BalkanMagazin :: Države EU nesložne oko naftnih sankcija Moskvi: Da li će embargo na uvoz nafte naneti više štete EU nego Rusiji?\npetak, 06. maj 2022 07:43\nDa bi naftni embargo protiv Rusije stupio na snagu potrebna je jednoglasna odluka svih država EU. Problem je što mu se Mađarska i Slovačka suprotstavljaju tražeći rok od pet godina za pripreme, dok Bugarska i Češka takođe traže izuzeće\n(ilustracija, Predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen predstavila je juče šesti paket sankcija protiv Rusije koji podrazumeva „progresivni embargo“ na uvoz ruske nafte)\nEvropska komisija dala je rok od nekoliko meseci državama članicama EU da pripreme embrago na uvoz ruske nafte.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen predstavila je juče šesti paket sankcija protiv Rusije koji podrazumeva „progresivni embargo“ na uvoz ruske nafte.\n„Tokom narednih šest meseci, do kraja godine postepeno ćemo smanjivati isporuke sirove ruske nafte i rafinisanih proizvoda”, rekla je Ursula fon der Lejen, ocenivši da „neće biti lako, ali moramo to da uradimo“.\nNema jednoglasne podrške\nObrazloženje za sankcije zasniva se na stavu da EU „finansira Putinov rat“ jer je, prema podacima Centra za istraživanje energije (CREA), od početka marta platila više od 53 milijarde evra, kupujući ruske energente. Od toga kupljena je nafta u vrednosti od 21 milijarde evra, gas u vrednosti od 31 milijarde, a ugalj za 881 million evra.\nDa bi novi paket sankcija protiv Rusije stupio na snagu on mora da dobije jednoglasnu podršku svih 27 država članica Unije među kojima, za sada, ne postoji saglasnost.\nMađarska i Slovačka suprotstavljaju se embargu. Evropska komisija predložila je da pripremni rok za uvođenje embarga za ove tri zemlje bude do kraja 2023. godine s obzirom da one potpuo zavise od ruske nafte, nemaju izlazak na more i nisu vezane ni za jedan evropski naftovod.\nMađarska, međutim, traži da rok bude pet godina duži. Peter Siarto, ministar spoljnih poslova Mađarske izjavio je da bi novi paket sankcija protiv Rusije “uništio energetsku bezbednost Mađarske”.\nBugarska i Češka, takođe, traže izuzeće i produženi pripremni rok za embargo koji bi trajao bar tri godine.\nNemačka je konačno podržala stav Evropske komisije, najavivši još pre nekoliko nedelja da je spremna i da će do kraja godine moći da prestane da uvozi rusku naftu.\nS druge strane, Poljska i baltičke zemlje, tradicionalno anti-ruski orjentisane zbog dramatične istorije koju su vekovima imale sa ruskom državom, zahtevaju da embargo na uvoz ruske nafte odmah stupi na snagu i to bez izuzimanja bilo koje zemlje.\nPitanje uvoza gasa Evropska komisija ostavila je za kasnije. Prethodno su članice EU u aprilu odlučile da blokiraju uvoz ruskog uglja.\nKoliko je velika zavisnost EU od ruskog gasa pokazuju statistike evropske agencije Eurostat: EU iz Rusije uzvozi 48,4 odsto gasa, dok 18 odsto dolazi iz Norveške, 13,2 iz Alžira, 5,8 odsto iz SAD, 4,4 odsto iz Katara dok ukupni ostatak od 10,2 odsto potiče u manjim količinama iz drugih zemalja.\nČemu služe sankcije?\nPostavlja se, međutim, pitanje da li će, uvodeći embargo na uvoz ruske nafte – EU naneti više štete sebi nego Rusiji.\nStručnjaci se slažu u proceni da će, ukoliko Evropa prestane da kupuje ruske energente, Moskva lako moći da ih prodaje kupcima na drugoj strani. Tome u prilog govori činjenica da je Rusija u poslednje vreme povećala izvoz u Indiju i u Egipat – zemlje koje do sada nisu bile ruski klijenti.\nEvropski mediji prenose da je EU zato pokrenula diplomatske inicijative kako bi ubedila ove i druge zemlje da ne kupuju ruske energente. Smatra se da je to bio razlog zbog kojeg je predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen nedavno išla u Indiju.\nNije izvesno, međutim, da će politika biti jača od zakona tržišta. Pariski Le Monde preneo je ocenu jednog ovdašnjeg diplomate koji smatra da bi embargo na uvoz ruskih energenata mogao da se ispostavi kao „kontraproduktivan“ ukoliko Rusija bude drugima prodavala po povišenoj ceni naftu koja je prvobitno bila namenjena EU.\nFrancuski analitičari se plaše i da bi embargo na naftu mogao da pojača inflaciju što bi moglo širom Evrope da dovede do socijalnih nemira sličnih onima već viđenim u Francuskoj kada su „žuti prsluci“ izašli na ulice a ekstremne grupe to iskoristile za nasilje.\nPitanje je, međutim, da li će ovaj dramatični scenario o socijalnim pobunama moći da bude izbegnut, zahvaljujući tome što je Evropska komisija državama EU dala rok od nekoliko meseci da se pripreme za embargo na uvoz ruske nafte.\nEvropska komisija predložila je i da brodovi koji plove pod nekom od zastava država EU obustave prevoz ruske nafte. To međutim nije u interesu moćne grčke trgovinske flote.\nPored energetskih sankcija, u paket koji je predložila Evropska komisija ulazi i isključivanje najveće ruske banke Sberbank iz svetskog sistema međubankarskog plaćanja SWIFT. Na listi pojedinaca koja broji ukupno 58 imena nalaze se sada brojne vojne ličnosti ali i ćerka i sin Dmitrija Peskova, port-parola Kremlja, kao i poglavar Ruske pravoslavne crkve Patrijarh Kiril.


