festival „Srpsko pero“ u Jagodini


Momirović: Želimo da i Srpska bude dio investicionog talasa u kojem se nalazi Srbija\n21/07/2021 | 14:44 ⇒ 14:50 | Autor: banjaluka.net\nAerodrom Trebinje je izuzetno važan infrastrukturni projekat koji će doneti mnogo benefita građanima i privredi u Trebinju i Hercegovini, kao i celoj istočnoj BiH, ali i čitavom regionu, rekao je u intervjuu za banjaluka.net Tomislav Momirović, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture u Vladi Srbije.\nTomislav Momirović (foto: banjaluka.net)\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture formiralo je Radnu grupu koja je zadužena za koordinaciju, kontrolu i praćenje aktivnosti izgradnje ovog aerodroma. Određena je lokacija budućeg aerodroma Trebinje, koja se nalazi na 14 km od grada.\n- Trenutno je u izradi planski dokument koji bi, zajedno sa eksproprijacijom zemljišta, trebao da se završi do kraja tekuće godine, a glavni projekat, koji je neophodan za izdavanje građevinske dozvole za izgradnju aerodroma, bi trebao da se završi početkom naredne godine. Nakon izrade navedenih dokumenata steći će se uslovi za početak građevinskih radova na izgradnji aerodroma - kaže Momirović.\nKoliko imate pomoć i podršku lokalnih i institucija Republike Srpske u realizaciji tog projekta?\nMOMIROVIĆ: Podršku na realizaciji ovog značajnog projekta pružaju Vlada Republike Srpske, Ministarstvo saobraćaja i veza, Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju, kao i veliki broj drugih nadležnih institucija. U prethodnom periodu sam u više navrata imao zajedničke sastanke sa kolegama ministrima iz Republike Srpske, a sve sa ciljem da se ubrza realizacija jednog ovako važnog projekta za građane Republike Srpske. Moram da podvučem da Srbija i Srpska imaju veoma dobre i kvalitetne odnose i u poslednjih nekoliko godina zajedno realizuju mnoge projekte. Mi delimo zajedničku istoriju, deijlimo bratske veze. Naša budućnost je nerazdvojiva, jako smo povezani i tako ćemo nastupati i ubuduće.\nSrbija finasira i realiziju izgradnju dijela auto-puta i novog mosta preko Save na Rači i spajanje sa Bijeljinom. Kad se očekuje inteviziranje izgradnje autputa od Rače prema Bijeljini.\nMOMIROVIĆ: Srbija se nalazi u izuzetno velikom investicionom ciklusu, gdje investira milijarde u auto-puteve, pruge, vazdušne luke i vodni saobraćaj. Želimo da i Republika Srpska bude deo tog investicionog talasa i zato ćemo podržati gradnju auto-puta od Rače prema Bijeljini, kao i mnoge druge zajedničke projekte. Uvjeren sam da ćemo do kraja ove ili početkom naredne godine spojiti Bijeljinu sa Koridorom 10 i Srbijom, a onda da jedan krak ide od Bijeljine prema Banjaluci, a drugi prema Sarajevu.\nZa građane Republike Srpske, ali i čitave BiH, je životno važna realizacija projekta povezivanjem autoputem Beograda i Sarajeva. Ogromno zalaganje Vlade Srbije i predsjednika Vučića je regionalno prepoznata za realizaciju ovog projekta. Koliko za Srbiju znači ovaj projekat i kako napreduje njegova realizacija?\nMOMIROVIĆ: Značaj izgradnje autoputa Beograd – Sarajevo, preko dva pravca od Kuzmina i Sremske Rače prema Bijeljini i drugom od Požege prema Kotromanu, je nemerljiv za oba naroda, a nudi i jednu potpuno novu dimenziju povezanosti čitavog region. Kroz inicijativu predsednika Aleksandra Vučića, naš strateški interes je ,,Mini Šengen“ – integracija, uvezivanje i ekonomski rast celog regiona.\nVlada Republike Srbije i ministarstvo koje predstavljam zalažu se za politiku bez barijera, gdje postoji nesmetan protok ljudi i roba između država u regionu. Da bismo to ostvarili u praksi potrebno je da gradimo moderne puteve i željeznice, jer je to jedini način da dodatno razvijemo naše ekonomije, dovedemo nove investitore i pomognemo našim kompanijama da povećaju svoj promet ka regionu i državama EU.\nSrbija je zahvaljujući politici predsjednika Vučiča ali i Vlade Srbije danas u regiji jedno veliko gradilište od infrastrukturnih do investicionih projekata. Koji su projekti po Vama trenutno prioritetni koji realizuje Vaše ministarstvo?\nMOMIROVIĆ: Srbija je nakon sprovedene fiskalne konsolidacije predsjednika Aleksandra Vučića postavila temelje za izgradnju velikih infrastrukturnih projekata koje mi danas realizujemo. Srbija je danas najveće gradilište u Јugoistočnoj Evropi gde se trenutno projektuje i gradi preko 1.000 kilometara auto-puteva i brzih saobraćajnica. Vrijednost investicija u saobraćajnu infrastrukturu je oko 23 milijarde evra.\nProjekti koje mi danas realizujemo će omogućiti građanima Srbije bezbjedan, brz i moderan put prema svim značajnijim urbanim i poslovnim centrima u zemlji i prema svim komšijama u regionu, a privredi da lako i tačno obavlja transport. To su Moravski koridor, kao najmoderniji auto-put u ovom dijelu Evrope, koji će povezati istok sa zapadom zemlje i biti saobraćajna kičma Srbije.\nGradimo brzu saobraćajnicu Ruma – Šabac – Loznica koja će dodatno spojiti dva bratska naroda u Srbiji i Republici Srpskoj, kao i auto-put Sremska Rača – Kuzmin koji će doprineti povezivanju sa regionom i jačanje privrednih kapaciteta gradova u blizini ovog putnog pravca. Završetkom auto puta "Miloš Veliki" od Beograda do Požege potpuno ćemo promijeniti ekonomsku budućnost Zapadne Srbije i nastaviti auto-putem od Požege do Boljara i Crne Gore, kao i putnim pravcem od Požege ka Kotromanu i dalje prema Sarajevu.\nPored saobraćajne infrastrukture Srbija će u naredne dvije godine investirati pola milijarde evra u razvoj vodnog saobraćaja i vodnih koridora. Nakon decenija tavorenja pokrenuli smo ozbiljne projekte kojima ćemo željeznički sektor vratiti na staze stare slave. Projekat izgradnje brze pruge Beograd – Novi Sad će potpuno izmijeniti percepciju srpskih željeznica, gde će najmoderniji vozovi saobraćati 200 km/h. Srbija umrežena putevima i autouptevima, sa rekonstruisanim prugama i inoviranim lukama na Dunavu i Savi, biće potpuno drugačija zemlja od one kakvu poznajemo poslednjih dvadeset ili trideset godina.\nPlanirate li posjetu Republici Srpskoj?\nMOMIROVIĆ: Naravno. Pre samo dva mjeseca sam sa saradnicima bio u Istočnom Sarajevu povodom zajedničke sejdnice Vlada Republike Srbije i Republike Srpske. Održali smo nekoliko izuzetno konstruktivnih sastanaka. U kontaktu sam sa kolegama iz Republike Srpske i već sada dogovaramo naredne susrete vezane za praćenje realizacije trenutnih zajedničkih infrastrukturnih projekata. U Srpskoj se uvek osjetim sjajno i zaista sam srećan kada imam priliku da sa našom braćom i prijatelji razgovaram o unapređenju infrastrukture i ekonomskog položaja naša dva bratska naroda.


