Kurdski militanti napustili Manbidž\nNajmanje 400 militanata kurdske Narodne zaštitne jedinice napustilo je sirijski grad Manbidž, saopšteno je iz sirijskog Ministarstva odbrane.\nU današnjem saopštenju se navodi da su militanti juče napustili Manbidž u 30 vozila, nakon što je sa sirijskom Vladom postignut dogovor o napuštanju područja.\nIz Ministarstva navode da su se kurdski borci zaputili ka istočnoj obali reke Eufrata, javio je "Sputnjik".\nNeimenovani dopisnik ruske agencije ranije je javio da su sirijski vojnici raspoređeni u blizini Manbidža, kako bi sprečili ofanzivu Turske u tom području.\nNapad milinatana na iranske vojnike, poginulo 11 GARDISTA\nZaharova: Područje Idliba napustilo više od 1.000 militanata\nMilitanti u Siriji spremaju napad HEMIJSKIM ORUŽJEM


Turska — najveća zabluda Evrope - 22.03.2016, Sputnik Srbija\nEvropa se našla u zabludi jer je poverovala Ankari da može da pronađe rešenje za migrantsku krizu, dok su turske vlasti uspešno rešile problem izbeglica u... 22.03.2016, Sputnik Srbija\n21:01 22.03.2016 (Osveženo: 13:45 11.10.2021)\nEvropa se našla u zabludi jer je poverovala Ankari da može da pronađe rešenje za migrantsku krizu, dok su turske vlasti uspešno rešile problem izbeglica u svojoj zemlji, piše poljski list „Vpolitis“.\nKako navodi list, dogovor koji je EU postigla sa Turskom ide naruku isključivo Ankari, s obzirom na to da što više migranata stigne u Grčku, tim će više njih Evropa morati da preuzme od Turske. Pored toga, Turska će na taj način faktički dobiti šest milijardi evra za očuvanje sopstvenih granica.\n19 Mart 2016, 22:29\n„Umesto da se od turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana zahteva pridržavanje osnovnih principa očuvanja bezbednosti sopstvenih granica, što bi on i bez intervencije trebalo da radi, Evropa je uspela samu sebe da prevari“, navodi se u članku.\nIstovremeno, turski predsednik ima dva izbora — ili će vraćati izbeglice u zemlju odakle dolaze, ili će ih pustiti da tumaraju ulicama Izmira i Istanbula, a takva politika turskih vlasti rezultiraće novim talasima migranata koji žele da se domognu Evrope, piše poljski list.\n„Sklopivši dogovor sa Turskom, koji je na ivici zakona, EU nije ništa postigla — niti se smanjio broj izbeglica, niti je završena humanitarna kriza na južnim granicama Unije, dok je autoritet Evrope u potpunosti uništen“, smatra autor teksta.\nOvim sporazumom prebačena je odgovornost na Tursku za prihvatanje migranata iz Bliskog i Srednjeg istoka, koji će, bez obzira na dogovor EU i Turske, nastaviti svoj put ka Evropi.\n„U pitanju je politički autsorsing najgore vrste“, zaključuje autor.


Predsednik Pokreta slobodnih gradjana (PSG) Saša Janković izjavio je danas da je cilj PSG da ojača savez napravljen za nedavne beogradske izbore, i da s novim opozicionim organizacijama, grupama i pojedincima iz cele Srbije ponudi alternativu za "put države posle Aleksandra Vučića".\nJanković je na konferenciji za novinare rekao da su demokratski opredeljeni birači na marotvskim izborima u Beogradu "stavili tačku na epohu izneverenih očekivanja" i "stvorili novu političku scenu".\nOcenio je da tu "scenu" čine Srpska napredna stranka i Socijalistička partija Srbije s jedne strane, a s druge su PSG i političke organizacije demokratske gradjanske orijentacije koje su prošle cenzus. U to je ubrojao okupljene oko Dragana Djilasa, Narodnu stranku i organizaciju oko Aleksandra Šapića.\n"Nova politička scena je šansa i obaveza da opozicija konačno prestane da se bavi sobom i počne da se bavi Srbijom okončanjem despotskog režima i demokratizacijom države i društva... Naš cilj je da ojačamo savez s beogradskih izbora novim opozicionim organizacijama, grupama i pojedincima demokratske orijentacije iz cele Srbije, bez ideje o liderstvu, već iskrenim udruživanjem kako bismo ponudili alternativu za put države posle Vučića", dodao je on.\nU saopštenju PSG se navodi da je Janković rekao da su beogradski izbori pokazali da predsednik SNS Aleksandar Vučić i njegova lista "nemaju veliku suštinsku podršku" jer su pobedu ostvarili "uz veliku kradju, medijski linč i kupovinu glasova".\n"Ono što imaju je do detalja razradjena piramidalna šemu nasilja i matematičke, odnosno spekulativne pobede na izborima", naveo je Janković.\nDodao je da će odbornička grupa PSG u Skupštini Beograda pokušati da bude najbolja i da gradjanima pokaže kako bi mogao da izgleda Beograd i Srbija kada ne bi bili vodjeni "kriminalno-šizofrenom politikom", već kada bi se gradile institucije, vrednosti, prosvećeno društvo koje poštuje različitosti, bez nasilja i konfliktne atmosfere, a suzbijali kriminal i korupcija.\nPonovo uništen mural s likom Zorana Djindjića u centru Beograda


Vučić: Penzije svim penzionerima više od 8,8 do 13,2 odsto\n► Vučić: Penzije svim penzionerima više od 8,8 do 13,2 odsto\n21.09.2018 | 11:59h ► 12:30h Beograd\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da će posle ukidanja zakona o privremenom smanjenju penzija iz 2014. godine penzije svim penzionerima biti više nego pre smanjenja.\nOn je posle obilaska radova na dečjoj bolnici u Tiršovoj ulici u Beogradu novinarima rekao da će sve penzije u odnosu na one iz 2014. godine biti više od 8,8 do 13,2 odsto.\nVučić je rekao da oni koji kritikuju izmene zakona o penzijama i traže da se penzije vrate na nivo iz 2014. godine, traže da država ošteti 70 odsto ljudi, jer ljudima sa najnižom penzijom iznosi nisu bili smanjeni.\nNa kritike da će posle zakonskih izmena svako ko poželi moći da smanjuje penzije prema sopstvenom nahođenju, Vučić je rekao da se novim zakonima država ne ograničava ni na koji način i da može da povećava penzije.\n"Prvi put ću svim penzionerima, i to ne o državnom trošku, nego kao predsednik stranke koju vodim da napišem pismo, da im zahvalim na strpljenju i veri u svoju državu i svoje rukovodstvo", rekao je Vučić.\nVučić: Više dece nego pre se leči u inostranstvu preko fonda Ministarstva\nAleksandar Vučić je danas ocenio da se stvari drastično popravljaju jer se, kako je izneo, pet do šest puta više dece leči u inostranstvu nego pre 2014. godine, kada je osnovan budžetski fond Ministarstva zdravlja za to.\nAli, Vučić je tokom posete Univeitetskoj dečijoj klinici, u Tiršovoj ulici, u Beogradu, kazao novinarima da država ne može da do kraja interveniše i prati svu decu kojoj je potrebna pomoć, i da je svestan da pomoć bolesnoj deci ne može do kraja biti pravedna i pravična.\nDodao je "nikada toliko bolnica i ambulanti u poslednjih 25 godina nije izgrađeno i uređeno".\nVučić: Na glavnom odboru SNS o Kosovu i o pripremama za jesen i zimu\nAleksandar Vučić izjavio je danas da će na Glavnom odboru Srpske napredne stranke govoriti o Kosovu i Metohiji i "pripremama za jesen i zimu".\n"Očekujem značajne promene u stranci 2019. godine i pripremu za izbore 2020. godine, kada očekujem da oni koji budu preuzeli rukovođenje strankom obezbede većinu za dobrobit naše zemlje", rekao je Vučić novinarima posle obilaska dečje bolnice u Tiršovoj ulici u Beogradu.\nSednica Glavnog odbora SNS zakazana je za ponedeljak od 18.00. Deo sednice biće otvoren za medije, a posle će rad biti nastavljen iza zatvorenih vrata.\n"Ja da idem tamo da mi pričaju da bi bilo lepo da priznam Kosovo i da bi bio svetski lider da to uradim - neću! Ne interesuje me to. Ne zanima me da budem svetski lider. I šta ćemo sada? Da me smenjujete kao što ste smenjivali neke druge? Ja iz ove zemlje ne idem. Ni ja ni moja deca, a troje ih je. I ja ovde planiram da, ako mi zdravlje dozvoli, ostarim", rekao je Vučić.\n"Ja kažem da na to neću da pristanem. Tačka", rekao je on.\nOdgovarajući na pitanje da li očekuje da Evropska unija reaguje na izjave iz Prištine da će od Nove godine biti ukinuta granica između Kosova i Albanije, Vučić je rekao da međunarodna zajednica ne bi ni pravila takozvanu državu Kosovo da je bila protiv toga.\nVučić je rekao da niko iz međunarodne zajednice ne treba da bude iznenađen zbog te namere Albanaca i podsetio da prilikom blokade puteva na Kosovu tokom njegove nedavne posete, niko od učesnika tog nasilja nije imao kosovske već isključivo zastave Albanije.\n"Nijedne kosovske zastave nije bilo, samo albanskih. To je za njih (EU) novost pa će da se iznenade", rekao je Vučić.\nKomentarišući tvrdnju šefa delegacije EU u Srbiji Sema Fabricija da EU ne komentariše pojedinačne izjave učesnika u dijalogu, Vučić je rekao da mu onda nije jasno kako su reagovali na "falsifikat njegove izjave" iz Kosovske Mitrovice o bivšem predsedniku Slobodanu Miloševiću.\n"Na to su reagovali a neće na ujedinjenje Kosova i Albanije? Ako već reagujete na falsifikate dela vaših medija, zašto ne reagujete na to što Albanci čine. Ne morate ni na to. Što se mene tiče, neka rade šta hoće", rekao je Vučić.\nVučić razgovarao sa ministrom odbrane Belorusije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa ministrom odbrane Belorusije general-potpukovnikom Andrejem Ravkovom o daljem razvoju saradnje dveju zemalja, posebno u oblasti odbrane,...


Omogućiti izjašnjavanje o zakonu o železnici – Nadlanu.com\nObjavljeno 27. sep 2011. / 15:09:22\nBEOGRAD, 27. septembra 2011. (Beta) – Predsednica Skupštine Srbije Slavica Djukić- Dejanović pozvala je u utorak poslanike da ne usporavaju evropski put Srbije time što sami onemogućavaju glasanje o Predlogu zakona o železnici.\nOna je agenciji Beta rekla da se vode intenzivne konsultacije sa šefovima poslaničkih grupa povodom Predloga zakona o železnici i da veruje da će se naći način da se tom zakonskom predlogu glasa u narednim danima.\n“Ja naravno ne mogu uticati na to kako će ko glasati, ali blokiranje u ovom momentu jednog takvog zakona je u neku ruku i blokiranje onoga u šta se sad svi zaklinjemo, jer sem Srpske radikalne stranke kojoj nije prioritet Evropska unija, nema poslaničke grupe koja se ne zaklinje u evropski put”, kazala je predsednica Skupštine.\nOna je navela da je Predlog zakona o železnici komplemetaran sa zakonima o javnoj svojini i o restituciji koji su na evropskoj agendi, a usvojeni su u ponedeljak. Ona je rekla da bi bilo dobro da se o Predlogu zakona o železnici glasa do početka redovnog zasedanja u oktobru.\nGlasanje o Predlogu zakona o železnici ponovo je u ponedeljak odloženo jer nije bilo kvoruma za odlučivanje. Kvorum nisu dali poslanici Saveza Vojvodjanskih Madjara (SVM) koji se protive usvajanju tog zakona jer nisu prihvaćeni njihovi amandmani kojima su tražili da deo železnice infarstukture bude u svojini Vojvodine.


Opštinsko veće Tutina o pomoći građanima – Radio Televizija Novi Pazar\nFebruary 9, 2018 February 9, 2018 Sajma Drazanin 410 Views\n„Predlog Pravilnika o načinu raspodele jednokratne novčane pomoći, ali i raspisivanje konkursa za stipendiranje najboljih studenata i onih koji su iz siromašnih porodica“, odluke su koje su danas usvojene na sednici Opštinskog veća Tutina. Vijećnici Tutina su istakli da će i u 2018.godini, tamošnja lokalna samouprava nastaviti da pomaže svojim žiteljima.\nČlan Opštinskog veća Tutina Safet Derdemez ističe da je za studente sa visokim prosekom i one slabijeg materijalnog stanja u opštinskom budžetu za ovu godinu izdvojeno oko 3 miliona dinara. Predlog odluke o raspisivanju ovog konkursa našao se danas na četvrtoj sednici Opštinskog veća Tutina.\n“Za ovo je u budežtu izdvojeno oko 3 miliona dinara. Dali smo saglasnot da se formira komisija, koja će odlučiti kojim studentima ćemo pomoći”, rekao je Derdemez\nJednoglasno su većnici Tutina dali saglasnost i za predlog Pravilnika o načinu raspodele jednokratne novčane pomoći za žitelje tamošnje sandžačke opštine.\n“Na današnjoj sednici usvojili smo niz bitnih tačaka, jedna od njih je i Pravilnik o načinu raspodele sredstava jednokratne pomoći, tako da ćemo nastaviti da pomažemo građanima I u ovoj godini”, rekao je član Opštinskog veća Samir Kecap .\nO ovim pitanjima u narednom periodu izjasniće se i tutunski odbornici.\n← Đokić: Možemo do pobede u Pirotu\nPrijepolje: Minibus ponovo na “dobošu” →