Microsoft: ovako ćete učiniti Windows 10 uređaj uspešnim\nTema: Microsoft: ovako ćete učiniti Windows 10 uređaj uspešnim\n05.02.2017, 20:53 #1\nDeo Microsoft-ovih planova da osvoji PC svet je rad sa proizvođačima i pomoć pri izradi uređaje koji bi mogli da pun potencijal Windowsa 10 sa svim njegovim ugrađenim funkcijama.\nNa WinHEC 2016 događaju u Kini, kompanija je pružila smernice proizvođačima o tome kako bi mogli da izrade uspešan Windows 10 uređaj, objašnjavajući da se sve svodi na nekoliko principa koje bi svi trebalo da imaju na umu kada počinju rad na novom projektu.\nPrvo i najvažnije, kada govorimo o modernom računaru, kompanija govori o tri smernice: lep dizajn, novo iskustvo i bolje performanse. U pogledu dobrog i dopadljivog dizajna, Microsoft kaže da uređaji treba da budu najbolji u klasi kao i da se napravi balans u brojnim oblastima kao što su dizajn, ekran, tastatura i tačped.\nKada je u pitanju novo iskustvo, Microsoft kaže da uređaji moraju da se pohvale sa najmanje dve nove karakteristike, kao što su Windows Hello, Cortana with Voice i olovka. I na kraju, tu su i performanse u kojima se govori o trajanju baterije, kvalitetu slike i podršci za aplikacije. Zatim su tu i kategorije koje su uključene u koncept modernog PC-a, a Microsoft kaže da one uključuju računare za moderne kreatore, moderne periferije za svakog, računare dovoljno moćne za pomešanu realnost, računare za gejmere i media fanatike, odnosno Internet Of Things.


Održan Božićni koncert u Novom Pazaru – Radio Televizija Novi Pazar\nOdržan Božićni koncert u Novom Pazaru\nJanuary 9, 2018 January 9, 2018 Irma Jahic 438 Views\nU prepunoj koncertnoj dvorani novopazarskog Kulturnog centra održan je tradicionalni Božićni koncert. Tradicionalna i duhovna muzika, igre iz ovog ali i drugih krajeva Srbije i Crne Gore, kao i adekvatni dramski prikaz obilježili su veliki tradicionalni Božićni koncert u Novom Pazaru.\nHor „Sveti Arhiđakon Stefan“ iz Kraljevi, KUD “Kopaonik” iz Leposavića, pevnica Stupovi iz Beograda, Pavle Vasiljević, Vuk Pantović iz Sjenice i mnogi drugi samo su neki od preko stotinu učesnika iz Srbije, ali i iz Crne Gore, koji su upotpunili ovaj tradicionalni Božićni koncert.\n„Koncert je tradicionalni i svake godine se na drugi dan Božića saborski okupljamo i proslavljamo ovaj veliki pravoslavni praznik. Izuzetno mi je drago što je i ove godine je sve proteklo u najboljem mogućem redu, ali i zato što smo postigli neki novi viši standard“ – istakla je organizatorka koncerta, Ivana Jolović.\nOrganizatori Božićnog koncerta su: Društvo mladih umjetnika stari Ras, KUD ‘’Ras’’ i KUD ‘’Golija. Pokrovitelji događaja su manastir Đurđevi stupovi, Crkvena opština za Rašku oblast i Grad Novi Pazar, dok je medijski pokrovitelj RTV Novi Pazar.\n← Novi Pazar nastavlja trend pozitivnog prirodnog piraštaja\nKao u snovima →


! /SNSD odgovorio Inzku: RS neće prihvatiti migrante iz visokorizičnih islamskih zemalja / Radio Sarajevo\n19. 06. 2019. u 12:27:00 Radiosarajevo.ba\nPredsjedavajući Kluba poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamenta BiH Staša Košarac ocijenio je da kominike Vijeća za implementaciju mira (PIC) predstavlja još jedan pristrasni politički pamflet dijela međunarodne zajednice naklonjenog bošnjačkoj unitarističkoj politici i javnosti.\n„U tom dokumentu trebalo je da stoji samo jedna jedina rečenica - poštujte Ustav, zakone i izbornu volju građana i formirajte vlast u skladu sa izbornim rezultatima. Sve drugo je višak dopisan u bošnjačkim političkim kuhinjama ili prepisan iz sarajevskih medija“, naglasio je Košarac u izjavi za Srnu.\nOn je poručio visokom predstavniku Valentinu Inzku i njegovoj kancelariji - OHR da BiH nije samo Sarajevo i da u BiH ne žive samo Bošnjaci, kao jedini narod čiju politiku OHR i dio međunarodne zajednice podržavaju.\n„Iako OHR i djelovanje te kancelarije predstavljaju ružnu prošlost ove zemlje, jučer su ponovo pretjerali, posebno u zahtjevu da RS na svoju teritoriju smjesti migrante iz visokorizičnih islamskih zemalja. To se nikada neće desiti jer ti ljudi, bez obzira na životnu nevolju kroz koju prolaze, predstavljaju posebnu bezbjednosnu opasnost na teritoriji RS“, istakao je Košarac.\nOn je upitao Inzka zašto je njegova zemlja - Austrija zatvorila granice, zašto Hrvatska pravi zidove i postavlja bodljikave žice prema BiH i ko ga plaća da na ovaj način diže tenzije i pokušava da izaziva nove etničke i vjerske konflikte u RS.\nKošarac je naglasio da pominjanje slanja Godišnjeg nacionalnog programa (ANP) u kominikeu PIC-a svjedoči o tome da to tijelo postoji kako bi u BiH štitilo političke interese pojedinih NATO članica.\n„Jasno je da su pojedini međunarodni zvaničnici, zajedno sa SDA, glavni kočničari formiranja vlasti u zajedničkim institucijama BiH, a time i glavni proizvođači političke krize koja je ugrozila i potpuno zaustavila proces evropskih integracija. Jasno je i to da je na snazi klasična zamjena teza i traženje krivca na drugoj strani, što se može pročitati u kominikeu PIC-a, političkom pamfletu koji će samo produbiti opasnu političku krizu u BiH“, upozorio je Košarac.\nTagovi: BiH RS PIC OHR Valentin Inzko Staša Košarac\n"Politika" / Migranti okačeni o voz iz Srbije dolaze u BiH, a potom čamcem preko Drine\nUIO / Otkriveni migranti u kamionu u Carinskoj ispostavi Zenica