Sporna turska politika prema Siriji\nSirijska deca igraju se na granici sa Turskom\nKritičari Vlade se bune zbog porasta broja izbeglica iz Sirije i podrške koju premijer Redžep Tajip Erdogan pruža sirijskoj opoziciji\nDok se borbe u Siriji nastavljaju, Turska vlada i dalje stoji iza svoje kampanje protiv predsednika Bašara al-Asada. Međutim, saradnik Glasa Amerike Setareh Sig izveštava iz Istanbula da se u zemlji povećava protivljenje stavu vlade prema Siriji i turskom prihvatanju talasa sirijskih izbeglica.\nNa ulicama Istanbula se javlja nezadovoljstvo. Kritičari Vlade se bune zbog porasta broja izbeglica iz Sirije i podrške koju premijer Redžep Tajip Erdogan pruža sirijskoj opoziciji. Oni kažu da politika Turske vlade ometa trgovinu i da porast broja izbeglica može da dovede do nestabilnosti. Visoki komesarijat Ujedinjenih nacija za izbeglice je saopštio da u 14 logora za izbeglice u sedam turskih pokrajina, sada ima više od stotinu hiljada Sirijaca. Ilter Turan je politikolog na Univerzitetu „Bigli“.\n„To je prilično skup poduhvat. Ne mogu da procenim koliko će još Turska biti u stanju da ugošćava ove pridošlice, pogotovo ako njihov broj nastavi da raste.“\nI dok se razmena minobacačkih granata između Turske i Sirije događa gotovo svakog dana, prisustvo turskih vojnika na granici zabrinjava turske građane.\n„Ne želim rat između Turske i Sirije. Ovo je štetno za Erdoganovu vladu.“\n„Niko ne može da prihvati rat, jer je on bolan za sve, a Sirija je stari prijatelj.“\nTurski ministar spoljnih poslova Ahmet Davutoglu traži da svetske sile intervenišu i prekinu nasilje u Siriji. U debati američkih predsedničikih kandidata u ponedeljak, na kojoj je razmatrana spoljna politika, i predsednik Barak Obama i izazivač Mit Romni, sporili su se oko najboljeg načina podržavanja sirijske opozicije.\n„Sada, teško je gledati ovo što se događa u Siriji i zbog toga ćemo učiniti sve što možemo da bismo pomogli opoziciji. Ali isto tako moramo da imamo u vidu da nam je veće vojno mešanje u Siriji ozbiljan korak“, kazao je Obama.\n„Ovo je trenutak, odnosno ovo bi trebalo da bude trenutak za američko vođstvo. Trebalo bi da preuzmemo lidersku ulogu, ne vojnu, nego vodeću organizacionu, upravljačku ulogu, da ujedinimo strane, da pronađemo strane dostojne poverenja“, poručio je Romni.\nAli Turska vlada se oseća sve izolovanijom.\n„Turska je pogrešno protumačila spremnost drugih da učestvuju u intervenciji, a nije spremna da jednostrano interveniše. Prema tome, turska politika uspostavljanja promene putem intervencije izgleda da u ovom momentu ne funkcioniše.“\nZnatan pad trgovine od početka sukoba je velika briga. Neke kompanije kažu da im se promet smanjio za čak 80 odsto - otkako su turski kamioni prestali da prevoze robu u Siriju. Ono što je počelo kao prikazivanje međunarodnog liderstva, postaje sve veći unutrašnjepolitički problem za Erdogana i njegovu vladu, koji izgleda da svakodnevno postaje sve složeniji.


OŠ "1.300 kaplara" primila prve predškolce, nastavljamo projekat "Mreža škola" (FOTO) - Beograd24\nPo završetku ovog projekta, ukupno će biti otvoreno oko 1.200 novih mesta u beogradskim vrtićima\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević obišli su prostorije OŠ “1.300 kaplara” u kojima je smešteno 30 predškolaca iz vrtića “Zora” Predškolske ustanove “Zvezdara”, a koje su adaptirane u sklopu projekta “Mreža škola”.\nDogađaju su prisustvovali sekretar za obrazovanje i dečju zaštitu Grada Beograda Slavko Gak, podsekretar za obrazovanje i dečju zaštitu Igor Raičević, predsednik opštine Zvezdara Miloš Ignjatović i direktorka PU “Zvezdara” Snežana Perović.\nGradonačelnik je istakao da je ovo veoma važan projekat, jer se Grad Beograd iz dana u dan bori da smanji listu čekanja u vrtićima.\n– Osnovna škola “1.300 kaplara” je prvi slučaj gde smo u potpunosti rekonstruisali dve slobodne učionice i tu prebacili predškolce iz vrtića „Zora”. Tako smo u samom vrtiću „Zora” otvorili mogućnost za novu jaslenu grupu i na taj način smanjili listu čekanja u vrtićima na teritoriji Beograda – rekao je Mali.\nOn je dodao da će za predškolce uskoro biti sređene prostorije u još dve osnovne škole, jedne na Paliluli i druge na Savskom vencu, što će otvoriti mogućnost da još predškolaca pređe u adaptirane prostorije osnovnih škola.\nPrema njegovim rečima, po završetku ovog projekta, a ostalo je još pet škola za 2018. godinu, ukupno će biti otvoreno oko 1.200 novih mesta u beogradskim vrtićima.\n– Želim da zahvalim ministru Šarčeviću, jer je ovo bila njegova ideja – da se konsolidacijom mreže škola na teritoriji Beograda stvore dodatna mesta u vrtićima. Imamo dobru saradnju sa privatnim vrtićima i izgradnjom novih, a podsetiću da će vrtić na Altini biti otvoren u aprilu naredne godine, pokušaćemo da obezbedimo mesto u vrtiću svakom detetu na teritoriji grada – dodao je Mali.\nMinistar Šarčević rekao je da su gradonačelnikov i njegov tim na ovom projektu radili nekoliko meseci. Na početku je bilo sumnje da li će to funkcionisati, naveo je Šarčević, i dodao da može da potvrdi da ne postoje nikakvi problemi da se višak prostora u školama adaptira za potrebe vrtića.\n– Spojili smo lepo i korisno i iskoristili resurse koje imamo. Grad je svojim sredstvima sredio prostor i nastavićemo da realizujemo ovakve projekte i u drugim beogradskim opštinama, ali i drugim gradovima u Srbiji, jer je Beograd bio početni primer – rekao je Šarčević.