RMU Banovići izašao iz minusa u poslovanju - BizMag\nNaslovna BiH Finansije RMU Banovići izašao iz minusa u poslovanju\nRMU Banovići izašao iz minusa u poslovanju\nRudnik mrkog uglja Banovići, koji zapošljava skoro 3 hiljade ljudi, u prvoj polovini ove godine povećao je prihode i ostvario dobar fijansijski rezultat, te izašao iz minusa koji je zabilježen u istom periodu prošle godine.\nPoslovni prihodi kompanije za šest mjeseci su iznosili 73,6 miliona KM, u odnosu na 66,4 iz istog perioda prošle godine.\nPoslovni rashodi porasli su sa 68,7 miliona na 71,2 miliona maraka.\nKompanija je ostvarila neto dobit od 1,2 miliona maraka. Zanimljivo je da je u istom periodu lani firma poslovala s gubitkom od 4 miliona KM, piše BiznisInfo, na osnovu polugodišnjeg finansijskog izvještaja.\nPrijašnji nasloviU Gradačcu otvoren Sajam šljive\nIdući nasloviNovčani poticaji za razvoj poljoprivrede u KS\nBh. privrednici odlučni u jačanju domaće proizvodnje\nMoratorij na kredite: Koliko je zahtjeva podneseno, a koliko odobreno\nMaglaj dobio pogon za obradu crvenog mesa i nova radna mjesta\nDonesena odluka o obaveznoj primjeni preferencijalnog tretmana domaćeg u BiH


Fabrici: EU u boljoj poziciji sada nego na poèetku krize - B92\nBeograd -- EU je sada, sa stanovišta otpornosti, u boljoj poziciji nego pre nekoliko meseci, kada je kovid kriza poèela, rekao je šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici.\nIzvor: Tanjug ponedeljak, 23.11.2020. | 15:43 -> 16:29\nFabrici je na onlajn konferenciji "Beogradski ekonomski forum" podsetio na izjavu zvaniènika iz Brisela o važnosti zdrave Unije gde æe EU, kako je rekao, moæi da se na jednom nivou nosi sa pandemijom i da donosi koordinisane politike kako bi se suoèila sa krizom.\n"Mislim da je jako važno prepoznati šta je to što mora da se izmeni i da se razmišlja o pozitivnim posledicama, jer mislim da ovo neæe biti poslednja pandemija", rekao je Fabrici koji je govorio o tome šta je moglo da se nauèi iz iskustva u krizi sa korona virusom.\nNa poèetku su se, kaže, mogle videti neke slabosti sistema i osetljivost trgovine, kao i povratak geopolitièkih tema u pandemiji, ali i snage koje mogu biti pozitivne, kao što je digitalizacija.\n"Na samom pocetku videli smo i solidarnost vrlo brzo i potrebu da države èlanice zajedno deluju, da ostanu zejdno, ali su i pokazale sposbnost da se adaptiraju i odgovore na ove izazove", rekao je Fabrici.\nOn je dodao da su neke mere morale da se remodeliraju kako bi reakcija EU mogla biti efikasnija.\n"Nauèili smo kako da se držimo zajedno, promenimo pravila i da razmisljamo o tome što æe doæi. Postojaæe život i nakon pandemije i nadam se da æe uskoro doæi do njega", dodao je Fabrici.\nFabrici je podsetio na dugoroèni budžet od 2021-2027. godine i na 750 milijardi evra za oporavak koji, kako kaže, mora biti utemeljen na zelenoj agendi i digitalnoj tranziciji, te ocenio da je EU uspela brzo da odreaguje na situaciju.


ČUBRILOVIĆ: Stradanje Srba u Podrinju neće i ne smije biti zaboravljeno - Citaj Filter\nČUBRILOVIĆ: Stradanje Srba u Podrinju neće i ne smije biti zaboravljeno\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović izjavio je Srni da obilježavanjem stradanja Srba u Podrinju, koje će biti održano danas u Bratuncu, Srpska pokazuje da nikada neće zaboraviti veliku žrtvu koju je srpski narod dao u Podrinju, posebno u Bratuncu i susjednim opštinama u proteklom Odbrambeno-otadžbinskom ratu.\nČubrilović je istakao da je Republika Srpska vječno zahvalna palim borcima Vojske Republike Srpske koji su dali živote za odbranu naših vjekovnih ognjišta i prava na slobodu vjeroispovijesti, jezika i pisma, a to su osnovna prava koja imaju i drugi narodi.\n– Osim vojnika, u Podrinju su stradali i brojni Srbi koji su bili civili, u čija sela su upadali vojnici pod komandom Nasera Orića i zvjerski ubijali sve one koji su se zatekli u svojim kućama, pa čak i djecu, kao što je to bilo u naseljima Sase, Zalazje i Kravice – podsjetio je Čubrilović.\nPrema njegovim riječima, bez obzira na ponašanje tužilaštva i suda za ratne zočine, nikada se ne smije odustati od zahtjeva da budu kažnjeni svi oni koji su počinili ratne zločine nad nedužnim srpskim civilima.\n– Obilježavanjem stradanja Srba u Podrinju i služenjem pomena, mi odajemo poštu i sa pijetetom se sjećamo svih nevino stradalih u Odbrameno-otadžbinskom ratu koji su dali nemjerljiv doprinos stvaranju i očuvanju Republike Srpske – naglasio je predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović.\nPrethodna ŠERANIĆ: Nema još potrebe za restriktivnim mjerama u Srpskoj; Djeluje se lokalno\nSledeća DODIK: Podrinje je duhovni epicentar srpskog kolektivnog bola


Makron: Nema proširenja EU, ni ovako se ne možemo složiti – Borba\nRaković: Krivokapić je čovjek koji podliježe pritiscima i to onim slabašnim\nMandić: Opasno je što je premijer Krivokapić čestitao praznik lažnoj državi Kosovo,…\nU Kliničkom centru životno ugroženo 59 pacijenata\nMedojević: Nema prečeg posla za državu Crnu Goru od siromaštva njenih građana i…\nMinistarstvo zdravlja: Mugoša nije predsjednik Ljekarske komore\nNa aerodrom Nikola Tesla sletio avion sa 100.000 vakcina Sputnjik V, avion dočekao…\nMilićević: Povećati broj biračkih mjesta, kako bi što više građana izašlo na izbore\nBudućnost nakon preokreta pobijedila Igokeu\nDodik: Istina Jasenovcu je skrivana decenijama\nTramp: Ne osnivam partiju, Bajden imao najkatastrofalniji prvi mjesec\nMakron: Nema proširenja EU, ni ovako se ne možemo složiti\nFrancuski predsjednik Emanuel Makron ponovio je da u postojećoj evropskoj strukturi nema mjesta da se govori o budućem proširenju i istakao da ni postojećih 28 članica ne može da se složi.\nFrancuski predsjednik je poslije prekida maratonskog samita, koji je počeo u nedjelju uveče, naglasio da evropski lideri moraju da ozbiljnije razmišljaju o pojednostavljenju unutrašnjih procedura i demokratskom kolektivnom funkcionisanju, prenose agencije.\n“I u ovom kontekstu sam više nego skeptičan prema svima onima koji nam objašnjavaju da je budućnost Evrope u novom proširenju kada se ne možemo složiti sa 28 članica. Ja ću biti beskompromisan i odbiću svako proširenje prije dubokih reformi našeg institucionalnog funkcionisanja”, naglasio je Makron.\nOd preuzimanja dužnosti prvog čovjeka Francuske, Makron se protivi proširenju EU, prije unutrašnjih reformi evropskih institucija. On je ocijenio da je prekid samita “potpuni krah” koji će biti loš za imidž Evropskog savjeta i odgovornost za neuspjeh prebacio na “neke lične ambicije”, piše Fonet.\nŠefovi država i vlada EU su poslije skoro 19 sati neuspješne rasprave prekinuli sastanak na kojem je trebalo da se postigne dogovor o imenovanju nosilaca ključnih funkcija unutar EU.\nSamit će se nastaviti danas u 11 sati sa namjerom da se postigne saglasnost o imenovanju predsjednika Evropske komisije, Evropskog savjeta, Evropskog parlamenta, viskog predstavnika EU za zajedničku spoljnu politiku i predsjednika Evropske centralne banke.\nBorba saznaje: Vulin predvodi delegaciju Srbije na sahrani Momira Bulatovića\nSDP poziva na politički dijalog i formiranje tehničke vlade


RTS :: „Računaj na podršku” u Kragujevcu\nSrbija danas „Računaj na podršku” u Kragujevcu\nsubota, 08. dec 2018, 09:40 -> 09:50\n„Računaj na podršku” u Kragujevcu\nU Kragujevcu će biti organizovane besplatne obuke i radionice, do kraja 2019. godine, kao podrška reformi korporativnog finansijskog izveštavanja.\nPosle Beograda i Niša, projekat „Računaj na podršku” predstavljen je i u Kragujevcu i izazvao je veliko interesovanje revizora i računovođa, koji će imati organizovanu besplatnu obuku za primenu računovodstvenih i revizorskih standarda, kao i edukaciju o značaju pouzdanog i kvalitetnog finansijskog izveštavanja.\nZahvaljujući sveobuhvatnosti i stručnoj ekspertizi projekta, računovođama i revizorima će biti omogućeno bolje razumevanje računovodstvenog okvira za izveštavanje, kao i sastavljanje kvalitetnijih finansijskih izveštaja.\nVeć postoji veliko interesovanje za projekat, što je potvrda i pokazatelj koliko revizorska i računovodstvena struka želi da se usavršava, da radi na sebi i da nadograđuje znanje neophodno kako bi se realizovali kvalitetniji finansijski izveštaji.\n„Projekat je posebno važan je otvara prostor malim i srednjim preduzećima da kroz primenu različitih standarda budu konkurentniji na različitim tržištima”, ističe Miro Smolović iz kompanije PWC Srbija.\nDo kraja 2019. godine biće organizovan veliki broj besplatnih interaktivnih radionica širom Srbije na kojima će polaznicima biti pokazana primena konkretnog standarda, kao i najčešće dileme i greške koje se tom prilikom prave.\nEdukacija svih polaznika ove obuke koja će se sprovoditi širom Srbije važna je ne samo za računovođe i revizore, već posredno i za privredu.\n„Jedino kroz učenje i širenje znanja i iskustava možemo da odgovoroimo savremenim promenama u poslovanju i omogućimo tačnije i kvalitetnije finansijske izveštaje”, kaže Vojkan Zdravković, zamenik rukovodioca Odseka za računovodstvo i reviziju u Ministarstvu finansija Republike Srbije.\nPolaznici će imati mogućnost da sa iskusnim predavačima, ekspertima u oblasti Međunarodnih standarda finansijskog izveštavanja (MSFI) i Međunarodnih standarda revizije (MSR), kroz upotrebu savremenih naučnih alata i tehnologija, razgovaraju o svojim problemima u vezi sa primenom konkretnog standarda.\nProjekat „Računaj na podršku” predstavlja primer uspešne saradnje privrede i visokoškolske ustanove, gde obe strane učesnicima pružaju odgovarajući spoj teorije i prakse u oblasti Međunarodnih standarda finansijskog izveštavanja i Međunarodnih standarda revizije, objašnjava, kaže prof. dr Lidija Barjaktarović sa Univerziteta Singidunum Beograd:\n„To je model celoživotnog učenja pojedinca koji prati aktuelne trendove usavršavanja i sticanja novih znanja i veština kako bi se obezbedila i održala konkrentska prednost na savremenom tržištu rada.”


6 – Da zaštitiš nazive svojih brendova, proizvoda ili usluga | Dom domaćih domena\nPREDUHITRI PREPRODAVCE DOMENA!\nNije dovoljno da imaš samo naziv domena za sajt svoje firme, jer neko drugi može da registruje domen sa nazivom tvog proizvoda ili usluge.\nDa li je brže i jeftinije da platiš oko 20 evra ili manje za registraciju nacionalnog internet domena ili da vodiš arbitražni postupak za neki poslovno bitan naziv domena, sa troškovima od najmanje 2000 evra?\nLepo je biti na top listi najuspešnijih u biznisu, ali da li si tako dobro plasiran i na Internetu? Preduslov za dobru poziciju tvoje kompanije prilikom pretrage na Guglu je posedovanje odgovarajućih naziva internet domena. Ozbiljne kompanije registrovanjem svih potrebnih .RS i .СРБ domena potpuno štite svoj identitet, naziv firme ili brendova, proizvoda ili usluga na srpskom internet prostoru. Međutim, neke kompanije to ne urade na vreme, već ih preduhitre firme ili pojedinci koji jeftino registruju određene nazive domena, kako bi ih kasnije skupo preprodali.\nNa nacionalnim internet domenima .RS i .СРБ mnoštvo velikih stranih i domaćih kompanija je na vreme registrovalo više naziva domena i tako potpuno zaštitilo svoje interese na srpskom internet prostoru. Oni koji to nisu učinili na vreme, bili su prinuđeni da povedu domenski spor zbog naziva domena za koji su smatrali da narušava njihovo pravo intelektualne svojine ili neko drugo subjektivno pravo. Troškovi arbitražnog postupka koštaju od 2000 evra pa naviše, zavisno od dužine postupka i svih potrebnih radnji u toku postupka.\nZato je prvi i najjeftiniji korak u zaštiti postojećeg biznisa registracija naziva na jednom od naših nacionalnih domena, jer treba uvek imati u vidu da Gugl u pretrazi daje prednost upravo sajtovima na lokalnim, nacionalnim internet domenima, kakvi su naši .RS i .СРБ.\nČak i ako trenutno osim osnovnog sajta firme nemaš posebne promotivne sajtove za pojedinačne brendove, proizvode i usluge, možeš da za sve njih registruješ nazive domena i da ih preusmeriš na postojeći kompanijski sajt. Tako će korisnici Interneta, a tvoji potencijalni kupci, prilikom pretraživanja za neki od tvojih brendova, proizvoda i usluga ipak dobijati rezultate koji ih upućuju na tvoj kompanijski sajt, odnosno na neku određenu stranicu na njemu (tzv. landing page).\nBitna napomena: i kada prođe promotivna kampanja, za koju si imao poseban sajt na posebnom domenu, ne zaboravi da produžavaš registraciju tog naziva domena, jer si u njegovu promociju uložio prilično vremena i para da bi ga neko drugi tek tako preuzeo.\nO žigu i registraciji naziva internet domena\nVodič za registraciju naziva domena


🚌 Autobus Zlatibor → Zelenika - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Zlatibor - Zelenika\nAutobuske karte za Zlatibor Zelenika kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nInformacije za Autobus Zlatibor - Zelenika\nZlatibor - Zelenika se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Zlatibor - Zelenika. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.