RTS :: Miščević: Očekuje nas zanimljiva godina\nPolitika Miščević: Očekuje nas zanimljiva godina\nMiščević: Očekuje nas zanimljiva godina\nsreda, 24. dec 2014, 11:20 -> 13:29\nŠefica pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Srbije EU Tanja Miščević podsetila je da je Srbija spremna da pregovore sa EU počne otvaranjem Poglavlja 32 – o kontroli javnih finansija, ali da je stav Unije da u ovom trenutku primat ima Poglavlje 35, koje se tiče Kosova.\n"Poglavlje 35 zahteva potpunu primenu Briselskog sporazuma i to nije tajna", rekla je Tanja Miščević na zajedničkoj sednici radnih grupa Pravosuđe i osnovna prava (Poglavlje 23) i Pravda, sloboda i bezbednost (Poglavlje 24) i Nacionalni konvent o EU (NKEU), prenosi Tanjug.\nOna je dodala da je dijalog između Beograda i Prištine zakazan za 9. februar, i ocenila da nas očekuje "zanimljiva 2015. godina".\nPodsetila je i da je do sada završen bilateralni skrining za 26 poglavlja, kao i da će se paralelno sa skrininzima za ostala poglavlja završavati akcioni planovi za poglavlja 23, 24, ali i za Poglavlje 11 – koje se tiče poljoprivrede i ruralnog razvoja.\nMiščevićeva je dodala i da je pregovaračka pozicija Vlade Srbije za svako poglavlje tajni dokument, naglasivši da on ne može biti javan do dana međuvladine konferencije.\nTada se, ukazala je, paralelno na engleskom i srpskom jeziku taj dokument postavlja na sajt Vlade Srbije i Evropske komisije.\n"Ni oni svoju pregovaračku poziciju ne objavljuju do tog trenutka", poručila je Miščevićeva.\nPredsednik skupštinskog Odbora za evropske integracije Aleksandar Senić rekao je da civilni sektor treba što više da bude uključen u pregovore, istakavši da je parlament spreman za proces pregovora i da je Odbor usvojio sve neophodne akte.\nSmatra i da Srbija ne treba da "juri za pregovorima", poručivši da ostaje strateški cilj naše zemlje – da Srbija 2020. godine postane članica EU.\nDirektorka Beogradskog centra za bezbednosnu politiku, koja je koordinatorka Radne grupe za Poglavlje 23, Sonja Stojanović Gajić, ocenila je da ministarstva pravde i unutrašnjih poslova ne komuniciraju na odgovarajući način sa civilnim sektorom.\n"Ministarstvo pravde je bilo bolje nego MUP i učinilo je dostupnim sve ključne informacije. To ministarstvo je učinilo dostupnim i prvu i drugu verziju akcionog plana, a što nije slučaj sa MUP-om", rekla je ona.\nKoordinator Radne grupe za Poglavlje 23: Pravosuđe i osnovna prava – Kuća ljudskih prava i demokratije Milan Antonijević rekao je da je želja ovih organizacija zajedničkom sednicom bila da se ukaže na činjenicu da ministarstva ne uključuju na isti način nevladin sektor u proces pregovora.\n(sreda, 24. dec 2014, 16:03)\nMozda ce njoj sledeca godina biti zanimljiva ali mnogima u Srbiji godina ocajnickog prezivljavanja.


Počela sa radom Apatinska mreža učeničkih parlamenata (AMUP)\nU toku ove jeseni Centar za kulturu i obrazovanje Sonta inicirao je formiranje mreže učeničkih parlamenata osnovnih i srednjih škola na teritoriji apatinske opštine. Umrežavanje učeničkih parlamenata predviđeno je Akcionim planom za mlade AP Vojvodine 2015-2020, opšti cilj 5.3 Unaprediti aktivizam mladih u obrazovnim ustanovama kroz rad učeničkih i studentskih parlamenata, a predviđeno je i Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja.\nNajpre je, nakon zajedničkih pripremnih sastanaka sa učenicima i zaposlenima u školama, u septembru realizovana radionica sa ciljem senzibilisanja zaposlenih u obrazovanju za rad sa učeničkihm parlamentima. Radionici su prisustvovali koordinatori parlamenata i stručni saradnici u školama i tom prilikom su se bavili izazovima u radu parlamenata.\nNakon toga, realizovana je i radionica za učenike – predstavnike učeničkih parlamenata. Tom prilikom oni su osnaženi za formiranje mreže i realizaciju zajedničkih aktivnosti, što se i desilo nakon toga.\nApatinska mreža učeničkih parlamenata sada funkcioniše kao neformalna grupa mladih i realizovala je prve zajedničke aktivnosti na kojima je napravljen dogovor o radu, plan aktivnosti i drugo. Učenici u svojim školama pripremaju prezentacije mreže za ostale đake, kao i sportske aktivnosti. Trenutno se sastanci održavaju jednom nedeljno u prostorijama OŠ „Žarko Zrenjanin“ u Apatinu, a sve aktivnosti možete prati na njihovom instagram profilu.\nProjekat Apatinska mreža učeničkih parlamenata realizovan je uz podršku Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu.\nApatinska mreža učeničkih parlamenata,\nViše iz ove kategorije « 71 apatinski student u sredu potpisuje Ugovor o stipendiranju sa opštinom\tDruštvo srpskih domaćina organizuje plivanje za časni krst u Apatinu »


Delegacija Srbije u PS SE traži hitan sastanak zbog izjava Plenkovića\nBeta 26. juna 2018. 16:10\nDelegacija Srbije u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope uputila je „oštar protest“ predsednici tog tela Lilijen Mari Paskije i tražila hitan sastanak, zbog, kako su naveli, „skandaloznog“ obraćanja premijera Hrvatske Andreja Plenkovića.\nU saopštenju Skupštine Srbije ocenjuje se da je Plenković tu tvrdnju izneo na „krajnje neprimeren način“ i da je tvrdnja skandalozna.\n„Isprovociran pitanjima o ugroženim pravima Srba u Hrvatskoj, premijer Plenković nastavio je sa uvredama na račun države Srbije“, navodi se u saopštenju.\nDelegacija Srbije ocenila je da Paskije nije reagovala pravovremeno i da je prekršila pravila o radu time što je dozvolila Plenkoviću da nastavi, kako su naveli, „sramno izlaganje“.\n„Na ovaj način, on je izbegao da odgovori na suštinski važna i nerešena pitanja srpske nacionalne manjine, koja Hrvatska gura pod tepih, a konstatovao ih je i ECRI izveštaj o Hrvatskoj iz aprila ove godine. Dosadašnja praksa u PS SE ne beleži da jedan premijer drži predavanje poslaniku PS SE, kršeći osnovni princip slobode govora“, navodi se u saopštenju.\nSRS je ranije danas saopštila da je Aleksandar Šešelj na sednici rekao da PS SE „treba da se stidi“ zbog Plenkovićevog prisustva i da je on premijera Hrvatske nazvao „vodjom neo-nacističkog režima u srcu Evrope u kojoj su Srbi gradjani drugog reda“ i predsednikom političke partije čija je glavna ideologija etničko čišćenje“.\nŠešelj je takodje kazao da su Hrvati tokom operacije „Oluja“ okupirali srpsku teritoriju, ubili oko hiljadu i proterali gotovo pola miliona Srba i ocenio da je sramno što se godišnjica „Oluje“ u Hrvatskoj proslavlja kao nacionalni praznik.\nU saopštenju SRS se navodi da je Plenković replicirao da je predsednik SRS Vojislav Šešelj „osudjeni ratni zločinac“, da se Aleksandar Šešelj zalaže za „Veliku Srbiju“, da je Srbija izvršila agresiju na Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu, Sloveniju i Kosovo, kao i da je „odgovorna za ratove“.