Galup: Korona „kroji“ planove putovanja bugarskih turista\nTanjug 13. aprila 2021. 15:28\nSOFIJA – Oko 1,4 miliona građana Bugarske odgodilo je 2020. godine planirana putovanja ili odmore u zemlji, a 1,2 miliona je odustalo od putovanja u inostranstvo zbog kovida-19, objavila je agencija Galup Internešenel rezultate istraživanja u proteklih 12 meseci.\nIstovremeno, samo jedna trećina onih koji planiraju putovanja u zemlji učinila bi to isto, što znači da Bugarsku očigledno doživljavaju kao sigurniju destinaciju, navodi se u izveštaju Galupa urađenom za potrebe turističke industrije..\nDvadeset i devet posto anketiranih kaže da ih je korona virus čak „naterao“ da svoju zemlju ponovo otkriju kao dobru turističku lokaciju.\nUkupno 1,5 miliona Bugara planira odlazak na more ovog leta, približno milion njih „merka“ odmor na planinama, više od 300.000 preferira banjski turizam, a oko 200.000 bi se odlučilo za izlete u prirodu i obilazak kulturnih znamenitosti.\nSve u svemu, anketa pokazuje da je turistička aktivnost i dalje manja u odnosu na period koji je prethodio korona krizi, kako u Bugarskoj, tako i u inostranstvu, a ukazuje i na neke promenjene percepcije turista.\nPrimera radi, zbog kovida-19 mnogi su sada zainteresovani za mesta za odmor sa manje ljudi.Šezdeset i tri procenta kaže da su počeli da izbegavaju jako posećene lokacije od početka izbijanja zaraze, naspram 34 procenta kojima gužva ne predstavlja problem.\nPrema anketi, 73 odsto bi radije putovalo na odmor isključivo automobilom, dok je za 26 odsto sasvim svejedno kojim će prevoznim sredstvom putovati.\nZanimljvo je, takođe, da su Bugari oštro podeljeni po pitanju „kovid pasoša“ ili „zelenih sertifikata“ o vakcinaciji, pri čemu je 50 posto za njihovo uvođenje, dok je 43 odsto protiv, prenosi bugarska novinska agencija.


Američki izaslanik Kristofer Hil, austrijski izaslanik Volfgang Petrič i srpski zvaničnici slušaju govor tadašnjeg francuskog predsednika Žaka Širaka tokom pregovora u Rambujeu\nDanas se navršava 13 godina od početka konferencije o rešavanju kosovske krize u Rambujeu. Nakon konferencije koja nije uspela usledilo je bombardovanje tadašnje Savezne republike Jugoslavije, a kasnije i povlačenje jugoslovenske vojske i policije sa Kosova. Momčilo Trajković i Azem Vlasi smatraju da je mnogo toga moglo biti drugačije i korisnije za obe strane.\nNekadašnji jugoslovenski funkcioner Azem Vlasi za Glas Amerike kaže da je Srbija trebala da prihvati sporazum iz Rambujea jer bi se time izbegla stradanja na obe strane i Srbi bi danas po njegovim rečima bili u mnogo boljoj poziciji. On smatra da se status Kosova kakav je danas nije mogao izbeći ni u jednoj varijanti.\n“Što se dalje agende nakon Rambujea tiče bilo bi dosta problema u toj političkoj agendi i moguće je da bi se kosovska strana više “preznojavala” nego srpska. Dakle, da je Srbija prihvatila Rambuje išli bi jednim drugim putem, manje bi bilo stradanja, manje posledica i za Kosovo i za Srbiju, ali mislim da bi krajnji rezultat bio ovo što je danas”, kaže Vlasi.\nPredsednik Srpskog pokreta ootpora Momčilo Trajković kaže da je pre 13 godina sa tadašnjim vladikom Artemijem nudio kantonizaciju kao rešenje problema Kosova, ali da to nisu prihvatili ni Beograd niti Priština kao ni medjunarodna zajednica koja, kako kaže, danas na Kosovu sprovodi neku vrstu kantonizacije.\n“To samo govori koliko nije bilo ozbiljnih namera medjunarodne zajednice, koja je bila organizator konferencije, ali takodje i drugih učesnika na toj konferenciji u Rambujeu da se pronadje mirno rešenje. To pokazuje da je nekome bio potreban rat, jer da su hteli mir postojali su ljudi, projekti, predlozi, koji su mogli da eliminišu rat”, smatra Trajković\nInicijator tronedeljnih razgovora o Kosovu u Rambujeu bila je Kontakt grupa. Srpska delegacija je u Rambujeu odbila da direktno razgovara s albanskom stranom pa se pregovaralo preko posrednika. Prištinska strana je potpisivanje ponuđenog sporazuma uslovljavala referendumom o samoopredeljenju, a Beograd je odbijao dolazak stranih trupa, kao i referendum o samoopredeljenju Kosova.\nNeuspeh skupa održanog od 6. do 23. februara 1999. godine, rezultirao je bombarovanjem tadašnje Jugoslavije posle čega je, na osnovu Kumanovskog mirovnog sporazuma i Rezolucije 1244 došlo do povlačenja jugoslovenskih snaga bezbednosti sa Kosova i uspostavljanja privremene administracije Ujedinjenih nacija.