Vaučeri za subvenciju letovanja u Srbiji zavise od stanja u budžetu - Glas Podrinja\nPodela nove kvote vaučera u vrednosti 5.000 dinara kojim država subvencioniše letovanja građana Srbije u domaćim turističkim objektima, bez obzira na veliko interesovanje i volju Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija verovatno nije moguća bez novog rebalansa budžeta, ako nema "viška" para u budžetskoj rezervi, saznaje Beta.\nKorist od te pomoći države koja se dodeljuje od 2015. godine imali su registrovani turistički objekti, a dodatna kvota od 20.000 juče je "planula" za manje od dva sata, pa je udruženje "Moja Srbija" tražilo odobravanje nove količine.\n"Za dodatnu seriju vaučera novca možda ima u razdelu budžeta Srbije 'budžetska rezerva' koja se često koristi za razne dotacije i troškove, a ako nema, sredstva se mogu obezbediti rebalansom budžeta kojim je inače već odobreno dodatnih 20.000 vaučera na prvobitno planiranih 100.000", ocenili su nezvanično u Vladi Srbije.\nU Ministarstvu trgovine ne isključuju mogućnost da se posle raspodele 120.000 vaučera za te namene još jednom opredele dodatna sredstva jer je prošle godine prvo podeljeno 100.000, potom još 20.000 vaučera, a sredinom godine još 400.000.\nPravo na vaučere imaju penzioneri, nezaposleni sa evidencije Nacionalne službe zapošljavanja, korisnici posebne i privremene novčane naknade, korisnici prava na dodatak za pomoć i negu drugog lica i korisnici porodične invalidnine.\nNa tu subvenciju pravo imaju i radno angažovana lica sa primanjima, koja ne prelaze iznos od 70.000 dinara, ratni vojni invalidi i civilni invalidi rata sa primanjima koja ne prelaze 70.000 dinara, nosioci aktivnog registrovanog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva koji su se izjasnili da se bave isključivo poljoprivredom i studenti.\nVaučeri se ne mogu koristiti za uplatu letovanja preko turističke agencije, a član Upravnog odbora Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije (JUTA) Vladimir Vlaho rekao je za Betu da država nije dala mogućnost da se vaučeri realizuju preko turističkih agencija.\n"Nejasno je zašto građani koji imaju vaučer ne mogu da ga iskoriste za uplatu odmora preko turističkih agencija na domaćim destinacijama. Tražili smo više puta ali nam je rečeno da to nije predviđeno Uredbom o uslovima i načinu dodele i korišćenja sredstava za podsticanje unapređenja i turističkog prometa domaćih turista na teritoriji Srbije", rekao je Vlaho.\nDodao je da je takvo objašnjenje neprihvatljivo i da je Uredba mogla da se do sada više puta izmeni da se to želelo.\nVaučer može da se dobije za odmor od minimalno pet noćenja u objektu, hotelu ili privatnom smeštaju u Srbiji.


Otkriveno zašto muškarci nikad ne kažu "NE" seksu, čak i kad im nije do toga\nOtkriveno zašto muškarci nikad ne kažu „NE“ seksu, čak i kad im nije do toga\nM. K. 14. marta 2022. 06:41\nDžesi Ford, doktorand sociologije na Univerzitetu u Njujorku, sprovela je studiju koja je pokazala da mladi muškarci nevoljno pristaju na seks mnogo češće nego što se misli, prenose mediji.\nSamo 8 muškaraca priznalo je da je to uradilo u pijanom stanju, dok su ostali naveli da nisu osetili povezanost, da su bili umorni, da nisu imali kondom, da su želeli drugu vrstu fizičkog kontakta, ili da su pomislili da će ih partnerka u suprotnom smatrati manje muževnim.\n„Nisam želeo da se nađem u toj poziciji jer je seks za mene tada i dalje bio neka vrsta emocionalne stvari. S druge strane, nisam želeo da ispadnem čudan“, navodi jedan od brucoša koji je imao neželjeni seks.\n„Pomislio sam na to da bi ta devojka verovatno kasnije prenela celu priču svojim prijateljicama. Bio je tu i nesvestan pritisak koji nam okolina nameće – da bi momci trebalo da uživaju u seksu u svakoj situaciji“, objasnio je mladić.\nOdgovori muškaraca pokazali su prisustvo širokog spektra emocija i predrasuda: strah od sopstvenog sramoćenja ili uvrede partnera, strah da partnerka ne pomisli da su nezreli, pritisak da se uvek „želi“ seks, i svest o tome da bi seks uvek trebalo da bude prijatno iskustvo, bez obzira na sve.\nMlade muškarce najviše brine da će ih okolina ismevati ukoliko odbiju privlačnu ženu; da će biti nazvani „devicom“, „idiotom“, ili nekim ko je „gej“.\n„Kada vam devojka priđe, pomislite ‘U redu, prihvatiću pruženu priliku’ jer se to skoro nikad ne dešava. Veliki broj ljudi iz tog razloga pristane na seks, iako nema stvarnu želju za tim“, istakao je drugi ispitanik.


SDI dostigle 1,8 mlrd evra u 2015, NBS očekuje rast | Kamatica\nPočetna > vest > SDI dostigle 1,8 mlrd evra u 2015, NBS očekuje rast\nSDI dostigle 1,8 mlrd evra u 2015, NBS očekuje rast\nTekst objavljen: 18.04.2016 15:52\nNeto strane direktne investicije u Srbiji iznosile su u prošle godine 1,8 milijardi evra i bile su više za oko 45,6 odsto u odnosu na 2014, a Narodna banka Srbije očekuje dalji rast kako domaćih, tako i stranih ulaganja u narednom periodu, saopšteno je danas iz NBS.\n"Investicije, pre svega privatne, bile su ključni pokretač privrednog rasta u Srbiji u 2015, a to očekujemo i u narednom periodu", navodi se u saopštenju i dodaje da je tome, pored ostalog, doprinela i NBS obezbeđenjem i očuvanjem cenovne i finansijske stabilnosti, što je uticalo na kreiranje povoljnog poslovnog i investicionog ambijenta.\nRast investicija u opremu tokom 2015, kako se precizira, ilustruje rast uvoza mašina i opreme od 11,7 odsto, kao i domaće proizvodnje od 19,1 odsto.\nPozitivna kretanja ostvarena su i u građevinarstvu, gde je povećana vrednost izvedenih radova za 18,3 odsto, kako u infrastrukturi, tako i u stanogradnji.\nProizvodnja građevinskog materijala je porasla za 3,0 procenta, broj izdatih građevinskih dozvola za 26,3, broj radnika za 2,4 odsto i efektivni časovi rada za 3,3 odsto, precizira se u saopštenju NBS.\nZnačajno učešće u građevinarstvu, kako se dodaje, imaju infrastrukturni radovi koji se finansiraju iz budžeta, i čija je realizacija znatno ubrzana u 2015, što potvrđuje i realni rast kapitalnih rashoda države od 16,7 procenata.\n"Na osnovu kretanja zabeleženih na početku 2016. očekujemo da investicije ostanu okosnica privrednog rasta", navode i centralne banke.\nU saopštenju se dodaje da tokovi stranih direktnih investicija ukazuju i na veću diversifikaciju ulaganja, što ilustruju ostvareni rezultati prerađivačke industrije u proizvodnji i izvozu.\nTako je u 2015. godini, dve trećine oblasti prerađivačke industrije ostvarilo rast proizvodnje, a čak 20 od 23 oblasti beleže i rast izvoza. Pozitivni efekti investicija vidljivi su i u 2016. godini kroz dinamičan rast izvoza, koji u prva dva meseca iznosi 14,4 odsto međugodišnje.\nFinansiranje rasta investicija, ističu iz NBS, omogućeno je povoljnijim rezultatima poslovanja po osnovu nižih troškova zaduživanja, povećanim kreditiranjem, pojačanim prilivom stranih direktnih investicija i padom svetske cene nafte.\nPored toga, niži troškovi zaduživanja učinili su atraktivnijim i investicione kredite, čiji je obim bio dva i po puta veći u 2015. u odnosu na prethodnu godinu.\nZnačajnu podršku investicijama pružila je postignuta makroekonomska stabilnost koja se, između ostalog, ogleda i u niskoj i stabilnoj inflaciji, kao i smanjenju unutrašnje i spoljne neravnoteže.\nTo je potvrđeno i uspešno završenim revizijama aranžmana sa MMF-om, poboljšanjem izgleda kreditnog rejtinga i napretkom na međunarodnim listama konkurentnosti, navode iz NBS i poručuju da će centralna banka i u narednom periodu nastaviti da pruža doprinos poboljšanju poslovnog i investicionog ambijenta.\ninostrana ulaganja finansiranje investicija nbs Narodna banka Srbije ulaganja


Grčka bi mogla postići dogovor sa međunarodnim kreditorima, ako oni odustanu od pojedinih zahteva, poput smanjenja penzija, izjavio je grčki premijer Aleksis Cipras u danas objavljenom intervjuu za italijanski list Korijere dela Sera.\nOsvrnuvši se na pomirljiviji ton koji je zvanična Atina usvojila u proteklih nekoliko dana, Cipras je poručio da bi dve strane mogle postići kompromis o ključnim elemenima potencijalnog sporazuma, kao i o nivou primarnog budžetskog suficita, prenosi agencija Rojters.\nCipras je, medjutim, kako napominje britanska agencija, pokazao da ne prihvata zahtev kreditora za smanjenje penzija, ponavljajući svoj stav iz prethodnih nekoliko dana.\n- Smatram da smo veoma blizu dogovora o primarnom budžetskom suficitu za narednih nekoliko godina. Potreban je samo pozitivan stav povodom alternativnih predloga koji se tiču smanjenja penzija ili uvodjenja recesionističkih mera - rekao je Cipras za italijanski list.\nNJegovi komentari usledili su posle upozorenja medjunarodnih kreditora, ali i nemačke kancelarke Angele Merkel i zvaničnika Evropske centralne banke (ECB) da zvaničnoj Atini ubrzano ističe vreme.\nPosle prošlonedeljnog odbacivanja najnovijeg predloga sporazuma Evropske unije i Medjunarodnog monetarnog fonda kao "apsurdnog", vlada u Atini je poručila da je spremna na kompromis, ali da i dalje odbija prihvatanje nepravednih i kaznenih mera štednje.\n- Ne možemo nastaviti sa programom koji je očigledno doživeo kolaps - izjavio je Cipras.\nVišemesečni zastoj u pregovorima je podgrejao spekulacije o potencijalnom izlasku Grčke iz evrozone, a Cipras tvrdi da bi takav razvoj situacije predstavljao početak kraja za evrozonu.\n- Ako pregovori ne uspeju, troškovi za evropske poreske obveznike će biti ogromni - poručio je Cipras.


Zajednički izazovi globalne gladi i klimatske krize\nKombajn žanje pšenicu u polju u okolini Černigova, 120 km severno od Kijeva (Foto: AFP/Anatolii Stepanov/FAO)\n„Poljoprivreda se suočava sa istorijski neviđenom kombinacijom izazova: zadatkom proizvodnje više hrane sa manje zemlje, sa manje vode, u kontekstu eskalacije sukoba, sa klimom koja se brzo menja“, izjavio je Keri Fauler, specijalni izaslanik Bajdenove administracije za globalnu glad.\nIpak, u isto vreme, rekao je podsekretar za ekonomski rast, energetiku i životnu sredinu Hoze Fernandez, „ovo je kritičan trenutak za bezbednost hrane“.\nViše od 160 miliona ljudi širom sveta iskusilo je akutnu nesigurnost hrane, što je skok od 19 procenata – u odnosu na stanje od pre godinu dana.\n„Pitanje bezbednosti hrane je postalo još hitnije, a posledice nesigurnosti hrane su široko rasprostranjene i razorne“, rekao je podsekretar Fernandez.\n„Kada postoji nesigurnost hrane, farmeri gube sredstva za život. Roditelji provode sate svakog dana pokušavajući da obezbede sledeći obrok svoje porodice. Gladna deca se bore da uče i trpe nepovratne zdravstvene posledice. Već ranjive populacije su uvek najteže pogođene, a nesigurnost hrane takođe koči širi ekonomski rast i povećava rizik od nasilnih sukoba i građanskih nemira”.\nSjedinjene Države su posvećene globalnoj borbi protiv nesigurnosti u snabdevanju hranom, kako rešavanjem osnovnih uzroka gladi, tako i zadovoljavanjem neposrednih potreba onih koji pate širom sveta, rekao je podsekretar Fernandez.\nPrvo, radimo na rešavanju poremećaja globalnog lanca snabdevanja hranom i mobilizaciji resursa za zadovoljenje hitnih humanitarnih potreba. U tom cilju, od februara, Sjedinjene Države su globalno obezbedile skoro 2,6 milijardi dolara hitne pomoći u hrani.\nDrugo, sarađujemo sa partnerskim zemljama kako bismo ublažili globalni nedostatak đubriva.\nTreće, nastavljamo da unapređujemo poljoprivredne kapacitete i otpornost kroz Feed the Future (hrani budućnost), globalnu inicijativu Vlade SAD za glad i sigurnost hrane.\nČetvrto, radimo sa brojnim partnerima, međunarodnim finansijskim institucijama i drugim multilateralnim organizacijama na pružanju trenutne pomoći i ublažavanju uticaja rasta cena hrane na najugroženije populacije.\nI konačno, da bismo postigli ove ciljeve, intenziviramo diplomatsko angažovanje u našim bilateralnim odnosima i na međunarodnim forumima. Ovo nastojanje će takođe poslužiti da se okupe zemlje koje su najviše pogođene nesigurnošću hrane sa onima koje su u najboljoj poziciji da pomognu.\n„Ovo je humanitarna kriza; i zdravstvena kriza. To je pitanje ekonomske i nacionalne bezbednosti. Jednostavno rečeno, to je moralno pitanje“, rekao je podsekretar Fernandez. „Nijedno dete na Zemlji ne bi trebalo da bude gladno”.\nSAD obećale novu humanitarnu pomoć Avganistanu\nEgzistencijalna pretnja klimatske krize i kako se boriti protiv nje