OKRUGLI STO: "MUNICIPALNE OBVEZNICE - MOTOR RAZVOJA LOKALNIH SAMOUPRAVA": 12. NOVEMBAR 2014. GODINE\nPrivredna komora Beograda u saradnji sa Stalnom konferencijom gradova i opština organizuje okrugli sto na temu: "Municipalne obveznice - motor razvoja lokalnih samouprava", 12. novembra 2014. godine, u Privrednoj komori Beograda, Kneza Miloša 12, sala VI, sa početkom u 12 časova.\nNa okruglom stolu će govoriti: Đorđe Staničić, generalni sekretar Stalne konferencije gradova i opština, Aleksandar Bućić, pomoćnik generalnog sekretara za finansije Stalne konferencija gradova i opština, dr Zoran Ćirović, predsednik Komisije za hartije od vrednosti i dr Ana Jovanović, direktor Centralnog registra, depo i kliring hartija od vrednosti.\nOkrugli sto je namenjen gradovima, opštinama i gradskim opštinama, privrednim društvima, potencijalnim investitorima i svim ostalim zaintresovanim stranama. Cilj okruglog stola je da upozna sve prisutne o dosadašnjim dostignućima u emisijama municipalnih obveznica, kao i da informiše predstavnike gradova i opština o mogućnostima koji se pružaju korišćenjem ovih finansijskih instrumenata.\nOkrugli sto je namenjen i privrednim društvima, koji bi kao potencijalni investitori imali priliku da se upoznaju sa prednostima municipalnih obveznica kao izvora finansiranja kapitalnih projekata, vrstama, prednostima, ograničenjima i modelima emitovanja kao i procedurama trgovanja hartijama od vrednosti. Na okruglom stolu prisutni će imati prilike da čuju i iskustva do sada emitovanih municipalnih obveznica u Srbiji, kao i predstavljanje primera dobre prakse.\nIzvor: Vebsajt Privredne komore Beograda, 6.11.2014.


Lijekovi umanjuju rizik od širenja HIV-a – Informer\nOsobe zaražene virusom HIV koje počnu da uzimaju antiretroviralne lijekove odmah nakon što su inficirane drastično umanjuju rizik od prenošenja virusa na svog seksualnog partnera, saopštili su danas američki naučnici.\nOvaj zaključak je rezultat studije u devet zemalja i očekuje se da će dati novi podsticaj globalnim naporima za usporavanje širenja side.\nIstraživanje je pokazalo da uzimanje lijekova na vrijeme ne samo da usporava širenje virusa u tijelima zaraženih osoba, nego i umanjuje mogućnost prenosa HIV-a na druge ljude.\nNaučnici su utvrdili da je rizik od daljeg prenošenja virusa manji za čak 95 odsto ako se na vrijeme počne primjena terapije antiretroviralnim lijekovima, prije nego što počne slabljenje imunološkog sistema zaražene osobe.\nIstraživanje je finansirao američki Nacionalni institut za zdravlje.\n“Ovo je suštinski napredak, zato što znamo da se 80 odsto novih infekcija dešava usljed seksualnih kontakata“, saopštila je ovim povodom generalni direktor Svjetske zdravstvene organizacije Margaret Chan.\nIstraživanje je predvodio doktor Majron Koen, sa Univerziteta Sjeverne Karoline.\nZa sidu nema lijeka, ali kokteli antiretroviralnih lijekova mogu značajno da uspore napredovanje bolesti i omoguće oboljelima da mnogo godina vode normalne živote.


U potrazi za novim dubinama - ELEMENTARIJUM\nU potrazi za novim dubinama\nMeđunarodni tim istraživača ima prilično ambicioznu viziju istraživanja\nplanete Zemlje do 2050. godine\nViše od jednog meseca naučnici plove obalom Ekvadora tragajući za masama mikroba\nkoji žive u dve dugačke rupe izbušene na dnu okeana. Istraživači iz svih delova sveta\nnalaze se na sada već legendarnom istraživačkom brodu JOIDES Resolution, a njihovo\nsvojevrsno krstarenje je poslednje u pet decenija dugoj istoriji „naučnog bušenja“ u\nokeanima. Upravo je ova praksa bušenja rupa na morskom dnu načinila prekretnicu kada\nje nauka o Zemlji u pitanju, pomažući istraživačima da potvrde teoriju tektonike\nploča, otkriju mikrobe duboko u okeanskoj kori i ispitaju zemljotrese i cunamije.\nAli da bi ovo polje nastavilo da se razvija i sama nauka napreduje, naučnici sada moraju\nda ubede međunardne donatore i razne agencije da im je za nova otkrića neophodan\nnovac. Naime, međunarodni ugovor pod nazivom International Ocean Discovery Program\n(IODP), kojim su regulisana bušenja okeana, ističe 2023. U njemu učestvuju istraživači iz\n26 država, koji će se sredinom septembra sastati u japanskoj Osaki kako bi diskutovali\no tome šta posle IODP-a. Naučnici bi tamo trebalo da predstave novi spisak naučnih\nciljeva za narednu fazu bušenja u okeanu, od 2023. do 2050. godine, i da ubede agencije\nda daju novac za to.\nZemlje članice IODP-a zajedno troše oko 150 miliona dolara godišnje na slanje\nistraživača na ekspedicije. „Ulozi su zaista veliki ako želimo da nastavimo naučno\nbušenje okeana nakon 2023. godine“, kaže Entoni Kopers, morski geolog sa Državnog\nNeki od planova uključuju ispitivanje dna okeana kako bi se saznalo više o tome kako bi\nZemlja mogla da se ponaša tokom budućih klimatskih promena. Ostali ciljevi uključuju\nispitivanje nastanka i evolucije života u okeanskoj kori. Sada ostaje da se vidi koja će\nod 26 zemalja članica pristati da finansira, i koje će planove one prihvatiti. Jednom\nkada istraživači odobre konačni plan, vladine i nevladine agencije za finansiranje\nmoraće da odluče koliko su spremne da ulože u budućnost istraživanja Zemlje bušenjem\nIpak, za nove ekspedicije potrebni su i novi brodovi, prvenstveno zato što bi\nlegendarni – i zastareli – JOIDES Resolution, koji plovi od 1985, do septembra 2024.\ntrebalo da ode u penziju. Norveška brodarska kompanija Siem Offshore ponudila je da\nbesplatno izgradi drugi brod, u zamenu za desetogodišnje pravo upravljanja njime.\nJapan će najvervatnije nastaviti da šalje naučnike na svoj broj Chikyu, koji radi od 2007.\nChikyu može da buši morsko dno mnogo dublje nego JOIDES Resolution, ali on plovi gotovo\nisključivo u japanskim vodama. Grupa evropskih zemalja – The European Consortium for\nOcean Research Drilling – najverovatnije će nastaviti da iznajmljuje industrijske brodove\nza svoje ekspedicije. Izgleda da je u najboljem položaju Kina, koja bi trebalo da ima\ngotov vlastiti brod do 2020. – to plovilo bi trebalo da se fokusira na traženje gasnih\nhidrata u blizini kineske obale, ali bi moglo i da se šalje na međunarodne\nistraživačke ekspedicije. Očekuje se da će predstavnici kineske zajednice za okeanska\nbušenja raspravljati o ovoj mogućnosti na sastanku u Osaki.