Tribina: Sindikati da se ujedine u novu organizaciju - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Tribina: Sindikati da se ujedine u novu organizaciju\nEnergija za efikasne promene u srpskom društvu leži u sindikatima, koji trebaju da se ujedinu u jaku organizaciju koja će biti poštovana, navodi se u saopštenju Vojnog sindikata Srbije.\nTo je poručeno na tribini u Somboru, koju je organizovao Zrenjaninski socijalni forum, na kojoj su govorili predsednik Sindikata lekara i farmaceuta Rade Panić, predsednik Nezavisnog sindikata prosvetnih radnika Vojvodine Dušan Kokot i predsednik Vojnog sindikata Srbije Novica Antić.\nSagovornici tribine „Sindikati: David ili Golijat“, naveli su da najveći sindikati u Srbiji, „čiji predstavnici danas sede u državnim organima“, ne zastupaju interese zaposlenih, već svoje lične interese kao i interese poslodavaca.\n„Kao posledicu ovakvog stanja na sindikalnoj sceni, imamo loš Zakon o radu i potpuno poniženu i obespravljenu radničku klasu, odnosno sve koje danas na bilo koji način imaju zaposlenje“, dodaje se u saopštenju.\nOcenjeno je i da od država kao najvećeg poslodavca i od njenih političkih odluka zavisi sve, od minimalne cene rada do zakona i pojedinačnih odluka „koje se poslednjih godina veoma loše preslikavaju na zaposlene i njihova elementarna prava“.\nDušan KokotNovica AntićRade PanićSindikatiTribinaBeograd


14. juna 2016. - Vrnjačka Banja\nDan: 14. juna 2016.\nHome > 2016 > jun > 14\nPoljoprivrednicima na raspolaganju 175 mil EUR iz IPARD fondova – Pre novca, mnogima sledi povratak u školske klupe\nPosted on 14. juna 2016. by Nikola Beloica\nPonedeljak, 13.06.2016.|08:49|Izvor:RTS|Foto:agropanonka Do početka jeseni, Ministarstvo poljoprivrede pozvaće poljoprivrednike da konkurišu za 175 mil EUR iz IPARD fonda namenjenom ruralnom razvoju Srbije do 2023. godine. Za to vreme, poljoprivrednici koji bi u svoju proizvodnju da ulože i evropski novac trebalo bi da završavaju projekte na osnovu kojih će dobijati povraćaj od 5.000 do 2 mil EUR, odnosno 50-70% uloženog. Da bi prošao kroz evropsko birokratsko sito, poljoprivrednik će morati da uloži mnogo vremena i znanja u popunjavanje formulara i pisanje…\nPosted on 14. juna 2016. by Nebojša Alimpić\nUtorak, 14. Jun, 2016.|13:29|Izvor: Beta|Photo credit: NFdep via VisualHunt / CC BY-NC-ND Korisnici Telenor banke mogu plaćati robu i usluge u inostranstvu, kreditnim i debitnim karticama, bez provizije. Takođe, novac se jednostavno i sigurno može razmeniti putem aplikacije Telenor banke, po povoljnom kursu za evre, kao u menjačnici. “Želimo da našim korisnicima omogućimo što lakši i komforniji boravak u inostranstvu. Cilj nam je da oni ne budu u obavezi da nose gotovinu sa sobom, tragaju za menjačnicama i troše novac…\nPonedeljak, 13.06.2016.|14:00|Izvor:Tanjug|Foto:kamatica Ukupna trgovinska razmena Srbije i Kine je u prva četiri meseca ove godine zabeležila rast od 2,9 %, te je sa 489,6 mil USD, dostigla 503,9 mil USD. Izvoz Srbije u tu zemlju povećan za petinu, odnosno za 22% u odnosu na isti period 2015. Značajniji rast u izvozu su imali proizvodi za zaptivanje od gume koje smo izvezli u vrednosti od 0,44 mil USD, što je rast preko 1.000 %. Najveći rast uvoza zabeležen je kod aparata…\nZa mala i srednja preduzeća 150 mil EUR – Potpisan ugovor o kreditu sa Evropskom investicionom bankom\nPonedeljak, 13.06.2016.|18:12|Izvor:Tanjug|Foto:ekapija Ministar finansija Dušan Vujović i potpredsednik Evropske investicione banke (EIB) Dario Skanapijeko potpisali su 13.juna u Beogradu ugovor o kreditu od 150 mil EUR, koji će biti plasiran u mala i srednja preduzeća. Potpis na pomenuti ugovor je u Vladi Srbije stavila i guverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković. Reč je o Apeks zajmu za mala i srednja preduzeća i druge prioritete, a ugovor predstavlja drugu kreditnu liniju u iznosu od 150 mil EUR u okviru paketa od…