1.11.2011, Blic, Pokrenuti postupak za reizbor Šabića\nBEOGRAD - Asocijacija nezavisnih elektronskih medija (ANEM) i Centar za evroatlantske studije (CEAS) ocenili su danas da Poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić zaslužuje novi madat i od nadležnih zatražili pokretanje procedure za njegov reizbor.\nOni su zatražili da Odbor za kulturu i informisanje Supštine Srbije hitno pokrene postupak za izbor Povernika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka ličnosti, jer mu mandat istice krajem godine.\nANEM je ocenio da sadašnji poverenik Rodoljub Šabić "zaslužuje novi mandat, zbog njegovih izuzetnih profesionalnih kvaliteta i rezultata rada", a ovo mišljenje dele i u Centru za evroatlantske studije.\nS toga su se svesrdno pridružili predlogu za reizbor Šabića, koji je Koalicija nevladinih organizacija za slobodu pristupa informacijama uputila nadležnom skupštinskom Odboru.\nReizbor Šabića prema oceni ANEM-a "bio bi najbolje rešenje, imajući u vidu dosadašnje izuzetne rezultate ovog državnog organa u ostvarivanju prava na pristup informacijama, ugled u javnosti koji lično uživa, kao i prethodne ocene Narodne skupštine o radu ove institucije".\n"Šabić je dosadašnjim radom obezbedio ugled i značaj samoj instituciji na čijem je čelu, doprineo promociji prava koje Poverenik štiti i razvijanju svesti o njihovom značaju", naveo je ANEM koji smatra da Odbor za kulturu i informisanje mora ove preporuke uzeti u obzir prilikom predlaganja kandidata za na ovu dužnost u novom mandatu.\nANEM je ukazao da je reizbor Šabića posebno važan za medije i u kontekstu nedavno usvojene Strategije razvoja sistema javnog informisanja u Republici Srbiji do 2016. godine.\n"Tom startegijom Srbija se obavezala da će unapređivati otvorenost institucionalnih izvora informacija i dostupnost informacija od javnog značaja. Od reizbora Rodoljuba Šabića, u ovom trenutku, nema boljeg načina da se iskrenost ovakvog strateškog opredeljenja Srbije i potvrdi", istaknuto je u saopštenju ANEM-a.\nCentar za evroatlantske studije je ukazao da mandat poverenika stiče za dva meseca i da postoji ozbiljna opasnost da bi zbog neblagovremenog reagovanja Vlade i Skupštine, a potom i početka izbornih aktivnosti, Srbija jedno vreme mogla da ostane bez rukovodioca ove važne državne insitucije.\nIz Centra podsećaju da je samo u poslednja dva meseca Šabić "upozorio javnost i državne organe, kako na normativne propuste određenih zakonskih rešenja, tako i na propuste Vlade da u zakonom predviđenom roku ispuni svoje obaveze i usvoji potrebna podzakonska akta koji bi trebalo bliže da regulišu standarde dostupnosti, klasifikacije i zaštite naročito osetljivih podataka i dokumenata".\nUkazavši da je "primena zakona iz ove oblasti bitna za suštinsko funkcionisanje demokratske kontrole i nad sektorom bezbednosti", Centar je pozvao sve organizacije civilnog društva da se aktivnije uključe u zahteve upućene vlastima da na vreme sprovede postupak izbora Povernika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka ličnosti.\n19.10.2011, RFE, Humanitarni centar ili ruska vojna baza\nRadio Slobodna Evropa, 19.10.2011.\nPiše: Branka Trivić, prenosimo sa Radio Slobodna Evropa\nBudući Regionalni humanitarni centar u Nišu koji Srbija otvara zajedno sa ruskim ministarstvom za vanredne situacije i za stručnu, a kamoli za najširu, javnost još uvek je obavijen velom tajne.\nVlada, naime, nije dala jasan odgovor na pitanje hoće li se taj centar baviti samo civilno-humanitarnim aktivnostima, kao što su gašenje požara, saniranje posledica zemljotresa i drugih elementarnih katastrofa ili bi, bude li zatrebalo, on mogao da razvije i vojnu komponentu i pretvori se u rusku vojnu bazu u Srbiji.\nAnalitičari u Srbiji ukazuju na to da javnosti nije pruženo dovoljno informacija i detalja o saradnji Rusije i Srbije i preko Centra u Nišu, ali nisu jedinstveni u proceni da li će taj centar biti koncipiran tako da u datom trenutku, ako se oceni da to okolnosti nalažu, može profunkcionisati i kao vojni poligon.\nTreba da se skine veo tajni i da se javno kaže koji su ciljevi i zadaci tog centra u Nišu, upozorava Ninoslav Krstić, penzionisani general Vojske Jugoslavije. A upitan da li Rusija u zadatke civilne odbrane i zaštite koje će ovaj centar obavljati ima nameru da ubroji i eventualnu antiteroritičku borbu, kao i zaštitu gasovoda i naftovoda Južni tok, kaže Krstić:\n„Pretpostavljam da je tako nešto u pitanju. Naime, pre dve-tri godine održan je sastanak NATO pakta, u vreme kad je Ukrajina „zavrnula“ gas, zbog čega on nije mogao da dodje do potrošača u zapadnim zemljama. Tada su oni doneli zaključak da bi gas trebalo obezbedjivati od izvorišta do korisnika. Pretpostavljam, s obzirom da treba da se gradi Južni tok, da je Rusija imala u vidu tu činjenicu i da ona želi da svoje gasovode obezbedjuje i na drugim teritorijama.“\nKad je reč o civilnoj odbrani i civilnoj zaštiti, naš sagovornik podseća da ona obuhvata odbranu od prirodnih nepogoda i katastrofa, ali da u taj okvir spada i borba protiv terorizma.\n„Ako je to sveobuhvatno, onda to podrazumeva specijalno obučene jedinice – i za gašenje požara, i za izvlačenje ljudi iz zemljotresa i poplava, ali i za antiterorističke akcije. Da li je to predvidjeno sporazumom izmedju Rusije i Srbije, ja to ne znam, ali kao čovek koji se bavio tim poslovaima znam šta sve oni obuhvataju i šta bi sve u tom smislu trebalo da bude na tom poligonu, na toj bazi ili u njenoj okolini“, ukazuje Krstić.\nMinistarstvo neobičnog mandata\nRusija je još ranije povukla svoje snage sa Balkana i uprkos mnogim spekulacijama, ne bih rekao da postoji tendencija da ona preko Centra u Nišu, uz civilnu razvija i potencijalnu vojnu komponentu, ocenjuje za Radio Slobodna Evropa Danijel Šunter, predsednik Evroatlantske inicijative.\n„Na osnovu ovoga što se dešava stvarno je teško govoriti o nekakvoj vojnoj bazi u Nišu jer bi tako nešto bilo mnogo skupocenije i kompleksnije. Povrh svega, Rusi ovde u regionu više nisu vojno prisutni. Koliko je meni poznato, Rusija u tom pravcu ovde nije pokazivala nikakve ambicije.\nVojna saradnja Rusije i Srbije više je nego simbolična. Ona se do sada svodila isključivo i striktno na komercijalne aranžmane – u pitanju je remont aviona i helikoptera, ali u smislu saradnje dve vojske, Rusija tu praktično ništa ne radi. Srbija mnogo više sarađuje sa državama u regionu i sa zemljama-članicama NATO, pogotovo sa Norveškom ili u poslednje vreme sa Mađarskom, Slovačkom i Španijom u mirovnim kontingentima u Libanu i na Kipru. Dakle, sa Rusijom se u tom smislu apsolutno ništa ne dešava“, uverava Šunter.\nU ovom kontekstu, ističe Jelena Milić, direktorka Centra za evro-atlantske studije, treba podsetiti na rusko ministarstvo za vanredne situacije koje će razvijati aktivnosti u niškom humanitarnom centru ima neobičnu, gotovo volšebnu strukturu, opremu i logistiku.\nSagovornica Radija Slobodna Evropa podseća da to ministarstvo pod upravom Sergeja Šojgua „ima vrlo neobičan mandat, da je opremljeno i naoružano bolje nego vojske nekih manjih zemalja. A činjenica da to ministarstvo koje ima vojno ustrojstvo deluje van granica zemlje dovoljna je da čoveka uputi da razmotri šta će se u niškom centru zapravo odvijati.“\nČak i da je u pitanju samo avio-podrška u situacijama humanitarnih katastrofa, kaže naša sagovornica, čovek se pita zašto se ona dobija iz zemlje koja je stotinama kilometara daleko i onda pomišlja da je tu, ipak, po sredi nešto drugo.\n„Rusija već nekoliko godina ne uspeva da spreči ni ogromne požare na sopstvenoj teritoriji. Pre samo mesec dana predsednik Medvedev je žestoko iskritikovao državu zbog katastrofalnog stanja avio-saobraćaja. Dakle, Rusija nema kredencije da se na sopstvenom tlu bori i odupire prirodnim katastrofama i drugim nesrećama, a onda dolazi u Srbiju – i to na lokaciju koja je blizu Kosova i potencijalne trase gasovoda i naftovoda“, upozorava Jelena Milić.\n16.10.2011, RFE, Put Srbije do Brisela vodi preko Prištine\nRadio Slobodna Evropa, 16.10.2011.\npiše: Omer Karabeg, 16.10.2011.\nPrenosimo tekst Radio Slobodne Evrope\nU najnovijem Mostu Radija Slobodna Evropa razgovoralo se o tome kakve su šanse da Srbija nakon preporuke Evropske komisije postane kandidat i dobije datum početka pregovora o članstvu u Evropskoj uniji. Sagovornici su bili čelnici dve nevladine organizacije iz Beograda -Jelena Milić direktorka Centra za evroatlantske studije, i Vladimir Todorić, direktor Centra za novu politiku.\nRazgovaralo o tome zašto vlast u Srbiji obmanjuje javnost i tvrdi da joj Brisel nije postavio dodatne uslove u pogledu Kosova, da li će jedan od uslova biti ukidanje paralelnih institucija na severu Kosova, može li vlada Srbije izvršiti pritisak na Srbe sa severa Kosova da uklone barikade, o političarima koji dele packe Evropskoj uniji nadajući se da će im to doneti glasove na prolećnim izborima, o pretnji Mađarske da će staviti veto na kandidaturu Srbije ako ne bude izmenjen zakon o resitituciji, o tome da li Srbija, ako ne ispuni uslove u pogledu Kosova, može proći kao Makedonija koja je pre šest godina postala kandidat, ali zbog spora sa Grčkom još nije počela pregovore o članstvu u Evropskoj uniji, kao o tome da li Srbija može postati članica EU, a da pre toga ne prizna Kosovo.\nOmer Karabeg: Političari i analitičari u Srbiji se ne slažu u tome da li prošlonedeljna preporuka Evropske komisije da Srbija postane kandidat sadrži i neke uslove koje ona mora da ispuni da bi joj Savet Evropske unije decembra meseca potvrdio kandidaturu. Jedni kažu da nema nikakvog uslovljavanja, a drugi da je uslov da Beograd odustane od podrške Srbima sa severa Kosova.\nJelena Milić: Moje je mišljenje negde između. Ne mislim da se traži odustajanje od svake vrste podrške Srbima sa severa Kosova, već o tome da ta podrška bude u skladu sa interesima Evropske unije na Kosovu, to jeste da se ne dovodi u pitanje teritorijalna celovitost Kosova i da se ne ometa funkcionisanje Euleksa čiji je zadatak je da uspostavi vladavinu prava na celoj teritoriji Kosova.\nKada analiziramo ono što je 22. avgusta saopštila Angela Merkel, onako nemački direktno i otvoreno, i tekst preporuke Evropske komisije da se Srbiji dodeli status kandidata, videćemo da je njihova poruka ista.\nVladimir Todorić: Kada analiziramo ono što je 22. avgusta saopštila Angela Merkel, onako nemački direktno i otvoreno, i tekst preporuke Evropske komisije da se Srbiji dodeli status kandidata, videćemo da je njihova poruka ista i pored toga što je u tekstu preporuke ambalaža nešto drugačija. Zahteva se ukidanje onoga što Brisel naziva paralelnim institucijama, a to su one institucije koje nisu predviđene Ahtisarijevim planom.\nOmer Karabeg: Vi mislite da će uslov za definitivnu potvrdu statusa u decembru biti ukidanje paralelnih struktura na severu Kosova - ono što je tražila nemačka kancelarka Merkel?\nVladimir Todorić: Nemam ja tu šta da mislim. Samo treba pročitati tekst preporuke. Paralelnim institucijama se ne smatraju one srpske institucije koje su dozvoljene Ahtisarijevim planom - to su zdravstvene, obrazovne, pa i neke finansijske ustanove. Tu se pre svega misli na institucije koje su uspostavljene na srpskim lokalnim izborima, na ispostave MUP-a Srbije i nekih drugih institucija Republike Srbije, dakle na sve ono što nije predviđeno Ahtisarijevim planom. Pažljivo čitajte i videćete da u preporuci jasno piše da nema vraćanja na raspravu o carinskim prelazima i da se u nastavku dijaloga Beograd-Priština može raspravljati samo o preostalim temama, a to su telekomunikacije, električna energija, diplome i predstavljanje Kosova u regionalnim organizacijama. Takođe piše da Euleks treba da profunkcioniše i na severu Kosova - odnosno da Srbija valjda treba to da dopusti, mada ne znam kako se to traži od Srbije - a, pošto je Euleks policijsko-pravosudna misija, onda to podrazumeva da i sud u Severnoj Mitrovici funkcioniše po zakonima Republike Kosova.\nSada je najbitnije da Beograd prestane sa retorikom o sukobu KFOR-a i golorukog naroda i da se vlada suoči sa činjenicom da je ona odgovorna za formiranje paralelnih struktura.\nJelena Milić: Misija Euleksa se često u Srbiji ne predstavlja na pravi način. Prećutkuje se činjenica da je svih 27 zemalja Evropske unije, među njima i one koje nisu priznale Kosovo, dalo zeleno svetlo za Euleks koji je misija evropske bezbednosne i odbrambene politike. Sada je najbitnije da Beograd prestane sa retorikom o sukobu KFOR-a i golorukog naroda i da se vlada suoči sa činjenicom da je ona odgovorna za formiranje paralelnih struktura, budući da je odobrila lokalne izbore na severu Kosova po srpskim zakonima nakon kojih su formirane opštine čiji predstavnici predvode akcije oko podizanja barikada. Da sam ja u Briselu neko ko odlučuje, za mene bi bilo vrlo bitno da Beograd više ne dopušta da se bageri i druga mehanizacija javnog preduzeća “Srbijašume“ koriste za podizanje barikada, niti da se, kad KFOR zbog incidenata zatvori granične prelaze, alternativni putevi grade uz pomoć opet javnog preduzeća “Putevi Srbije“. Ako Beograd hoće u Evropsku uniju, ako hoće da mu Savet Evropske unije u decembru potvrdi status kandidata, onda ne može raditi protiv interesa onih od čijeg mu mišljenja zavisi kandidatski status.\nJaz Beograda i Srba sa severa\nOmer Karabeg: Ako se zna šta Brisel traži od Beograda, kako onda tumačiti izjavu ministra inostranih poslova, Vuka Jeremića, da se politika prema Kosovu neće menjati?\nVladimir Todorić: Nije u pitanju samo izjava ministra Vuka Jeremića. I predsednik Tadić je izjavio da je Srbija spremna za dijalog, ali uz poštovanje određenih principa. To ponavlja i potpredsednik vlade Đelić. Koliko god mi bili evrooptimisti i evroentuzijasti, nije dovoljno dobiti spisak uslova iz Brisela da bi se promenila politika. Beograd istrajava na stavu da neće prihvatiti da razgovara o novim temama dok se ne završi tema oko carinskih prelaza. Mislim da će pitanje carinskih prelaza biti bitno za sticanje statusa kandidata.\nMora se imati u vidu da Beograd, kad je reč o njegovom uticaju na Srbe sa severa Kosova, ne da neće, nego nije u stanju da ispuni zahteve Brisela.\nNije, međutim, realno očekivati da se do 9. decembra, kada zaseda Savet ministara Evropske unije na kome će se se raspravljati o preporuci da Srbija dobije status kandidata, otvori i pitanje suda u severnoj Mitrovici. To pitanje je veoma teško i ne može se očekivati, barem do izbora, da sadašnja vlast poruči kosovskim Srbima da prihvate sud koji primenjuje zakone Republike Kosova, bez obzira na to šta Brisel bude tražio. Mora se imati u vidu da Beograd, kad je reč o njegovom uticaju na Srbe sa severa Kosova, ne da neće, nego nije u stanju da ispuni zahteve Brisela. Ne žive tamo ljudi koji će, čim im Boris Tadić nešto poruči, istog trenutka požuriti da ispune njegov nalog. To uopšte nije tako. Beograd mora veoma pažljivo da gradi svoju politiku prema njima jer u suprotnom rizikuje da se stvori politički jaz između Beograda i severa Kosova koji bi mogao da dovede do toga da Beograd postane potpuno irelevantan kao sagovornik kad su u pitanju Srbi sa severa Kosova. Sve bi se to na kraju moglo završiti izbegličkim talasom. Ako bi se to desilo, to bi bio, bojim se, veliki udarac za proevropske snage u Srbiji od koga se duže vreme ne bismo oporavili.\nJelena Milić: U poslednje dve-tri godine stalno slušamo o interesima Srba sa Kosova, pa onda Srba sa severa Kosova, tako da se ja plašim, ne Oluje 2 i egzodusa Srba sa severa Kosova, o čemu govori gospodin Todorić - jer da postoji takva opasnost, to bi se već desilo, već da će oni ljudi koji žele u Evropsku uniju reći da im je dosta da budu građani drugog reda. Oni finansiraju državna preduzeća “Srbijašume“ i “Putevi Srbije“ koji grade barikade na severu Kosova, što je u suprotnosti sa njihovim interesom da što pre vide Srbiju u Evropskoj uniji. Bojim se da ovog momenta Srbi sa severa\nOva sadašnja anarhija na severu Kosova nije dobra. Vreme je da se povuku bageri i da se kaže Srbima sa severa Kosova da ne mogu da drže kao taoce sve nas koji smo glasali za politiku i Kosovo i EU.\nKosova rade i protiv svojih interesa i protiv interesa države Srbije i ostalih njenih građana. Možda je vreme da neko i njih priupita da li imaju i viziju širih interesa, a ne samo svojih uskih lokalnih. Takvoj situaciji doprinosi i nekonzistentna državna politika dvostrukih aršina. Srbija nije imala problem da prizna Euleks, niti je dovodila u pitanje njegovu neutralnost u trenutku kada je pregovarala o liberalizaciji viznog režima. S druge strane, Beograd neke institucije Kosova priznaje, a neke, kao carinu, ne priznaje.\nA tu istu carinu ne priznaje na dva granična prelaza, a priznaje je na ostalim prelazima. Zar to priznavanje nije suprotno proklamovanoj državnoj politici - ne damo ni pedalj Kosova? Vreme je da Beograd sugeriše Srbima sa severa Kosova da kosovske institucije vide kao mogućnost zaštite svojih interesa. Ova sadašnja anarhija na severu Kosova nije dobra. Vreme je da se povuku bageri i da se kaže Srbima sa severa Kosova da ne mogu da drže kao taoce sve nas koji smo glasali za politiku i Kosovo i Evropska unija.\nVladimir Todorić: U poslednje vreme često čujemo da se kriminalizuju svi kosovski Srbi jer ne plaćaju telefone, struju, PDV. To je zbog toga što tamo nema pravne države, ali nisu kosovski Srbi ti koji su odbili Ahtisarijev plan, niti su oni krivi što umesto toga nije ponuđen nikakav plan kojim bi se sredila situacija na tom području. Verujete da ni oni nisu sretni zbog toga što tamo postoje samo senke srpskih institucija koje ne mogu da zavedu red. Mislim da bi se svako od njih rado menjao sa nama za bezbednost i druge pogodnosti koje imamo mi Srbiji. I oni su, kao i mi, žrtve pasivnosti zvaničnog Beograda koji je samo sedeo skrštenih ruku i molio Boga da ne dođe do ovoga do čega je došlo.\nOmer Karabeg: Srpski zvaničnici su godinama tvrdili da su Kosovo i evrointegracije dva odvojena procesa. Međutim, poslednji događaji pokazuju da napredak Srbije na putu ka Evropskoj uniji pre svega zavisi od njenog odnosa prema Kosovu. Ko je tu koga obmanjivao - Brisel Beograd ili Beograd Brisel?\nGrađanima se mora reći da postoje samo dve opcije - ili načiniti ustupke i prihvatiti Ahtisarijev plan ili reći da nećemo u EU i insistirati na politici zaštite, barem severnog Kosova, a ne ovako, da ih vučemo za nos, da ih pravimo ludim i da se krijemo iza eufemizama.\nVladimir Todorić: Mislim da niko nikada nije ni mislio da su Kosovo i Evropa odvojeni koloseci. To je bila politička platforma koja je omogućila da se Srbija konsoliduje na putu evropskih integracija - ako hoćete i korisna laž koja se koristi u politici samo što to niko ne sme da prizna. To je bila platforma koja je omogućila da Srbija dobije viznu liberalizaciju, da dobije Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i da počne ratifkacija tog sporazuma. Jedino što je u celoj toj priči omanulo je da ljudi žive gore nego što im je obećavano. Danas je svima jasno da se, bez obzira koliko se trudili da objasnimo da je kandidatura za Evropsku uniju bitna, birači na prolećnim izborima neće rukovoditi logikom kojom su se rukovodili na izborima u maju 2008. godine, a to je da evropske integracije vide kao šansu za bolji život. Zbog toga bi političari morali da budu iskreni. Građanima se mora reći da postoje samo dve opcije - ili načiniti ustupke i prihvatiti Ahtisarijev plan ili reći da nećemo u Evropsku uniju i insistirati na politici zaštite, barem severnog Kosova, a ne ovako, da ih vučemo za nos, da ih pravimo ludim i da se krijemo iza eufemizama - te nije priznanje, te jeste priznanje, te nije normalizacija, te jeste normalizacija, i tako dalje. To sve ide ka tome da će se ljudi na kraju osetiti prevarenim. Ja, međutim, u ovom trenuku ni u sadašnjoj vladajućoj garnituri, niti u onoj koja bi došla nakon izbora ne vidim ljude koji bi zauzeli takav iskren stav prema građanima. Zato se plašim za sudbinu evropskih integracija u Srbiji.\nEU će tražiti da Srbija prizna Kosovo\nOmer Karabeg: Koliko predizborna kampanja usporava Srbiju na putu ka Evropskoj uniji? Vidimo da srpski političari svaki čas dele packe Evropskoj uniji jer im se čini da će tako bolje proći na izborima, s obzirom da u javnom mnjenju raste skeptičnost prema Evropskoj uniji. U tome, čini mi se, prednjači lider Socijalističke partije i ministar unutrašnjih poslova, Ivica Dačić.\nJelena Milić: Tačno je da podrška evropskim integracijama pada i za to ima više razloga. Ali mislim da bi se ona mogla održati na nekom nivou koji bi bio dovoljan da Demokratska stranka i druge proevropske partije, uz podršku civilnog društva i uz podršku pre svega Evropske unije, ne budu poražene na izborima. Kad to kažem imam u vidu da su mediji u Srbiji kontrolisani tako da mi se čini da sadašnja vlast može relativno lako da dobije podršku javnog mnjenja za onu opciju za koju se zalaže. Zbog toga mi nisu jasne konfuzne poruke oko Evropske unije koje pojedini političari šalju javnosti. Bitno je da srpski zvaničnici prestanu da pričaju kako Evropska unija non stop izmišlja nove uslove Srbiji jer je i to jedan od razloga pada podrške evropskim integracijama. Ako ništa drugo, treba da pogledaju kako je tekao proces pridruživanja drugih zemalja. Zemlje Istočne Evrope nisu kao uslov imale saradnju sa Haškim tribunalom, što se zahtevalo od zemalja bivše Jugoslavije, ali su zato imale neke druge uslove.\nVladimir Todorić: Ne vidim kako to sad izborni proces može da naškodi evropskim integracijama. Ne bismo valjda trebali ukinuti demokratiju da bi smo što pre ušli u Evropsku uniju.\nVladimir Todorić: Da li se neko udvara biračima ili pokušava da pridobije birače, to su stvarno različiti nazivi za isto. Ja mislim da podrška evrointegracijama opada zato što naša politička elita nije uspela da stavi znak jednakosti između uspeha u evropskim integracijama i boljeg života. Građani vide da političari ne dele njihovu sudbinu, da je njima sve gore, a političarima sve bolje. Kada imate ovoliku korupciju kao kod nas, kada imate odsustvo dugoročne ekonomske politike, kada imate špekulacije banaka koje kroz plivajući kurs i velike kamate bukvalno deru građane, onda smo dovedeni u poziciju da prihvatamo uslove bilo da nam stižu iz Brisela, Budimpešte, ili sutra ko zna odakle.\nVladimir Todorić: To su njihovi zvaničnici vrlo decidno stavili do znanja. Ja mislim da je ta stvar jasna. Pripadnici mađarske populacije su za vreme Drugog svetskog rata bili mobilisani u svoju vojsku, činili su zločine na području Vojvodine i kao pripadnici okupacionih snaga nemaju pravo na restituciju. Logika odbrane, koju sada pominje zvanična Mađarska, je ista ona na koju su se pozivali zločinaci na Nirnberškom procesu - mi smo bili regrutovani, mi smo samo radili svoj posao. Ako ta logika nije prošla 1945. godine, neće ni 2011. godine. Srbija ni pod kojim uslovima ne sme taj da prihvati taj zahtev.\nJelena Milić: Jako je dobro što je Evropska komisija konstatovala, to je i gospodin Dežer potvrdio, da nema problema sa našim zakonom o restituciji. Verujem da je u pitanju neka trgovina koja, možda, nema direktne veze sa našim zakonom. Mađarska će verovatno negde drugde dobiti kompenzaciju, pa će na kraju u decembru popustiti. No, mi moramo da se naviknemo da će, što budemo bliže Evropskoj uniji, takvih ucena sve više biti. To nema nikakve veze sa pritiscima na Srbiju. Jednostavno se tako igra. Videli smo šta je bilo sa Hrvatskom koja je imala zastoj od dve godine u evropskim integracijama zbog spora sa Slovenijom. U tom smislu bi bilo dobro da Srbija već sada razmisli kakvo je stanje imovine verskih zajednica iz Rumunije i Bugarske u Srbiji jer nije nemoguće da će nam se i to fakturisati u nekom daljnjem procesu približavanja Evropskoj uniji.\nVladimir Todorić: Makedonija je dva puta dobila preporuku Evropske komisije da otpočne pregovore o pridruživanju, pa od toga nije bilo ništa. Ove godine je dobila i treću, ali sam siguran da će kompletirati het-trik neuspešnih preporuka jer je Grčka opet neće pustiti. Mislim da ćemo mi sačekati, ne samo novu vladu u Srbiji, nego i drugu polovinu sledeće godine dok ne dobijemo zeleno svetlo za otpočinjanje pregovora. A i da u decembru dobijemo status kandidata to nam u ekonomskom smislu ništa neće značiti, bar do 2014. godine kada u Evropskoj uniji počinje novi budžetski ciklus. Kada se uzme u obzir da se od Beograda traži da dovede u pitanje svoje veze sa Srbima na severu Kosova zarad maglovitog statusa kandidata koji ekonomski ne donosi ništa, mislim da će Beograd u najboljem slučaju pokazati spremnost da priča o telekomunikacijama, diplomama i ostalim stvarima, ali da neće doći do promene njegovog stava u pogledu prihvatnja kosovske carine, a još manje suda u severnoj Mitrovici.\nJelena Milić: Postoji mogućnost da se dobije ne samo status kandidata već i datum početka pregovora, naravno, ako politička elita u Srbiji to želi. Mislim da je sada zaista potrebno, ne da Srbija prekine veze sa severom Kosova, već da Srbi sa severnog Kosova postanu malo fleksibilniji i pokaže više razumevanja i za nas koji živimo severno od administrativne granice i za one Srbe koji žive južno od Ibra. Pitanje prihvatanja kosovskih carinika treba posmatrati u svetlu činjenice da je Beograd već samim ulaskom u dijalog sa Prištinom prihvatio postojanje kosovskih institucija. Nije mi jasno zašto jedne kosovske institucije ne prihvatamo, a druge prihvatamo.\nVladimir Todorić: Kratko rečeno - hoće. Samo što to neće tražiti mesec dana pre ulaska, nego dve, tri godine pre toga.\nJelena Milić: U svakom slučaju Evropska unija neće želeti da unese još jedan problem kao što je kiparski.\n5.10.2011, e-Novine, Smrt u prisustvu Borisa Tadića\nGrađani Srbije, nemoćni su pred bahatom demonstracijom moći, uvučeni u prozirnu urotu smišljenu po meri inteligencije glavnog jataka ovenčanog oreolom hvatača i isporučioca genocidnog komandanta, predsednika Srbije * Sve je u istom zločinačko - ciničnom duhu, još od trenutka kada je ono nešto, u pauzi satelit - pregovora, odvelo novinare i snimatelje Tanjuga i RTS-a da pod zemljom snime atomsko sklonište iz sedamdesetih, sa sve „Iskrinim“ telefonima i „Mojca“ foteljama, u kojima za divno čudo nije bilo Mladića * NVO: Srbija ima potrebu za istinom, kako bi se sprovela pravda i otvorila perspektiva normalne budućnosti, a to znači života bez zločina, straha i nasilja\nObeležena je još jedna godišnjica smrti vojnika Dragana Jakovljevića i Dražena Milovanovića, ubijenih pre sedam godina na stražarskom mestu u vojnom objektu „Karaš“ u Topčideru; država Srbija iskoristila je 5. oktobra, kao i neposredno pre samog datuma ubijanja, sramnu godišnjicu da se i dalje iživljava nad porodicama ubijenih gardista, dovodeći, po ko zna koji put, svoju zločinačku prirodu i usputnu nesposobnost do bolnog apsurda. Za to se, kao i mnogo puta dosad, postarao državni odjel za zataškavanje pod goropadnim nazivom Tužilaštvo za ratne zločine koji je najpre, krajem septembra, obznanio da za boravak haškog optuženika Ratka Mladića, u vreme ubistva 2004. slobodnog čoveka - nema dokaza, a potom podržao zahtev Višeg tužilaštva u Beogradu i porodica ubijenih da se genocidni general sasluša i u vezi sa ovim zločinom.\nU sramnoj, nedemantovanoj izjavi iz Vekarić - Vukčevićeve primitivne radionice u Ustaničkoj do jednog beogradskog dnevnika dospelo je i ovo: “ Analizom kretanja Ratka Mladića, njegovih pronađenih dnevnika, kao i analiziranjem kretanja njegovih jataka nije pronađen ni jedan dokaz da je on u vreme ubistva gardista bio u kasarni na Topčideru“.\nI ne samo to, dvojac tragača za mrtvom babom velikodušno je poručio da „stoji porodicama ubijenih gardista i njihovim zastupnicima na raspolaganju“, da pokažu „dokaze“. Uputili su i poruku da podržavaju predlog da se Mladić sasluša, ne bi li razotkrio državnu jatačku rabotu, odnosno uradio njihov posao u dalekom Hagu. Kobajagi, važno im.\nNajlogičniji i jedini zdravorazumski odgovor dala im je Advokatska kancelarija Batić, jedna od onih koje zastupaju porodice ubijenih gardista, pozivajući ih da saopšte gde je Ratko Mladić bio u vreme pogibije Dragana Jakovljevića i Dražena Milovanovića. “Budući da je Tužilaštvo za ratne zločine juče (29. septembar) navelo da ima saznanja da Mladić u vreme ubistva dvojice gardista nije bio u objektu Karaš, onda je logično da ima saznanja o tome gde je bio”, navodi se u saopštenju Kancelarije. I pojašnjava zaboravljenom logikom: “Nemoguće je bez ličnog prisustva događaju tvrditi da neko nije bio na nekom mestu, a nemati saznanja o tome gde je taj bio”.\nPrvi državni tragač za haškim optuženicima Rasim Ljajić kazao je krajem maja ove godine da je obezbeđenje Ratka Mladića „boravilo u okviru kasarne na Topčideru, ali ne i u okviru kasarne 'Karaš' u kojoj su vojnici ubijeni“. Kako je to saznao nije poverio nikom, izuzev, možda, Haškom tribunalu, što mu je u opisu posla. U kakvoj su vezi on i žuta kuća iz Ustaničke i ko čime raspolaže, ne znamo, tek u Hagu nakon izručenja svih optuženih traže i obračun sa njihovim jatacima. Da li im je Ljajić rekao ko su spodobe iz Mladićevog obezbeđenja, gde se nalaze, preciznije u kojoj novoj državnoj službi. Zašto to onda nije rekao i glavnom tužiocu za ratne zločine Srbije Vladimiru Vukčeviću, da, malo je verovatno, ali, eto, pokrene postupak ili, zašto Vukčević nije pitao Ljajića kako zna gde je bilo Mladićevo obezbeđenje i ko je u toj banditskoj skupini. Besmislena pitanja utoliko što su građani Srbije, nemoćni pred bahatom demonstracijom moći, uvučeni u prozirnu urotu smišljenu po meri inteligencije glavnog jataka ovenčanog oreolom hvatača i isporučioca genocidnog komandanta, predsednika Srbije koji je, između ostalog, naložio, štaviše kreirao sve nepodopštine Tužilaštva, od poternica za Purdom, Jurišićem, Ganićem, Divjakom, do dobrosusedskog vađenja i neukog prepisivanja preminulih optužnica iz sefova tužilaštava vojnih.\nSve je u istom zločinačko - ciničnom duhu, još od trenutka kada je ono nešto, u pauzi satelit - pregovora, odvelo novinare i snimatelje Tanjuga i RTS-a da pod zemljom snime atomsko sklonište iz sedamdesetih, sa sve „Iskrinim“ telefonima i „Mojca“ foteljama, u kojima za divno čudo nije bilo Mladića.\nU ovakvoj atmosferi podsmevanja porodicama državnih žrtava i građanima, grubo i neshvatljivo, uporno do bola, označavanje ubijenih gardista na javnom servisu (Radio Beograd 1) „stradalim“ možda je podrazumevajući deo plana na koji nema primedbi niko iz državnog aparata. Nisu „stradali“, Dragan Jakovljević i Dražen Milovanović ubijeni su hicima države koja je vojska u tri različita saopštenja lagala da su se poubijali.\nZastupnici porodica najavljuju uzaludan posao, tražiće da se sretnu sa Borisom Tadićem i ministarkom pravde Snežanom Malović, podneli su ustavne žalbe Ustavnom sudu Srbije zbog povrede prava na pravično suđenje i suđenje u razumnom roku i, konačno, postupiće jedino ispravno, kako kaže advokat Predrag Savić, podneće tužbu protiv države pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu. Doduše, prema agencijskom izveštaju, „ukoliko ne budu zadovljni radom nadležnih organa Srbije“. Tragično kasne, kada će znati da li su zadovoljni i zašto su ustavne žalbe podnete tek sada. I šta ćemo sa nemerljivom količinom patnji kojoj su bile izložene ožalošćene porodice, tvrdnjama da su se mladići poubijali, te lukavo plasiranom tvrdnjom sa rukopisom Vojne obaveštajne službe da su bili homoseksualci. Ko će da plati montaže kontraobaveštajaca Prvoslava Davinića?\n"Znamo da su ubice izašle iz podzemnog objekta 'Karaš', razoružale vojnike i brutalno streljale. Streljanje je izvršeno u neposrednoj blizini jednog od izlaza i ulaza u taj podezemni objekat", kazao je advokat Savić. On je konstatovao i da su vojnici „ubijeni jer su videli nešto što nije trebalo da vide“. Ni njegovi izvori nisu dostupni javnosti.\nCentar za evroatlantske studije konstatovao je u analizi povodom godišnjice ubistva da je u slučajevima Topčider, Leskovac i RTS reč o „sistemskom državnom zataškavanju, bez obzira na to da li su na vlasti DSS, DS ili SPS i u kojoj kombinaciji“, te da je strategija države „iznurivanje do iznemoglosti porodica ubijeni vojnka i civila i njihovih pravnih zastupnika, na koje je spao ceo teret borbe za istinu i pravdu“.\n„Permanentno insistiranje Glavnog haškog tužioca Serža Bramerca na tome da država Srbija ispita i obelodani kako su i zašto Ratko Maldić i ostali haški begunci bili tako dugo nedostupni pravdi od velikog je značaja. Ako vlast skupi snage i volje da to sprovede, stvorili bi se dodatni uslovi da se iz srpskog sektora bezbednosti eliminiše kancerogeno tkivo koje ne dopušta nastavak reformi a možda guši i istinu o ovim ubistvima. CEAS se zahvaljuje njegovom timu, na interesovanju za slučajeve Leskovac i Topčider, o kojima smo ih obavestili“, ističe CEAS.\nCentar, Žene u crnom i Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, naglašavaju u saopštenju povodom godišnjice ubistva Milovanovića i Jakovljevića da „državni, naročito pravosudni, organi nastavljaju sa besprizornom opstrukcijom istrage ovog zločina, tako da se krivični postupak protiv ubica još uvek nalazi u predistražnoj fazi, a da je javnost nedopustivno ravnodušna.\n„Jasno je da su Miloševićevi kadrovi još uvek uticajni u institucijama koje bi trebalo da sprovode pravdu. To je očigledno u slučaju dvostrukog ubistva čija se godišnjica danas obeležava, ali i u brojnim drugim nerešenim slučajevima nasilnih smrti, čiji su uzroci i dalje obavijeni velom tajne. Krajnje je vreme da vlada preuzme na sebe svoj deo odgovornosti za otkrivanje istine o pogibiji vojnika i da preduzme sve potrebne mere kako bi se procesuirali svi oni koji ometaju istragu i koji su pomagali u skrivanju Ratka Mladića. Srbija ima potrebu za istinom, kako bi se sprovela pravda i otvorila perspektiva normalne budućnosti, a to znači života bez zločina, straha i nasilja“, kaže se u saopštenju.\nOve organizacije zahtevaju od države da „prestane da skriva istinu o ubistvima gardista i obezbedi pravdu za porodice žrtava; da nadležne institucije kazne sve počinioce ovog zločina koji su na bilo koji način odgovorni za ubistva dvojice gardista; da prestane sa politikom nekažnjivosti, kako za zločine u ratu, tako i za zločine u miru“\nJoš jedna godišnjica, prilika za podsećanje na zločin i nevine žrtve. Poniženja su, ionako, svakodnevna.\n5.10.2011, B92, Opstrukcija istrage o gardistima\nBeograd - Nevladine organizacije optužile su državne organe, pre svega pravosudne, za "besprizornu opstrukciju istrage" u slučaju ubistva dvojice gardista na Topčideru.\nVojnici Gardijske brigade Vojske SCG Dragan Jakovljević i Dražen Milovanović smrtno su stradali pod još nerazjašnjenim okolnostima na straži kod vojnog objekta Karaš u Topčideru, 5. oktobra 2004. godine, pre tačno 7 godina.\n5.10.2011, Peščanik.net, Sedam godina od ubistava gardista u Topčideru\nCentar za evroatlantske studije (CEAS) iz godine u godinu, prikuplja dokaze da se u slučajevima Topčider, Leskovac i RTS radi o sistemskom državnom zataškavanju, bez obzira da li su na vlasti DSS, DS ili SPS i u kojoj kombinaciji. Strategija države je iznurivanje do iznemoglosti porodica ubijeni vojnka i civila i njihovih pravnih zastupnika, na koje je spao ceo teret borbe za istinu i pravdu.\nČinjenice da se u slučaju Topčider, kao i u slučaju Leskovac, radi o ubistvima vojnika na odsluženju redovnog vojnog roka i da su vojni istražni organi slagali u svom izveštaju šta je dovelo do njihovih smrti, bi u uređenijim i humanijim demokratskim društvima bile dovoljne da teret rasvetljavanja svih okolnosti i procesuiranja onih koji su lagali o prirodi smrti padne na državne organe. Umesto da im bude partner i glavni oslonac, država Srbija je porodicama i pravnim zastupnicima glavni neprijatelj u tim nastojanjima. Isto je i u slučaju RTS. Šta bi, uostalom, bilo i sa utvrđivanjem odgovornosti ostalih upletenih u ubistvo premjera Zorana Đinđića da porodica nije angažovala advokata i presavila tabak?\nSmatramo da Srbija sa ovako velikim propustima u sektoru bezbednosti (nedavni pokušaj organizovanja Parade ponosa samo je potvrdio koliko rupa u sistemu ima) ne može biti pouzdan partner u mirovnim i drugim zajedničkim međunarodnim operacijama, niti članica EU. Očito je, nažalost, da Srbija sama nema ni snage ni volje da promeni sadašnje stanje, pa je direktnija zainteresovanost EU i njena fokusiranija pomoć kroz proces integracija, od presudne važnosti.\nPermanentno insistiranje Glavnog haškog tužioca Serža Bramerca na tome da država Srbija ispita i obelodani kako su i zašto Ratko Mladić i ostali haški begunci bili tako dugo nedostupni pravdi od velikog je značaja. Ako vlast skupi snage i volje da to sprovede, stvorili bi se dodatni uslovi da se iz srpskog sektora bezbednosti eliminiše kancerogeno tkivo koje ne dopušta nastavak reformi a možda guši i istinu o ovim ubistvima. CEAS se zahvaljuje njegovom timu, na interesovanju za slučajeve Leskovac i Topčider, o kojima smo ih obavestili.\nSimptomatičana je, sada već sedmogodišnja, monotonija i površnost medijskog izveštavanja o ubistivima gardista Dragana Jakovljevića i Dražena Milovanovića. Imajući u vidu da je većina glavnih medija u Srbiji, na ovaj ili onaj način, pod kontrolom ljudi i stranaka iz republičke i beogradske vlade ili kabineta Borisa Tadića, smatramo da nije u pitanju nedostatak ljudi i resursa već nameran trend. Slučaj Topčider se uglavnom spominje, samo kad se mora, o godišnjice ili kad se desi nešto što može imati uticaja na rasvetljavanje okolnosti. Ove godine je to bilo hapšenje Ratka Mladića, a prethodnih objavljivanje nalaza niza veštaka koji su, svi redom, opovrgli prvobitni nalaz vojnih istražnih organa da se radi ubistvu i samoubistvu. Novinari skoro nikad energičnije i pripremljenije ne pritiskaju nadležne državne organe da odgovore kako je moguće da se sedam godina ne kazni niko ko je sastavio i potpisao opovrgnute nalaze vojnih istražnih organa, ako je već tako komplikovano utvrditi ko je vojnike ubio u zatvorenom i valjda kontrolisanom vojnom objektu. Zašto novinari dopuštaju da im ministar odbrane Dragan Šutanovac, koji je vrlo često u medijima, na sve ređa pitanja o ubistvima gardista odgovara da ne kometariše aktivna suđenja?\nOvaj predmet, inače, skoro dve poslednje godine čami u lavirintu sistema tužilaštva i po njemu se nije postupalo. Porazno je i ako ministar to zna, a neće da kaže ali i ako to ne zna.\nVidljivo odsustvo političke volje vladajuće DS i njenih koalicionih patnera da se ova ubistva razreše, govori u prilog tezi da se radi o zataškavanju. Bez te volje su, nažalost, još uvek male šanse za pravosudne epiloge većine velikih afera u Srbiji. Licemerno je biti aktivan podpredsednik stranke na vlasti, koja drži i Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo odbrane, većinu u Skupštini i u Nacionalnom savetu za bezbednost, koji se bavi bezbednosnim implikacijama održavanja gej parade ali ne i ubistvima vojnika na redovnom vojnom roku, a reći da su ubistva gardista sada u nadležnosti drugih, da ovaj slučaj više nije u nadležnosti Ministarstva odbrane. Istovremeno u sistemu odbrane, u kome su se ubistva i desila a što jeste domen ministra odbrane, niko nije kažnjen zbog pogrešnih nalaza vojnih istražnih organa i drugih propusta u slučaju Topčider. Ova vlada će, inače, izgurati ceo mandat, a aktivni predsednik DS Boris Tadić i cela dva kao predsednik Srbije. Pre toga bila je kohabitacija DS sa DSS.\nDonedavno su i mandati narodnih poslanika bili u vlasništvu stranka, pa da je bilo volje u vrhu stranke, pitanje ubistva gardista i njihovog insititucionalnog zataškavanja mogla su se pokrenuti i preko članova skupštinskih Odbora za prvosuđe i odbranu i bezbednost.\nDa li odsustvo volje govori o ravnodušnosti, saučesništvu ili političkoj nemoći zato što se ne kontrolišu svi delovi sistema bezbednosti?\nZimus je ministar Šutanovac u raspravi sa poslanikom DSS, u nedostatku argumenata na neku drugu temu, sa skupštinske govornice pripretio: “Nemojte da ja vama otvorim afere Topčider i Leskovac, koje su se desile za vreme vaše vlasti.“ Ministar Šutanovac, inače, kad je koncentrisaniji ili manje provociran, negira postojanje afere Leskovac. Jedan od bitnih aktera te afere, nerazjašnjene nasilne smrti tri vojnika na redovnom vojnom roku u kasarnama u Leskovcu 2004-2005, je sa mesta zamenika načelnika Generalštaba VS zimus penzionisani Mladen Ćirković. On je posle penzionisanja prema našim saznanjima, postavljen za savetnika ministra Šutanovca.\nPre samo par nedelja poslanik SRS Zoran Krasić je, takođe u skupštinskoj raspravi, izjavio da se, parafraziramo, sve nerazjašnjene afere mogu, da ima volje, rešiti u kabinetu predsednika Tadića. Eksplicitno je naveo slučaj Topčider upitavši zašto nisu ispitani određeni ljudi i naveo njihova imena. Nažalost, ni na jednu ni na drugu izjavu, datu usred Skupštine, novinari i drugi akteri javnog života, ali ni državni organi, nisu reagovali. CEAS se obratio zvaničnim zahtevom da dobije transkript sednice sa Krasićevom izjavom. Onaj sa Šutanovčevom izjavom smo objavili. I ništa.\nVuk Drašković je pre neki dan obelodanio da su predstavnici nadležnih državnih organa na sastanku skupštinskog Odobra za bezbednost o situaciji na severu Kosova izneli drugačije informacije od onih koje su ti isti zvaničnici javnosti plasirali oko istih dešavanja. Očito je da se u Srbiji 2011. umesto institucionalne nastoji uspostaviti netransparenta partijsko-lična kontrola nad sektorom bezbednosti, uz cenu velikih i nedopustivih kompromisa. Spomenute izjave i događaji su mnogi u nizu dokaza da se DS i njenim partnerima jedanaest godina od početka demokratskih promena, od kada su skoro svi ovako ili onako na vlasti, ne može verovati, pa ni kada su slučajevi RTS, Leskovac i Topčider u pitanju.\nPravni zastupnici porodica vojnika ubijenih u Topčideru konačno su ovih dana podneli dve ustavne žalbe, jednu zbog povrede prava na pravni lek u razumnom roku a drugu zbog opstrukcija u istragama. Oni vode i bitku oko toga ko je nadležan za ovaj slučaj kada je u pitanju njihov zahtev da se sasluša Ratko Mladić, da li Više tužilaštvo u Beogradu kojem su podneli spomenuti zahtev, ili Tužilaštvo za ratne zločine. Ovo drugo se nedavno oglasilo saopštenjem da prema njihovim saznanjima Ratko Mladić nije bio na Topčideru u vreme ubistva gardista. Nisu rekli imaju li saznanja gde jeste bio tog dana, na osnovu kojih su valjda utvrdili gde nije bio, jel kako drugačije sasvim sigurno tvrdnju dokazati.\nCentar za evroatlantske studije je, od prošle do ove tužne godišnjice, sproveo niz akcija u vezi slučaja Topčider, realizovanih u okviru projekta STOP ZABORAVU i drugih CEAS-ovih aktivnosti, da ova ubistva ne padnu u institucionalni zaborav.\nKrajem 2010. pomogli smo i koordinirali snimanje izuzetne dokumentarne emisije TV B92 “Smrt bez pravde i časti”, o ubistvima vojnika u Topčideru i Leskovcu. Ministar odbrane Dragan Šutanovac nje hteo da govori u spomenutoj emisiji iako je bio pozvan.\nNa osnovu Zakona o dostupnosti informacija od javnog značaja, u januaru ove godine obratili smo se nadležnim državnim organima sa pitanjima gde se nalazi predmet Topčider i u kojoj je fazi procesuiranja. Dobili smo potvrdu da se predmet skoro dve godine nalazio u sada Višem javnom tužilaštvu u Beogradu. Na pitanje upućeno spomenutom Tužilaštvu jula ove godine zašto se po predmetu ne postupa odgovor još nismo dobili.\nUčestvovali smo u snimanju holandskog dokumentarnog filma “Lov na Mladića”, u kome o svom radu detaljno govori Glavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc. U filmu o svojim naporima da dođu do pune istine o okolnostima u kojima su ubijeni vojnici u Leskovcu i Topčideru, govore njihovi roditelji i braća. Film je emitovan u Holandiji samo par nedelja pre hapšenja Ratka Mladića.\nDirektorka CEAS, Jelena Milić, je o ovim slučajevima govorila kratko i na velikom skupu vojnih ombudsmana iz skoro svih zemalja Evrope, koji je proletos u Beogradu organizovala institucija Zaštitnika građana uz podršku Ministarstva odbrane. Pozivnicu za učešće smo sami zatražili, iako je CEAS jedna od retkih organizacija civilnog društva koja ukazuje na probleme i propuste u zaštiti ljudskih prava pripadnika oružanih snaga i jedina koja permanentno prati sudbinu slučajeva ubistava vojnka u Topčideru i Leskovcu. Pravo na sveobuhvatnu istragu u slučaju nasile smrti je jedno od osnovnih prava pripadnika oružanih snaga. Na skup su, nače, bili pozvani drugi predstavnici civilnog društva iz Srbije.\nO svim problemima i propustima koje smo dokumentovali o ovim slučajevima, obavestili smo pre više meseci Zaštitnika građana Sašu Jankovića. Do sada od njegove institucije nismo dobili povratnu informaciju o rezultatima njihovih nastojanja da se ova ubistva rasvetle, niti jasnu informaciju dokle uopšte njihov mandat seže u ovakvim slučajevima. Ostaje pitanje da li oni imaju dovoljan zakonom predviđen mandat, ali ih neko sprečava u radu pa zato nema informacija o radu na slučaju Topčider, ili im mandat nije dovljno jasno definisan pa postoje rupe u sistemu zaštite ljudskih prava pripadnika oružanih snaga, o kojima se onda mora itekako govoriti.\nDirektorka CEAS Jelena Milić je sa slučajevima Topčider i Leskovac, u pisanom predlošku, upoznala članove Zajedničkog odbora za EU poslove oba doma irskog parlamenta, pred kojima je 29. septembra ove godine svedočila o situaciji u Srbiji i njenoj aplikaciji za status zemje kandidata za članstvo u EU. Ona je imala i sastanak sa irskom Ombudsmankom za oružane snage kojom prilikom je još jednom ukazala na ove slučajeve. Irska Ombudsmanka je, inače, bila jedna od glavnih govornika na spomenutom skupu u Beogradu, tokom koga srpski zvaničnici nisu našli za shodno da ih spomenu, iako su mnogi drugi učesnici navodili pojedinačne primere iz njihovih zemalja.\nImajući u vidu sve navedeno, CEAS apeluje na Evropsku komisiju i zemlje članice EU da u procesu evaluacije reformi u Srbiji imaju u vidu sudbinu slučaja Topčider koji je nerasvetljen već sedam godina. Ona dosta govori o stanju u pravosuđu i sveukupnom sitemu bezbednosti u Srbiji.\nCentar za evroatlantske studije, 05.10.2011.