Dva grandiozna projekta o kojima će pričati Putin i Kim - Sputnjik Srbija\n07:17 19 Januar 2021\n22:26 15.08.2018 Preuzmite kraći link\nPutin spreman za razgovor sa Kimom o neodložnim pitanjima\nU svojoj čestitki upućenoj severnokorejskom lideru povodom 73. godišnjice oslobođenja od Japana, Putin je saopštio da je spreman da se sastane sa Kimom u bliskoj budućnosti, kako bi razgovarali o neodložnim pitanjima bilateralne saradnje i važnim regionalnim pitanjima.\nRuski predsednik je izrazio uverenost da će Rusija, Severna Koreja i Južna Koreja zajedničkim akcijama uspeti i da dalje razvijaju uzajamno korisnu saradnju, počevši sa realizacijom trostranih projekata.\nRuski eksperti kažu da pomirenje Južne i Severne Koreje daje šansu da se realizuju dva velika projekta, direktno povezana sa Rusijom. Radi se o izgradnji gasovoda koji će ići u Južnu Koreju kroz severnokorejsku teritoriju, kao i o povezivanju korejskih železnica sa ruskom Transsibirskom železnicom. Pored toga, Rusija je izrazila spremnost i da učestvuje u modernizaciji i razvoju energetskog sistema Severne Koreje, kada Pjongjangu budu ukinute međunarodne sankcije i severnokorejska strana reši pitanje finansiranja.\n© AFP 2020 / KIM DOO-HO\nPodsetimo, Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija uveo je sankcije Severnoj Koreji zbog sprovođenja nuklearnih i raketnih testiranja, a SAD su uvele jednostrane sankcije i protiv trećih lica, koja krše međunarodne zabrane na saradnju sa Severnom Korejom.\nPored saradnje u navedenom oblastima, Moskva i Pjongjang imaju i konkretne mogućnosti da prošire trgovinsko-ekonomske veze, uzimajući u obzir odluke SB UN.\nSamim tim, tema za razgovor između Putina i Kima ima mnogo, ali je trenutno najvažnije očuvati mir na Korejskom poluostrvu, kažu ruski analitičari.\nDirektor Instituta Ho Ši Mina, profesor peterburškog državnog univerziteta Vladimir Kolotov smatra da bi lideri Rusije i Severne Koreje mogli da se sastanu na ruskom Dalekom istoku već idućeg meseca.\n„Uskoro će biti održan Istočni ekonomski forum u Vladivostoku i mislim da je to jedno od mesta gde bi mogla da se sastanu dva lidera i razmotre složena pitanja. Osim toga, tamo će biti i drugi šefovi država i vodeći ljudi iz međunarodnog biznisa, pa bi severnokorejski lider mogao tamo da dođe kako bi izneo svoje predloge, uključujući i one koje se tiču privlačenja investicija u Severnu Koreju“, rekao je za Sputnjik Kolotov.\nEkspert ističe da između Rusije i Severne Koreje nema nikakvih problema, ni ideoloških, ni ekonomskih.\n„U našem zajedničkom interesu je da se sačuva mir na Korejskom poluostrvu, gde je situacija sada u ’zamrznutom‘ stanju. Zbog toga ta pitanja treba razmotriti onako kako to rade civilizovani ljudi — putem pregovora i diplomatije. Upravo je to Vladimir Putin i predložio svom severnokorejskom kolegi“, istakao je Kolotov.\nPodsetimo, u junu se Kim Džong Un prvi put sastao sa Donaldom Trampom. Tom prilikom su vrhovni vođa Severne Koreje i predsednik SAD u Singapuru potpisali „istorijski dokument“ o denuklearizaciji Korejskog poluostrva. Kremlj je visoko ocenio rezultate tog susreta, a Putin je ocenio da je samit lidera SAD i Severne Koreje „smanjio pretnju vojnog sukoba velikih razmera“ i da je stvorio mogućnosti za regulisanje situacije u regionu diplomatskim putem.\nPutin je prethodno pozvao Kim Džong Una da poseti Rusiju, navodeći da je jedna od mogućnosti za taj susret i Istočni ekonomski forum u Vladivostoku, koji će ove godine biti održan od 11. do 13. septembra.\nSevernokorejski lider još zvanično nije potvrdio svoj dolazak na ovaj forum, a njemu su predlagane različite varijante za mesto sastanka — na forumu ili van njega.\nPoziv da poseti Rusiju Kimu je prvobitno preneo ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov, tokom njihovog susreta krajem maja u Pjongjangu. Tada je Kim Džong Un naglasio potrebu da se razvija saradnja između dveju zemalja u raznim oblastima i zatražio da se dogovori susret sa ruskim liderom tokom ove godine, u znak obeležavanja 70. godišnjice uspostavljanja diplomatskih odnosa.\nPrema njegovom mišljenju, samit na najvišem nivou doprineće daljem jačanju odnosa između dveju zemalja.\nInače, Lavrov je bio prvi ruski zvaničnik koji se sastao sa aktuelnim liderom Severne Koreje. Ta poseta je održana u kontekstu intenziviranja dijaloga između Seula i Pjongjanga samo dve nedelje pre zakazanog sastanka Kim Džong Una sa Donaldom Trampom u Singapuru. Sada se čeka istorijski susret lidera dveju zemalja.\nKim Džong Un, Vladimir Putin, Severna Koreja