MUN Odbor | Klub za Ujedinjene nacije Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu\nSa sigurnošću možemo da kažemo da su aktivnosti na koje se najviše ponosimo upravo učešća na domaćim i inostranim konferencijama međunarodnog tipa, poput simulacija rada organa Ujedinjenih nacija. Ove Model OUN konferencije okupljaju izuzetno veliki broj mladih i ambicioznih ljudi iz najrazličitijih kulturoloških pozadina otvorenih za studente svih svetskih Univerziteta.\nU pitanju su najbolji studenti svih akademskih branši, zainteresovani za međunarodno pravo i diplomatiju. Oni su pravi primer vrednih entuzijasta, spremnih da prošire svoje vidike, podele svoje znanje i rade na ostvarenju ideja u cilju napretka društva u kojem živimo. Ovi mladi ljudi su tvorci budućnosti diplomatskih odnosa i sa izuzenom radošću možemo da kažemo da su naši članovi uzeli učešće u mnogobrojnim konferencijama ovog tipa koje su organizovane u takmičarskom duhu. Naši članovi učestvovali su ne samo kao deo organizacionog i volonterskog tima, već i kao predsedavajući u komitetima Ujedinjenih nacija, pa sve do učestvovanja u vidu delegata i predstavnika određenih država. Vredan rad i posvećenost uvek su bili nagrađivani brojnim odlikovanjima i nagradama za najbolje delegate uručenim našim članovima po završetku konferencija. Imajući u vidu mnogobrojne konferencije u bliskoj budućnosti, ovo su neke na kojima smo do sada imali svoje predstavnike:\nHarvardski model Ujedinjenih nacija (Harvard World Model UN) 2014, Brisel, Belgija\nBeogradski model Ujedinjenih nacija (BIMUN) – 2014, 2015, 2016, 2017\nBeogradski model Evropske unije (BEUM), 2015\nSimulacija rada Kancelarije Ujedinjenih nacija za pitanja droge i kriminala (UNODC) 2015, Pravni fakultet univerziteta u Beogradu, Srbija\nMUNSC Salient 2015, 2016, 2017 – Ljubljana, Slovenija\nThessisMUN 2016, Solun, Grčka\nStudents’ Model UN 2016, Banjaluka, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina\nMOSTIMUN 2016, Mostar, Bosna i Hercegovina\nZAGiMUN, 2016, Zagreb, Hrvatska\nMUNLawS 2016, Pravni fakultet, Ljubljana, Slovenija\nSMUN 2016, Stokholm, Švedska\nBiaMUN 2017, Bjalistok, Poljska\nAixMUN 2017, Eks an Provans, Francuska\nGMUN 2017, Edhec Business School, Nica, Francuska\nMUNOTH 2017, Hag, Holandija\nUčesnici gore pomenutih konferencija nisu samo studenti, već i brojni eminentni stručnjaci u oblasti međunarodnih odnosa, međunarodnog prava, diplomatije i privrede. Na svakoj od ovih konferencija organizovane su panel diskusije u svrhu razmene znanja i iskustva sa učesnicima. Ovakav vid diskusije pruža jedinstvenu priliku za razmenu mišljenja na veoma visokom i stručnom nivou i od izuzetne je koristi za dalji akademski razvoj naših članova. Pored znanja, iskustva i korisnih saveta koje smo dobili, mogućnost da budemo deo gore navedenih međunarodnih konferencija donela je Klubu za Ujedinjene nacije Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu pogodnost da ostvari saradnju sa organizatorima ovih događaja – fakultetima, studentskim organizacijama, udruženjima za Ujedinjene nacije. Uspostavljanje saradnje radi organizovanja međusobnih studijskih poseta na matičnim fakultetima, projekata za članove udruženja, priprema i treninga zajedničkih delegacija za učešće na međunarodnim konferencijama, organizovanje tribina, predavanja, panel diskusija, simulacija i stručnih putovanja je od velikog značaja za razvoj našeg Kluba.\nTokom višegodišnjeg učešća na BIMUN konferenciji, osvojili smo brojne nagrade predstavljajući dodeljene države i stavljajući se u ulogu mladih diplomata. Stupili smo u kontakt i ostvarili uspešnu dugogodišnju saradnju sa Udruženjem za Ujedinjene nacije Srbije, slušali smo inspirativne govore našeg istaknutog diplomate pri Ujedinjenim nacijama, ambasadora Dragana Županjevca, generalnog sekretara Nacionalne komisije za saradnju sa Uneskom, Jasmine Stanković Tatarac i stalne koordinatorke Ujedinjenih nacija u Srbiji, Irene Vojačkove Solorano.\nIstaknuti panelisti na Beogradskom modelu Evropske unije, poput šefa pregovaračkog tima Srbije za pridruživanje Evropskoj uniji, Tanje Miščević, ambasadora Slovačke u Srbiji, NJ.E. Dagmar Repčekove, direktora Kancelarije Svetske banke u Srbiji, Tonija Verheijena, diplomata i predstavnika nevladinih organizacija, produbili su naše znanje u oblasti funkcionisanja Evropske unije, procesa integracije i podelili sa nama mišljenja o potencijalnim vidovima rešavanja evropske krize.\nPrilika da učestvujemo na MUNSC Salient konferenciji i MUNLawS konferenciji omogućila nam je da uspostavimo dugoročnu saradnju sa Udruženjem za Ujedinjene nacije Slovenije, Fakultetom društvenih nauka u Ljubljani, Pravnim fakultetom u Ljubljani i Studentskim društvom za međunarodne odnose “Globallis”. Imali smo čast da čujemo govore NJ.E. dr Milana Brgleza, predsednika Narodne skupštine Republike Slovenije i zamenice regionalnog predstavnika UNHCR-a za centralnu Evropu, Kerolin Van Bjuren. Tokom okruglih stolova i panel diskusija sa studentima, obratili su nam se ambasadori Sjedinjenih američkih država, Slovačke, Mađarske, Rumunije, Irske, Švajcarske i Nemačke u Sloveniji, članovi Evropskog parlamenta, diplomate Ministarstva spoljnih poslova Slovenije i brojni profesori.\nTakođe bismo istakli da smo 2015. godine na Pravnom fakultetu samostalno organizovali simulaciju rada Kancelarije Ujedinjenih nacija za pitanja droge i kriminala (UNODC) za naše članove. Simulaciji je prethodilo iscrpno predavanje Miloša Stojanovića, rukovodioca regionalnog programa UNODC u Srbiji, koji nas je bliže upoznao sa radom i inicijativama ove kancelarije Ujedinjenih nacija.


STANJE U NOVOM SADU REDOVNO | Novi Sad\nPočetna stranica › STANJE U NOVOM SADU REDOVNO\nSTANJE U NOVOM SADU REDOVNO\nGradski štab za vanredne situacije razmotrio je izveštaj svih članova štaba i zaključeno je da je stanje u Novom Sadu redovno. Grad Novi Sad preduzeo je sve mere kako bi obezbedio normalno funkcionisanje vitalnih sistema, a tokom prethodnog perioda obezbeđeno je dovoljno mehanizacije i sredstava za održavanje Grada u uslovima vremenskih neprilika. Zimske službe rade svakodnevno 24 sata na čišćenju snega, maksimalnim kapacitetom.\nGlavne saobraćajnice u Novom Sadu su prohodne, a na poziv Štaba za vanredne situacije Grada Novog Sada da pomognu u čišćenju snega i leda odazvalo se 860 Novosađana. Tokom današnjeg i sutrašnjeg dana, čistiće se autobuska stajališta, pešački prelazi, prilazi stajalištu, pešačke staze do objekata i zgrada, kao i prilazi domovima zdravlja, bolnicama, vrtićima i drugim važnim objektima u gradu i prigradskim naseljima.\nPredškolska ustanova funkcioniše redovno, dok su učenici osnovnih i srednjih škola, prema odluci nadležnog ministarstva, ove sedmice na raspustu.\nSva gradska preduzeća funkcionišu normalno, a najopterećeniji je sistem elektrodistribucije, pa je upućen poziv građanima da maksimalno racionalizuju korišćenje velikih potrošača električne energije, pogotovo ukoliko se greju, ili dogrevaju na struju.\nGradski štab pozvao je građane da poštuju Odluku o uređenju grada, i da čiste sneg ispred svojih kuća, zgrada i lokala kako bi zajedno doprineli da ulice budu prohodne i da bude što manje nezgoda, a Novosađani koji nemaju potreban alat za čišćenje snega mogu da se jave u svoje Mesne zajednice i nadležnim gradskim preduzećima. Zbog velikog odziva sugrađana, sutra neće biti potrebe za angažovanjem dodatnih radnika na čišćenju snega.\nGradski štab je u stalnom zasedanju, prati razvoj situacije na terenu, i u skladu sa tim preduzima potrebne mere, o čemu se redovno obaveštava javnost.\nNovi Sad, 6. februar 2012.