Pravila o zaštiti privatnosti – Hostel D&D, zvanični veb sajt | Hosteli u gradu Supetar\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.hostelbrac.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Hostel D&D. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.hostelbrac.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na dorasupetar@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na dorasupetar@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na dorasupetar@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Usluge električara - Električarske usluge Cena - Rasveta i elektro usluge D Light\nFirma D Light pruža izuzetne električarske usluge i rešenja za fizička i pravna lica na teritoriji Beograda i okoline više od 10 godina.\nD Light je posvećen pružanju odlične usluge električara, kada je u pitanju električna sigurnost vašeg doma. Kao korisnik električarskih usluga koje pruža D Light bićete sigurni da električne instalacije u Vašem domu ili poslovnom prostoru funkcionišu bez problema. Sa veoma povoljnim i unapred poznatim cenama za usluge električara, tačno ćete znati šta možete očekivati kada dođe vreme da platite račun, bez iznenađenja i skrivenih troškova za električarske usluge.\nDugogodišnje iskustvo u pružanju električarskih usluga, zajedno sa našim ostalim raznovrsnim i specijalizovanim uslugama montaže rasvete i održavanja elektro-instalacija, omogućava uspešno završavanje komercijalnih projekata za maloprodajne centre, prodavnice, profesionalne kancelarije, banke, crkve, auto salone i komplekse stanova, kao i stotine industrijskih projekata. za proizvodnju, pakovanje, rukovanje hranom i tehnološke kompanije.\nKompletne usluge električara, od ugradnje do održavanja električnih instalacija i rasvete, omogućavaju nam da pravovremeno i isplativo projektujemo, planiramo i završavamo sve električarske projekte za naše klijente. Nudimo kvalitetne usluge električara na ugradnji, poboljšanju, dopunama i popravkama električnih instalacija i sistema.\nFirma D Light za električarske usluge je posvećena bezbednosti, kvalitetu i pouzdanosti. Pridržavamo se sigurnosnih standarda i ispunjavamo sve državne i lokalne propise o sigurnosti i standardima.\nZA HITNE INTERVENCIJE ELEKTRIČARA OBRATITE NAM SE U BILO KOJE DOBA DANA I NOĆI\nUsluge električara obuhvataju:\nUsluge električara za rešavanje problema i popravku električnih instalacija u stanovima, kućama i poslovnim objektima\nUsluge električara za projektovanje i instalaciju električnih mreža u objektima\nUsluge električara za servis i održavanje instalacija\nUsluge električara za ispitivanje funkcionisanja dela ili cele mreže električnih instalacija\nUsluge električara za ugradnju i popravke:\nElektričarske usluge za montažu unutrašnjeg i spoljašnjeg osvetljenja\nElektričarske usluge za montažu specijalnog osvetljenja\nElektričarske usluge za montažu lustera\nElektričarske usluge za montažu plafonskih ventilatora\nElektričarske usluge za montažu specijalnih prekidači i potenciometara\nElektričarske usluge za montažu detektora dima i ugljen monoksida\nElektričarske usluge za montažu bojlera, osvetljenja bazena i sl\nElektričarske usluge za nadogradnju:\nElektro usluge za kompletnu nadogradnju panela\nElektro usluge za retroizgradnju rasvete\nElektro usluge za dodavanje novih kablova za unapređenje mreže\nElektro usluge za kompletnu obnovu elektro instalacija\nElektro usluge za unapređenje u nadogradnju uzemljenja