UPUTILE KRITIKU OHR-U: UDRUŽENJA ŽENA SREBRENICE PROTIVE SE IZGRADNJI SPOMENIKA MIRA | Hayat.ba\nUdruženja “Srebreničke Majke”, ”Žene Srebrenice”, Pokret “Majke enklava Srebrenica i Žepa” i “Žene Podrinja” uputile su Uredu visokog predstavnika u BiH oštru kritiku kojom se protive izgradnji Spomenika mira.\nU kritici se navodi da su svjedoci upornog negiranja genocida koji se dogodio jula 1995. godine u Podrinju, a kojeg su počinile srpske vojne i paravojne formacije.\nMeđunarodna zajednica nije učinila ništa na otklanjanju posljedica genocida, a sve je glasnije negiranje genocida i veličanje ratnih zločinaca.\nOva Udruženja protive se izgradnji Spomenika mira koji želi da gradi načelnik Srebrenice.\nDa bi uopće razgovarali o izgradnji spomenika mira, majke traže sljedeće:\nDa OHR hitno donese Zakon o zabrani negiranja genocida\nDa se iz parka u centru Srebrenice izmjeste dva spomenika četnicima koji su vršili pokolj muslimana za vrijeme Drugog svjetskog rata\nDa se načelnik Općine Srebrenica izvine majkama za sve nevino ubijene u proteklom ratu, prenosi RTVSlon.


KomunikArt – The art of communicating art – The art of communicating art\nKvalitetni umetnički projekti, festivali i programi zaslužuju da se o njima više govori, piše i čita u javnosti. Brižno gradimo odnose sa svim našim klijentima – osluškujemo vaše potrebe, partnerski planiramo stratešku komunikaciju i zajedno sa vama ostvarujemo željene ciljeve.\nOsnova rada KomunikArt agencije je efikasnost, profesionalnost, izuzetna organizacija i jasna komunikacija. Međutim, entuzijazam sa kojim tim KomunikArt agencije pristupa poslu je očaravajući i čini ovu agenciju posebnom. Kroz takvu saradnju svaka aktivnost postaje više od posla: prilika za učenje, razvoj kreativnosti i novih načina uspostavljanja odnosa sa javnošću.\nMaida Gruden Koordinatorka projekta They:Live i urednica likovnog programa DKSG\nFondacija Saša Marčeta svoje aktivnosti usmerava ka publici – neguje i gradi odnos sa publikom. Potreba da stalno budemo aktivni i da naša iskustva delimo i prezentujemo zahteva veliku posvećenost. Više ne možemo da zamislimo pojednostavljenu komunikaciju, oslonjenu samo na interne resurse. Komunikart je sada deo našeg tima i svojim profesionalnim odnosom, izgrađenom etikom, a opet jednostavno i precizno, doprinosi da kvalitetnije razumemo i promišljamo načine i mogućnosti komunikacije.\nKsenija Samardžija Direktorka Fondacije Saša Marčeta\nNajvažnija stvar za filmski festival je da informacija o našem odličnom programu, oko kog smo utrošili mnogo vremena i energije, stigne do gledalaca. U tome nam već nekoliko godina unazad pomaže KomunikArt i zahvalni smo na njihovom trudu i posvećenosti, jer doprinose rastu i razvoju našeg festivala.\nPredrag Azdejković Direktor Međunarodnog festivala queer filma Merlinka\nKonkurs je otvoren od 6. aprila do 6. maja 2022. u ponoć, a imena dobitnice/dobitnika biće objavljena 1. juna 2022. godine na sajtu Francuskog instituta u Srbiji.


Pogledajte zaključke partija iz RS povodom Inckovog nametanja zakona (foto) :: Dešavanja u Bijeljini ::\n19. May 2022. / 01:29\nPogledajte zaključke partija iz RS povodom Inckovog nametanja zakona (foto)\nPartije iz Republike Srpske sastale su se u ponedjeljak u Banjaluci povodom odluke visokog predstavnika Valenntina Incka da negiranje genocida u Srebrenici bude zakonski kažnjivo.\n- Mi predstavnici stranaka iz RS odbacujemo nametnute odluke visokog predstavnika, smatramo ih neprihvatljivim i ništavnim.\n- Smatramo da ne postoje uslovi za donošenje odluka srpskih predstvaniika u zajedničkim institucijama, osim u slučajevima kada je neophodno učešće radi sprečavanja donošenja odluka protivno interesima Republike Srpske sve dok se ne razriješi pitanje nametnutog zakona.\n- Odbacujemo svako nametanje odluka u BiH, te konstatujemo da visoki predstavnik nije legalno izabran u skladu sa predviđenom procedurom.\n- U parlamentarnu procedure će preko poslaničkih klubova biti upućena dva zakona vezana za ovu tematiku.\n- Druge zajedničke aktivnosti će biti razmatrane i usaglašavane u naredno periodu.


Mediji: Vaseljenska patrijaršija priznala Ohridsku arhiepiskopiju za kanonsku crkvu\nBeta 9. maja 2022. 22:05\nSveti sinod Vaseljenske patrijaršije danas je doneo odluku da Makedonsku pravoslavnu crkvu – Ohridsku arhiepiskopiju (MPC-OA) prizna za kanonsku crkvu, preneli su makedonski mediji.\nKako navode, ta odluka ne znači priznanje autokefalnosti kojim se zvanično reguliše međunarodni naziv i status Makedonske crkve, već je najava da crkva više nije u raskolu i raskolu sa pravoslavnim svetom.\n„Ovo je istorijski čin za našu crkvu, jer je MPC-OA prihvaćena kao crkva u pravoslavnoj porodici“, rekao je verski analitičar Branko Đorđevski za Dojče vele na makedonskom jeziku.\nPrema njegovim rečima, to znači da je crkva sada deo pravoslavnog sveta, da će makedonski sveštenici moći ravnopravno da služe verske liturgije sa sveštenstvom drugih crkava.\n„To znači da naša crkva nije šizmatizovana, nije raskolnička kako ju je nametnula Srpska pravoslavna crkva (SPC) 1967. godine, nakon što smo proglasili crkvenu autokefalnost“, rekao je Đorđevski.\nRanije danas je Kancelarija Svetog sinoda Vaseljenske patrijaršije saopštila da MPC priznaje za kanonsku crkvu pod imenom Ohridska arhiepiskopija imajući u vidu kao oblast njene jurisdikcije vlast u granicama države Severne Makedonije.\n„Odlukom današnjeg zasedanja Svetog sinoda Vaseljenske patrijaršije uklanja se višedecenijski raskol nametnut Ohridskoj arhiepiskopiji, obnovljenoj u licu MPC“, navodi se u saopštenju Kancelarije Svetog sinoda.\nOvom odlukom Vaseljenske patrijaršije nije definisan ni sam status MPC, kao ni konačan naziv pod kojim će crkva biti priznata, već će se o tom dodatno razgovarati.\nU saopštenu se navodi da Vaseljenska patrijaršija priznaje crkvenu jerarhiju na čelu sa arhiepiskopom Stefanom kao kanonsku i važeću u svepravoslavnom svetu i sa njom uspostavlja kanonsku i liturgijsku zajednicu.