Novi Dior Homme butik u Parizu - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nNovi Dior Homme butik u Parizu\nDior Homme nedavno je otvorio vrata novog butika svojim vernim kupcima u Parizu.\nU oktobru, prestižna modna kuća Dior je otvorila svoj najnoviji Dior Homme butik u ulici Francois 1er broj 24 u Parizu, samo nekoliko koraka od 30 Avenue Montaigne - privatnog apartmana Christian Diora.\nButik je smešten u modernoj istorijskoj zgradi, prostire se na dva sprata i predstavlja prostor koji je nastao kombinacijom elegancije i savremenosti sa tradicijom Diora. Brend je spojio inovativnu modernost i eleganciju, koje su jednostavno prevedene preko materijala najnovije kolekcije i elegantne unutrašnjosti (Dior siva, crna koža, prirodna vuna).\nPrirodno svetlo se ogleda u providnim panelima koji formiraju igru zanimljive perspektive između unutrašnjosti i spoljašnjosti.\nU skladno uređenom prostoru nalazi se Dior Homme kolekcija koju je dizajnirao kreativni direktor brenda - Kris Van Assche. Kolekcija uključuje “ready to wear” odeću, modne dodatke i kolekciju obuće.\nPogledajte najnoviji Dior Homme butik u prelepoj, istorijskoj zgradi u Parizu!\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Novi Gradstor Design Hub uskoro u Beogradu


VojvodinaCafe - Oktoberfest 19. i 20. oktobra u Novom Sadu\nVest objavljena: 05.10.2018 13:50\nKada je reč o programu, u petak 19. oktobra u 18:45 biće svečano otvoreno pivsko bure, a zatim će nastupiti orkestar Udruženja Slovenaca u Novom Sadu "Kredarica".\n"Pokušaćemo da polkama i valcerima donesemo taj duh Bavarske i da se približimo pravom minhenskom festivalu, što je teško, ali i na naš možemo biti ponosni", izjavio je Branko Veselinović iz Udruženja "Kredarica".\nFestival se nastavlja u subotu, 20. oktobra već od 11 sati, a u 20 nastupa Zvonko Bogdan, u 22 je takmičenje u ispijanju piva, u 22:30 nastupa zagrebački "Psihomodo pop", a pola sata iza ponoći "Orthodox Celts".\n"Neka posebna veza postoji između novosadske publike i nas i više puta smo nastupali u Novom Sadu nego u Beogradu. Retki su ovako dobri festivali, pomak je pomeranje bine i obećavamo odličan provod svima koji dođu", kazao je Aleksandar Petrović, poznatiji kao Aca Seltik frontmen grupe Othodox Celts.\nOrganizatori su najavili da će odabir izvođača zadovoljiti sve muzičke ukuse, pa su kao iznenađenje najavili i nastup trubača Dejana Petrovića, a organizatori su podsetili i na to da se novosadski Oktoberfest širi, pa je tako ove godine saradnjom sa Budvom u Crnoj Gori prešao okvire Srbije.


Italijani tvrde, pao dogovor, Čelsi ima novog trenera! - Sportske.net\nItalijani tvrde, pao dogovor, Čelsi ima novog trenera!\nNavodno je sve poznato, ostali su samo detalji. Ruku na srce, očekivan ishod...\nOvako je Čelsi čestitao rođendan BanetuFA kup - Čelsi 'petardirao' drugi tim 'Građana'Hidink najavio KRAJ!Da li je ovo znak da Simeone stiže u Premijer ligu?Pelegrini kandidat za klupu Sitijevog velikog rivala!?\nAntonio Konte će biti novi trener Čelsija. "Gazeta delo Sport" tvrdi da je dogovor postignut, da je klub direktno kontaktirao italijanskog selektora i on će se posle EP preseliti u Premijer ligu.\nU poslednjih par godina je učio engleski, san mu je da radi na ostrvu, bivši kapiten i trener Juventusa je po meri Romana Abramoviča.\nNjegov fudbal je agresivan, ali i dosta ofanzivniji od Simeoneovog što mu je navodno donelo prednost, uz to je baš kao i Argentinac sjajan motivator. Čelsi je krenuo od toga da je Konte sa Juventusom u prvoj sezoni osvojio titulu, da je počeo od nule, posle dva sedma mesta "Bjankonera" koji su imali dve najgore sezone u novijoj istoriji.\nNavodno se "Plavci" nadaju da će takav efekat imati u Čelsiju, a iako nije zvaničan, dogovor je postignut i teško je videti da bi neko mogao da iskoči u prvi plan.\n"Gazeta" piše i da je prvi kandidat bio Maks Alegri, ali je trener Juventusa odbio ponudu, njegov menadžer kaže da ima nameru da produži ugovor i ostane u redovima "Stare dame". Mnogi to tumače apsolutnim poverenjem uprave kluba, ali i Alegrijevom željom da izvrši tranziciju tima i posle odricanja od Vidala, Pirla i Teveza napravi novi Juventus i pokuša da ode i korak dalje od prošle godine, osvoji evropsku titulu.\nU svakom slučaju Konte je sada veliki favorit, sa Juventusom je osvojio tri titule u tri sezone, nezadovoljan transfer politikom je napustio klub, u Čelsiju bi trebalo da ima nešto veću samostalnost kod dovođenja igrača.\nInače, još jedan od kandidata Sampaoli je takođe otpao, njegov najveći problem je što ne zna ni reč engleskog.\nKreće li nova italijanska revolucija na "Stamford Bridžu"?