Srbija prati svetske trendove u ovom domenu: Ali, zašto robu još uvek češće plaćamo pouzećem? - Biznis Telegraf.rs\n18/07/21 | 12:14\nStranac je komformista i naučen je da, preko jedne platforme kao što je elektronska prodavnica Amazon, može da nabavi sve što bi nabavio u šoping molu ili sa drugog kraja sveta, rečeno je iz PKS\nTo je dovelo do napretka i proširenja poslovanja i privrede u zemlji tokom pandemije virusa korona, rečeno je iz Privredne komore Srbije (PKS).\n- Asortiman traženih proizvoda putem interneta u vreme pandemije se proširio, i preko onlajn prodavnica se poručivalo sve: odeća, obuća, knjige, cveće, igračke, pokloni, pa čak i roba široke potrošnje - kaže sekretar Udruženja za elektronske komunikacije i informaciono društvo u PKS, Marjan Stojanović.\nDodaje u izjavi za Tanjug da su postojale i elektronske pijace, kao i da je taj trend zbog pogodnosti koje nudi nastavio da se razvija i kada se epidemiološka situacija popravila. Inače, prema istraživanjima PKS, naša zemlja je sada, u odnosu na svetske standarde, u začetku prihvatanja e-trgovine kao modela jednostavnije kupovine.\n- Stranac je komformista i naučen je da, preko jedne platforme kao što je elektronska prodavnica Amazon, može da nabavi sve što bi nabavio u šoping molu ili sa drugog kraja sveta, sa sigurnošću dostave u određenom roku, a to je trend kome Srbija u narednim godinama treba da teži - naglašava Stojanović.\nPrivredna komora Srbije, prateći svetske trendove, pruža i edukativnu pomoć malim i velikim preduzećima o primeni digitalne trgovine, ali i o benefitima koje ona sa sobom nosi, a to su, pre svega, širenje tržišta na teritoriji cele zemlje i mogućnost izvoza preko platformi lanaca elektronske trgovine.\n- Kada je reč o manjim proizvođačima, dobili smo podatke da najveći deo njih koristi društvene mreže za prodaju, a to je vid komunikacije na nekom nivou koji nije elektronska trgovina, već je samo način da se dođe do određenog kupca koji je zainteresovan za neki proizvod, imajući u vidu poverenje ili lokaciju gde živi - ističe Stojanović. Takođe, dodaje da se elektronskom trgovinom povezuju i razvijaju različite delatnosti.\nTako e-trgovina podrazumeva adekvatan veb sajt i onlajn prodavnicu, aplikacije za naplatu platnim karticama, sistem bezbednosti i brzinu dostave, angažman prodavaca i sve inovacije koje pruža digitalno poslovanje. Stojanovič tvrdi da su korisnici u Srbiji, kada je reč o digitanom sistemu kupovine, još uvek nepoverljivi, te da se još uvek odlučuju za plaćanje pouzećem koje je sporo i neefikasno.\nNa primer, neke kompanije koje su predstavnici velikih svetskih tekstilnih industrija, proširile su svoj asortiman na špansko tržište putem elektronske trgovine, a na platformi preko koje plasiraju svoje proizvode - zabeleženo je da je prodaja u prvom kvartalu 2021. porasla za 50 odsto u odnosu na isti kvartal 2019. godine.