NJEMAČKI DIPLOMATA: "Dogovor o Kosovu proslaviti u Evropi, a ne kao devedesetih u Bijeloj kući" - GlobalCir\nBivši njemački diplomata Volfgang Išinger ocijenio je da rješenje za Kosovo još nije na pomolu a da, kada ga bude, treba da se proslavi u Evropi a ne u SAD-u.\nIšinger je to objavio na Tviteru povodom pisma američkog predsjednika Donalda Trampa predsjedniku Kosova Hašimu Tačiju u kom je naveo da je sporazum Srbije i Kosova “nadohvat ruke” i da se raduje prilici da ugosti u Bijeloj kući predsednike Srbije i Kosova kako bi proslavili “historijski sporazum”.\nIsti navodi sadržani su i u Trampovom pismu predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću.\n“Evropski konflikt da riješi Tramp i da se proslavi u Bijeloj kući? Plašim se da još nismo stigli dotle. Ali ukoliko do rješenja dođe, možemo li, molim vas, to da proslavimo u Evropi, a ne, ponovo, kao devedesetih, u Vašingtonu”, napisao je na Tviteru Išinger koji je 2007. bio i posrednik u pregovorima o Kosovu.\nTramp je pisma Tačiju i Vučiću uputio 14. decembra.\nPUCNJAVA U BEČU: Navodno je ubijen član zloglasnog kavačkog mafijaškog klana


Rusija je u četvrtak upozorila da bi ozbiljna eskalacija sukoba u istočnom ukrajinskom regionu Donbas mogla da "uništi" Ukrajinu, dok je NATO izrazio zabrinutost zbog, kako je saopštio, nagomilavanja ruskih vojnih snaga blizu istočne Ukrajine.\nSnimci sa društvenih mreža, čija autentičnost još nije potvrđena, sugerišu da Rusija premješta veliki broj tenkova, manjih oklopnih vozila i druge opreme u regione koji se graniče sa Ukrajinom, kao i na Krim koji je Moskva anektirala 2014. godine, prenosi agencija Reuters.\nRuske aktivnosti predstavljaju izazov za administraciju predsjednika Džoa Bajdena (Joe Biden), čiji članovi su ove nedelje telefonom razgovarali sa visokim ukrajinskim zvaničnicima da bi izrazili podršku vladi predsjednika Volodimira Zelenskog.\n"Dijelom je riječ o uobičajenoj taktici, da se menja intenzitet konflikta da bi se podstakla nestabilnost i pokazalo da je Rusija jedan od ključnih igrača. Ne možemo da isključimo mogućnost da je Bidenova administracija dio ruske računice, odnosno da je vrijeme da Moskva pokaže mišiće", rekao je neimenovani diplomata EU.\nMoskva i Kijev već dugo vremena razmjenjuju optužbe za neuspješnu implementaciju mirovnog sporazuma o Donbasu. Odnosi su dodatno zategnuti zbog sudbine ruskog gasovoda Sjeverni tok 2 do Njemačke, čiju izgradju Ukrajina i SAD žele da zaustave, kao i zbog obračuna Kijeva sa istaknutim biznismenom bliskim Rusiji.\nNATO je saopštio da je zabrinut zbog raspoređivanja ruskih snaga u trenutku kada su se ambasadori članica Alijanse sastali da razgovaraju o nedavnoj eskalaciji nasilja u istočnom regionu Donbas, gdje se ukrajinske snage bore protiv proruskih separatističkih snaga. Prema procjenama Kijeva, u sukobu je od 2014. godine poginulo 14.000 ljudi.\nUkrajinski šef diplomatije Dmitro Kuleba optužio je Rusiju "za sistemsko pogoršanje" bezbjednosne situacije u Donbasu i na Krimu.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov pokušao je da umanji značaj raspoređivanja ruskih snaga, navodeći da "to ne bi trebalo nikome da smeta i da ne predstavlja nikakvu prijetnju".\n"Rusija preduzima mjere da obezbijedi svoje granice. Postoji povećana aktivnost NATO-a, drugih saveza, pojedinačnih zemalja blizu ruskih granica zbog čega smo u obavezi da budemo na oprezu", rekao je Peskov.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov rekao je da veći dio ukrajinske vojske razumije opasnost "užarenog konflikta" u Donbasu.\n"Nadam se da ih neće podstrekivati političari, koje podstrekuje Zapad, predvođen Sjedinjenim Državama. Ruski predsjednik Putin nedavno je rekao, što je relevantno i danas, da će oni koji pokušaju da započnu novi rat u Donbasu uništiti Ukrajinu", poručio je Lavrov.\nNeimenovani zvaničnik NATO-a rekao je agenciji Reuters da Moskva podriva mirovne napore u istočnoj Ukrajini.\n"Saveznici dijele zabrinutost u pogledu nedavnih velikih ruskih vojnih aktivnosti u i oko Ukrajine. Saveznici su takođe zabrinuti zbog ruskog kršenja primirja iz jula 2020. godine, što je dovelo do smrti četiri ukrajinska vojnika prošle nedjelje", rekao je neimenovani zvaničnik.\nUkrajinske vojne obavještajne službe optužuju Rusiju da izaziva provokacije da bi imala izgovor da pošalje dodatne ruske vojne jedinice u Donbas i da nije isključen pokušaj "da ruske okupacione snage napreduju duboko na ukrajinskoj teritoriji".