Po primeru Austrougarske: Albanci su američki nosač aviona u regionu (video) - 29.11.2018, Sputnik Srbija\nPo primeru Austrougarske: Albanci su američki nosač aviona u regionu (video)\nRealna je opasnost od dalje radikalizacije situacije na Kosovu i Metohiji i pokušaja da Albanci opet uđu sa oružjem na sever pokrajine, upozorava istoričar... 29.11.2018, Sputnik Srbija\nmultimedija, analize i mišljenja, sputnjik intervju, intervjui, video, radio, aleksandar raković, ljiljana staletović\n07:00 29.11.2018 (Osveženo: 14:51 30.08.2021)\n© AP Photo / Visar KryeziuPripadnik ROSU u Prištini\nRealna je opasnost od dalje radikalizacije situacije na Kosovu i Metohiji i pokušaja da Albanci opet uđu sa oružjem na sever pokrajine, upozorava istoričar Aleksandar Raković, koji smatra da će se to dogoditi u ne tako dalekoj budućnosti.\nRaković ovako komentariše izjavu koja se mogla čuti na protestnim okupljanjima u Kosovskoj Mitrovici da se čeka samo novi Račak i Markale, pa da Albanci okupiraju Sever.\n„Do okupacije će sigurno doći“, ne sumnja Raković i objašnjava da je cilj da se Albanci izlaskom na Jarinje i Brnjak povežu sa sandžačkim separatistima, gde predsednik SDA Sandžaka Sulejman Ugljanin popuno otvoreno govori o velikoalbanskim planovima.\nUgljanin je ovih dana predsednika Albanije Iljira Metu, koji je boravio u Rožajama, pozdravio na albanskom, podseća istoričar u emisiji „Sputnjik intervju“ uz konstataciju da Albanci žele da zaokruže prostor „Velike Albanije“ koji bi sezao do Sjenice, pri čemu bi proces obuhvatio i Makedoniju, kao i Preševo i Bujanovac, dok „Crnu Goru neće dirati dok ne završe sa crnogorskim Srbima“.\nOcenjuje i da je potpuno izvesno da će Albanci formirati vojsku, „možda ne sutra, ali prekosutra da“, pri čemu, dodaje, glavni scenaristi sede u Vašingtonu. „A to nije ni Tramp ni Pomepo, to je duboka država koja je kroz CIA i te kako ovde ukorenjena. Imaju nameru da potpuno podriju naš prostor, da nam naprave još jedno usko grlo koje bi odvojilo Srbiju od Hercegovine. To je bio i plan Austroguarske i Turske — da se napravi sanitarni kordon i da se srpstvo na Balkanu potpuno rasparča“, objašnjava naš sagovornik.\n26 Novembar 2018, 19:24\nIpak, napominje, ne znači da će se to i dogoditi, ali mi moramo da budemo aktivniji u toj šahovskoj partiji i da igramo mudro.\nNovinarka časopisa „Srpska ekonomija“ Ljiljana Staletović ukazuje da o planovima Albanaca rečito govori peta sednica kosovske i albanske vlade održana u ponedeljak u Peći, koja je bila korak dalje u integracionim procesima na liniji Prištine i Tirane.\n„Takozvano Kosovo i Albanija su od 2009. potpisali 19 sporazuma o saradnji, uglavnom iz oblasti ekonomije. Ne treba zaboraviti da je Albanija Prištini dala deo ruke Drač, odnosno Šenđen za slobodnu trgovinsku zonu“, kaže Staletovićeva.\nU samoj Albaniji, kako dodaje, iako saosećaju sa Albancima sa Kosova, ne bi voleli da žive u zajedničkoj državi s njima, ali premda razlike među njima postoje, u ciljevima i nacionalnim interesima su jedinstveni.\nKomentarišući uvođenje stopostotnih taksi Prištine na robu iz centralne Srbije, Staletovićeva kaže da je tom odlukom doveden u krizu Cefta sporazum koji je postao „mrtvo slovo na papiru“ te ubuduće neće moći da funkcioniše bez temeljnih reformi.\nNa sednici dve vlade u Peći saopšteno je i da je cilj da do 2025. Kosovo i Albanija budu jedna država. Po oceni Aleksandra Rakovića, to može da se dogodi bez većih potresa jer se pokazalo da su drugim zemljama tu vezane ruke i da Amerikanci vode glavnu reč.\n„Amerikanci vide Albance kao nosač aviona, računaju na njih da podrivaju ovaj prostor. Isto je radila Austrougarska, koja ih je zato i formirala kao naciju“, objašnjava istoričar, koji smatra da odgovor Srbije treba da bude bliža integracija sa Republikom Srpskom, pored dalje borbe za KiM, koja uopšte nije laka.\nVeselji objasnio ideju albanske nacije i naveo njenu teritoriju\n28 Novembar 2018, 15:56\nPriča o „Velikoj Albaniji“ je i u funkciji zaokruživanja planova NATO u regionu, o čemu, prema rečima Rakovića, svedoči i primer Makedonije koja će bez obzira na volju građana izrečenu na referendumu biti uvučena u Alijansu.\n„U Makedoniji će se sve završiti tako što Ivanov neće potpisati tu odluku, ali oni sad imaju dvotrećinsku većinu u Sobranju, čak i da ga opozovu, a i ako ga ne opozovu, implementiraće kad on siđe s vlasti, pa će ulazak zemlje u NATO potpisati predsednik Sobranja Taljat Džaferi kao v.d. predsednika. Ivanov će, nažalost, verovatno završiti iza rešetaka — čovek koji je štitio Ustav i makedonske interese“, primećuje Raković.\nOn ne isključuje ni mogućnost da će BiH komotnim tumačenjem i preglasavanjem Srba takođe biti uvučena u NATO.\nNa pitanje kakva je uloga Kfora koji prvo nije primećivao aktivnosti Kosovskih bezbednosnih snaga a sada ima vežbe, Ljiljana Staletović podseća da su se na Kosmetu mnogi zločini nad Srbima dogodili upravo pošto je došao Kfor, a da, s druge strane, Albanci već dvadesetak godina u prisustvu i Kfora i Unmika „treniraju državu“, pokazuju da mogu da rade šta hoće i da im niko ništa ne može.\n„Ipak, oni nemaju državu i ne mogu da je imaju ako im Srbija ne da, i to je jedan začarani krug“, naglašava novinarka.\nNa pitanje može li ishod tog začaranog kruga biti mirovna konferencija koju pominje Hajnc Kristijan Štrahe, austrijski vicekancelar, Raković izražava uverenje da je takva konferencija malo verovatna jer, kako kaže, strukture duboke države, Britanci i briselska birokratija, „žele potpuni slom srpske ideje“.\n27 Novembar 2018, 21:09\n„Pre možemo da očekujemo da dođe do totalne vojne okupacije severa, KiM gde bi Kfor dao svoj doprinos. Kod nas je, kad je reč o Kforu, prevladala politička korektnost i ljudi zbog toga ne smeju da izgovore ni ono što misle: da je to okupaciona vojska i da će dati zeleno svetlo svojim pulenima Albancima da rade šta hoće“, smatra istoričar.\nU takvoj situaciji, ocenjuje Raković, manevarski prostor Srbije je vrlo uzak.\n„Na kraju ipak dolazimo do onoga: ništa ne potpisivati i čekati priliku da odgovorimo kada budemo bili u mogućnosti, čekati novu šansu — hladne ali ne pognute glave“, kaže na kraju sagovornik Sputnjika.