Akademija Oxford počinje sa radom i u Pirotu - Pirot Plus Online\nAkademija Oxford počinje sa radom i u Pirotu\n10. septembar 2019. 05:00 Društvo Pirot Plus Online\nAkademija Oxford osnovana je 2008. godine i od tada sprovodi programe neformalnog obrazovanja, kurseve stranih jezika, prekvalifikacije i dokvalifikacije, prevodilačke usluge sudskih tumača.\nNaši centri nalaze se u preko 30 gradova širom Srbije, a sada nas možete pronaći i u Pirotu na prometnoj i atraktivnoj lokaciji u centru grada, kako bismo svim Piroćancima bili podjednako dostupni. Akademija Oxford nudi obuke za više od 30 jezika, od najtraženijih – engleskog, nemačkog, francuskog, italijanskog, ruskog... preko "komšijskih" kao što je na primer bugarski, pa do najsloženijih – arapskog, kineskog, japanskog... Nastava se odvija u prijatnom ambijentu naših učionica koje su moderno opremljene i klimatizovane.\nCilj nam je da se svi polaznici osećaju prijatno i zadovoljno. Ukoliko postoji interesovanje, u školi formiramo grupe, ali čak i ako ste jedini polaznik, pronaći ćemo rešenje da jezik savladate. Naši kursevi jezika dostupni su na način koji sami odaberete. Rad u učionici, individualni časovi, online nastava, predavanja u firmi za grupu zaposlenih su varijante koje nudimo.\nZa jezike za koje nudimo kurseve obezbeđujemo i usluge prevođenja, sa ili bez overe sudskog tumača. Posetite naš sajt (akademijaoxford.com) i putem online kalkulatora izračunajte koliko će vas tačno koštati da tekst prevedemo za vas.\nU Školi stranih jezika u Pirotu, baš kao i u drugim centrima širom Srbije, kursevi jezika dominiraju, pošto za njih vlada najveće interesovanje. Imajte u vidu, međutim, da kod nas možete pohađati i školu računara, od početnih kurseva do najviših nivoa znanja, i dobiti međunarodno priznate sertifikate. Obuka se kreće u nekoliko pravaca, pa možete izabrati programiranje, koje je trenutno najpopularnije, upotrebu kompjutera u oblasti dizajna, projektovanja, poslovanja... Podsećamo i na brojne stručne kurseve, prekvalifikacije i dokvalifikacije za sve zainteresovane. Nakon završene obuke, sertfikati su validni i priznati.\nZa više informacija pozivite nas na telefon: 060/018-30-44 ili dođite lično na adresu Knjaza Miloša 40 gde vas čeka uvek prijatno osoblje, od koordinatora do profesora, čiji je primarni cilj širenje znanja, na način koji vama odgovara, u opremljenim i ugodnim prostorijama za rad.


Vestager: Zabranili smo spajanje Alstoma i Simensa\nTanjug 6. februara 2019. 12:28\nBRISEL – Šefica antimonopolske komisije Evropske unije, Margret Vestager, zvanično je potvrdila da su evropske vlasti odbacile mega-spajanje između francuskog Alstoma i nemačkog Simensa u železničkoj delatnosti.\nVestager je rekla da bi to merdžovanje praktično stvorilo monopol na evropskom tržištu, ugušilo fer konkurenciju i dovelo do rasta cena za putnike, prenosi agencija AP.\nDonoseći ovu odluku, Komisija je odolela političkom pritisku dveju najmoćnijih država EU, koje su se nadale da će stvoriti globalnog konkurenta kineskoj kompaniji CRRC, ocenjuje američka agencija.\n„Komisija je zabranila spajanje jer kompanije nisu bile spremne da otklone našu ozbiljnu zabrinutost u pogledu konkurencije“, rekla je Vestager.\nFrancuska je osudila ovu odluku čak i pre zvaničnog saopštenja. Ministar finansija Bruno Le Mer je ranije danas izjavio da će odluka Vestagerove „ići na ruku ekonomskim i industrijskim interesima Kine“.\nOn je naveo da će potez EU „sprečiti Alstom i Simens, dva šampiona u železničkoj signalizaciji i železničkom transportu, da se spoje kako bi imali istu težinu kao i veliki kineski industrijski prvak (CRRC)“. Le Mer je ovu odluku nazvao političkom i „ekonomskom greškom“.


224.000 jedinica krvi prikupljeno u 2017.godini – Info LIGA\nTokom 2017. godine ostvaren je značajan napredak u dobrovoljnom davalaštvu krvi u našoj zemlji gde je prikupljeno preko 244 000 jedinica ove dragocene tečnosti, kaže za InfoLIGU, Ivana Rodić, predstavnik Instituta za transfuziji krvi Srbije.\nOno što nas posebo raduje je da je Institut za transfuziju krvi prikupio 2 500 jedinica više nego u 2016. godini i da je grad Beograd najuspešniji po dostignutom nivou davalaca, gotovo 4%. Kada je reč o Moravičkom okrugu, posebno Ivanjici, nivo davanja krvi veći je od proseka u Srbiji. Takođe je veoma uspešno,tokom prošle godine, organizovan niz akcija dobrovoljnog davalaštva a kruna te izuzetne saradnje je priznanje koje smo u decembru dodelili Ivanjičanima za izuzetne rezultate u zimskoj i letnjoj kampanji.-kaže Ivana Rodić.\nIvanjičani se pripremaju za novu Zimsku kapanju dobrovoljnog davalaštva koja će biti organizovana u utorak 13. februara od 9 do 16 časova u Tehničkoj školi.\nOčekujemo bolje rezultate nego prethodnih godina, zadati cilj je više od 150 jedinica krvi. Mislim da ćemo uspeti jer iz godine u godinu ostvarujemo sve bolje rezultate na teritoriji čitave zemlje. Posebno je značajno istaći da se beleži veliki broj novih davalaca, takođe zadržavamo redovne, a uvećava se i broj mladih ljudi koji se pridružuju porodici dobrovoljnih davalaca krvi. Mi želimo uvek više jer hoćemo da zadovoljimo potrebe zdravstvenog sistema, odnosno svih bolnica na teritoriji Srbije da u svakom trenutku imaju dovoljnu količinu rezerve krvi. Još uvek postje blagi zimski i nešto jači letnji deficiti, ali izuzetna saradnja transfuzioloških ustanova sa organizacijama Crvenog krsta, gradovima i opštinama, doprinosi da smo bliži ostvarenju cilja.-zaključila je Ivana Rodić iz Instituta za transfuziju krvi Srbije.\nTags: crveni krstddkivanjica\nNext story Počinju radovi na postavljanju video kamera u Ivanjici\nPrevious story Srednjoškolci iz Arilja za primer vršnjacima u Srbiji


Turistička atrakcija u Bajinoj Bašti izdržala nalete nabujale Drine\nVodostaj reke Drine na teritoriji opštine Bajina Bašta u odnosu na sinoć je smanjen na protok vode od 1900 kubnih metara u sekundi. Rast nivoa reke očekuje se kad se na jezeru Perućac ponovo podignu ustave, prenosi agencija RINA.\nPod naletom velike količine vode našla se i najveća turistička atrakcija Bajine Bašte, takozvana „Kućica na Drini“ koja je postavljena na kamenu. Meštani su blagovremeno preduzeli potrebne mere kako bi smanjili udar poplavmnog talasa.\nTags: Bajina Bašta, turistička atrakcija, vodostaj reke Drine


RUSIJA OPTUŽUJE: SAD diskriminiše naše novinare!\nOVO JE NAJSMRTONOSNIJE ORUŽJE KOJE JE ČOVEK NAPRAVIO: Za pola sata 280 4\t52\n14.03.2014. 10:49h 09.05.2017. 06:46h\nSmatramo da je to što ruskim novinarima nije dozvoljeno da prisustvuju konferenciji za novinare Baraka Obame i Arsenija Jacenjuka, 12. marta, neprihvatljivo i da predstavlja diskriminaciju, sapštila je zvanična Moskva\nBarak Obama: Ukrajinski narod pokazao hrabrost boreći se za demokratiju!\nMOSKVA - Rusija je danas optužila SAD za neprihvatljivu diskriminaciju ruskih novinara zato što im je zabranila da prisustvuju konferenciji za novinare američkog predsednika Baraka Obame i ukrajinskog premijera Arsenija Jacenjuka.\n"Smatramo da je to što ruskim novinarima nije dozvoljeno da prisustvuju Obaminoj i Jacenjukovoj konferenciji za novinare 12. marta neprihvatljivo i da predstavlja diskriminaciju", naveo je portparol ministarstva Alekander Lukaševič, preneo je Rojters.\n"Izgleda da u Vašingtonu, gde toliko vole da govore o slobodi govora i pravima novinara, nisu spremni da sami poštuju ove principe i više vole da sarađuju samo sa "odobrenim" medijima koji objavljuju "poželjne" informacije", dodaje se u saopštenju.\nOn je kazao da američke vlasti nisu htele da se suoče sa "neprijatnim pitanjima koja nisu unapred dogovorena", uključujući "zločine" Dmitra Jaroša, lidera ekstremne desnice koji je imao uticajnu ulogu u protestima u kojima je svrgnut ukrajinski predsednik Viktor Janukovič koga podržava Moskva.Lukaševič nije izneo nikakve detalje niti dokaz da ruskim novinarima nije dozvoljeno da prisustvuju konferenciji.\nObama je razgovarao sa Jacenjukom da bi pokazao da podržava Ukrajinu u sukobu sa Rusijom oko Krima koji su okupirale ruske snage. Na Krimu se u nedelju održava referendum o pripajanju tog crnomorskog poluostrva Ruskoj Federaciji.\nrusijaSADnovinaridiskriminacijaBarak ObamaArsenij Jacenjuk\nOVO JE NAJSMRTONOSNIJE ORUŽJE KOJE JE ČOVEK NAPRAVIO: Za pola sata 280 gradova pretvorilo bi u pepeo (VIDEO) 4\t52


Tema broja su Srbi u Ligi šampiona. Čak 11 naših igraće na velikoj sceni, u najznačajnijem klupskom takmičenju. Na skeneru "Super sporta" saznajte sve o njihovoj formi i očekivanjima za predstojeću sezonu.\n"Super sport" donosi i detaljnu analizu Zvezdinog herojskog plasmana u grupnu fazu Lige šampiona. Za navijače Partizana donosimo priču o hrabrom srcu ovog kluba - kako je Strahinja Pavlović prošao put od talentovanog klinca iz Humske do Lacija.\nNaravno, u fokusu je i košarka. Naši momci su favoriti za prvo mesto na Svetskom prvenstvu u Kini a "komandant Sale", selektor Đorđević se pretplatio na medalje.\nČitajte "Blic" i u utorak obezbedite svoj primerak pokon magazina "Super sport"!