TotalCar.rs » Rezervoar manje – gorivo jeftinije\nMinistarstvo finansija odobrilo uvoznicima goriva da mogu imati samo jedno skladište u kome će se cariniti roba.\nGorivo u Srbiji bi moglo da pojeftini samo izmenom procedura uvoza i prometa goriva koje su nasleđene iz vremena kada su se benzin i dizel u Srbiju uvozili ilegalno, zbog čega je država bila primorana da stane na put švercerskim kanalima. Prvi korak ka pojeftinjenju načinilo je Ministarstvo finansija saglasivši se s predlogom Udruženja naftnih kompanija Srbije da uvoznici goriva na veliko mogu da imaju samo jedan, a ne dva rezervoara u kome će cariniti robu i dalje je stavljati u promet. To sada nije praksa, tako da se promet goriva bespotrebno opterećuje dodatnim troškovima, potvrđeno je juče „Politici” u ovom udruženju.\nMinistarstvo finansija je doslovce saopštilo (u šta je naš list imao uvid) da „nema smetnji” za sprovođenje carinskog nadzora, odnosno da carinik može da odobri da se u prostoru carinskog skladišta smesti i domaća roba, odnosno ona koja će se uskoro naći na pumpama.\nDa bi derivati pojeftinili, treba, međutim, sačekati i saglasnost Ministarstva trgovine s kojim bi udruženje trebalo da razgovara sutra, ali i energetike od koga je udruženja zatražilo da (kao najodgovornija za uređenje tržišta derivata) preuzme inicijativu na uspostavljanju međuresorne saradnje s ministarstvima finansija i trgovine, radi izmene ove regulative.\nSvima njima predočena je, ističu u Udruženju naftnih kompanija Srbije, računica za koliko bi promenom dosadašnje prakse došlo do smanjenja troškova prometnika, čime bi se stvorili uslovi za pojeftinjenje goriva i u maloprodaji. S obzirom na to da cene goriva na tržištu Srbije nisu kontrolisane, smanjenje troškova poslovanja, u ovim uslovima, prometnici ne mogu da zadrža za sebe, jer bi time direktno umanjili svoju konkurentnost.\nPraksa sada nalaže da uvoznici imaju dva odvojena skladišta –carinsko i komercijalno, što je, smatraju u udruženju, bespotrebno. Zbog toga je i zatraženo mišljenje nadležnih da se javno kaže da li je zabranjeno prodavati gorivo na veliko direktno iz carinskog skladišta. Jer, praktično svako onaj ko uvozi gorivo svaki put mora da plati uzorkovanje goriva i na carinskom i na komercijalnom skladištu. S tim što ukoliko iz drugog komercijalnog skladišta povlači naknadno nove količine već uzorkovanog goriva koje je plaćeno, ponovo plaća kontrolu kvaliteta.\nU udruženju objašnjavaju da bi ukidanje ove prakse omogućilo racionalno korišćenje skladišnih kapaciteta, smanjilo troškove\nmanipulacije i višestrukih analiza kvaliteta, a što bi direktno uticalo na smanjenje troškova koji bespotrebno poskupljuju gorivo. Pri tom, tvrde u ovom udruženju, ne bi postojao ni najmanji rizik od šverca goriva, jer se radi o robi jasno definisanog i već prethodno kontrolisanog i uređenog kvaliteta, a bila bi na siguran način obezbeđena i naplata fiskalnih obaveza.\nUdruženje naftnih kompanija Srbije je, kako kažu, ukazalo i na negativne efekte primene pravilnika koji propisuje pod kojim uslovima se i uvozi i prodaje tečni naftni gas za koji je potrebno imati rezervoar kapaciteta od oko 3.000 kubika, insistirajući da se zadrži sadašnji kapacitet od 1.00 kubika. Povećanje kapaciteta rezervoara može dovesti do nestašice ovog pogonskog goriva (koji je upola jeftiniji od benzina i dizela), ali i diskriminacije, odnosno isključivanja iz posla velikog broja prometnika.\nS obzirom na to koliko je tržište Srbije, ovakvi propisi su suvisli, jer obavezuju proizvođače i prometnike na investiciju od oko dva miliona evra za svakih 1.000 kubika skladišta. Osim toga, posedovanje tako velikih rezervoara kapaciteta 3.000 kubika ne postoji ni u jednoj zemlji Evropske unije, ili regiona, upozoravaju iz udruženja.\nAutor: J. Petrović/Izvor: Politika


Ekonomski uticaj socijalnih preduzeća – Program grantova za 2012. godinu – ICR\nTema (ciljevi / prioriteti programa): Cilj aktivnosti, koje će biti finansirane kroz ovaj poziv za podnošenje predloga projekata, jeste doprinos većoj dostupnosti pouzdanih statističkih podataka o socijalnim preduzećima na nacionalnom i evropskom nivou i identifikovanje zemalja, zainteresovanih za prikupljanje ove vrsta informacija.\nSvrha poziva je obezbeđenje kredibilnih, uporedivih i sistematičnih informacija i indikatora za donosioce odluke i relevantne interesne grupe, koje svedoče o ulozi socijalnih preduzeća u nacionalnim ekonomijama. Ove informacije treba da su korisne i praktične za interesne grupe i za njihovo donošenje odluka. Zbog toga Evropska komisija želi da ohrabri nacionalne statističke kancelarije zemalja članica EU i drugih zemalja (među koje spada i Srbija) i kvalifikovanih operatera po ovom pozivu, koji potpadaju pod Program konkurentosti i inovativnosti (CIP program), da sakupljaju ovu vrstu informacija.\nAplikanti: Nacionalne / regionalne statističke kancelarije ili svaka javna ili privatna organizacija ili subjekt čije aktivnosti uključuju promociju socijalnih preduzeća.\nTakve organizacije ili subjekti mogu biti:\n• javni ili polu-javne administracije na svim nivoima i nacionalne, regionalne i lokalne vlasti ili servisi\n• obrazovne institucije poput univerziteta, istraživačkih centara i sl.\n• komore socijalnih preduzeća i/ili privredne komore i slična tela, poput asocijacija socijalnih preduzeća i mreža za podršku.