Tribina posvećena pesničkom duhu Džima Morisona - podunavlje.info\nSMEDEREVO, 12. oktobar 2020 – Tribina „San osvajanja i putovanja – pesnički duh Džima Morisona“ biće održana u Koncertnoj dvorani Centra za kulturu Smederevo ovog utorka, a gosti su Slobodan Nikolić, profesor književnosti i Savo Stijepović, pisac.\nNaglasak u tematizaciji dela Džima Morisona, koji je u istorija roka ostavio neizbrisivi trag kao pevač grupe „ The Doors“ biće na njegovom pesničkog iskustvu, na odnosu prema poeziji koja „otvara vrata“ i „označava mogućnosti“.\nTokom razgovora sa gostima, govoriće se o Morisonovom stvaralaštvu kao mitotvoračkom, o usmerenosti na vizionarsko i ekstatično u njegovom izrazu, o temi vidovitosti pesnika i provokaciji koja se tiče autentičnog postojanja. U obradi teme učesnici će se baviti i dionizijskim u Morisonovoj umetnosti, divljinom kao poljem pesničkog duha, karakterističnim tonom i atmosferom koji vladaju Morisonovim poetskim prostorima.\nPočetak tribine zakazan je za 19 časova.\nUhapšen pod sumnjom da je obljubio i opljačkao nepokretnu staricu\n20/01/2022, 2:23 am


Peščanik Zakon za oslobađanje od odgovornosti - Sofija Mandić - Peščanik\nZakon za oslobađanje od odgovornosti\nPosted By Sofija Mandić On 29/10/2015 @ 11:00 In Ispod Slajdera,Tekstovi | Comments Disabled\nDirektor vladine Kancelarije za pomoć i obnovu poplavljenih područja Marko Blagojević obavestio nas je ove nedelje da bi “Srbija do kraja godine trebalo da dobije novi Zakon o upravljanju rizicima i vanrednim situacijama”. Kontekst ove najave sugeriše da do danas pitanje preventivnog delovanja u slučajevima vanrednih situacija u domaćem pravu nije bilo rešeno i da će tek ovaj zakon otvoriti vrata novom i drugačijem delovanju države u vanrednim situacijama. Time se javnost dovodi u ozbiljnu zabludu, u nameri da se odgovornost za žrtve i materijalnu štetu u prošlogodišnjim poplavama svali na tobožnju prazninu u pravnom sistemu: bez ustanovljenih obaveza države, nema ni njene odgovornosti.\nDa bismo pokazali da je namera vlade i direktora vladine kancelarije zaista stvaranje utiska da se pitanje reagovanja u vanrednim situacijama po prvi put reguliše u Srbiji, vratimo se korak unazad. U izjavi za televiziju N1, Blagojević kaže da će “zakon jasno definisati zadatke, uloge i odgovornost svih relevantnih institucija na lokalnom i nacionalnom nivou”. Iz te izjave može da sledi samo to da trenutno institucije na lokalnom i nacionalnom nivou nemaju jasno definisane zadatke, uloge i odgovornosti. Da je drugačije, Blagojević bi nam saopštio šta je to što će se u još važećem zakonu o vanrednim situacijama promeniti tako da zadaci, uloge i odgovornosti budu bolje definisani nego do sada. Dalje, Blagojević u svojoj izjavi kaže da se novim zakonom menja sve što se tiče prevencije, “kojom se do sada nismo bavili ni onoliko blizu koliko je trebalo”. Dakle, pitanje preventivnog delovanja države se tretira kao proizvoljno, kao pitanje dobre volje, a ne unapred predviđenih obaveza. Nameru vlade najbolje razotkriva Blagojevićeva izjava iz juna ove godine u kojoj on navodi da će “prvi put nakon tri decenije Srbija imati organizovan i sistemski pristup rešavanju problema izloženosti riziku od dejstva prirode”. Slično je i sa njegovom izjavom iz maja ove godine “da je možda bilo potebno da dobijemo šamar kakav smo dobili u maju prošle godine, ali lekciju smo naučili, pouke smo izvukli i počeli smo da se bavimo prevencijom”. Dakle, bio je potreban samo jedan šamar prirode da vladu podseti na tri decenije nerešeno pitanje vanrednih situacija. Jedan šamar je bio dovoljan da se izvuče pouka: sada vlada zna da se ovo pitanje mora regulisati. Gotovo da je prava sreća što je splet prirodnih okolnosti doveo do toga.\nPošto je suština ove prozirne obmane da se pokaže kako navodno nisu postojala pravila u slučajevima vanrednih situacija, po ko zna koji put treba ponoviti da majske poplave nisu bile delo viših sila niti nekakve božje volje. Srbija ima važeći zakon o vanrednim situacijama koji uspostavlja ozbiljne obaveze za veliki broj aktera – od vlade, preko ministarstava, gradonačelnika, predsednika opština i lokalnih samouprava. U tom zakonu je ključno to što je on orijentisan pre svega na preventivno delovanje i većina obaveza koje uspostavlja za predstavnike države su takvog karaktera.\nPonovo treba reći i da pre i tokom majskih poplava vlada i njeni članovi nisu na vreme proglasili vanrednu situaciju; da nisu mobilisali civilno stanovništvo, već su dozvolili haos i uneli paniku među građane; da lokalni štabovi za vanredne situacije nisu na vreme proglasili vanrednu situaciju u svojim opštinama i da nisu na vreme naložili evakuaciju stanovništva (neki su je i sprečavali, kao gradonačelnik Beograda); ministarstvo unutrašnjih poslova nije ispunilo brojne zadatke koje ima po zakonu o vanrednim situacijama – čime su svi oni jasno prekršili svoje zakonske obaveze.\nU ovom zapletu se pojavljuju i neka sporedna, ali važna pitanja. Recimo, novi zakon će uspostaviti Direkciju za upravljanje rizikom u vanrednim situacijama i nesumnjivo je da će to biti iskorišćeno za novo (stranačko) zapošljavanje. Dalje, Direkcija će prema izjavama Blagojevića “da odgovara premijeru”. Dakle, ponovo se radi o negaciji svakog sistema, dokazivanju da premijer može da se bavi svim pitanjima, kao i težnji da svi odgovaraju jedino i direktno njemu. Zato je slikovita internet prezentacija kancelarije za obnovu, u čijoj organizacionoj strukturi postoji samo jedno ime – Marko Blagojević. Kao da niko ne ume da razmišlja van pojednostavljene slike o samo jednom čoveku u strukturi odlučivanja.\nBitno je i sledeće pitanje – gde je zakon o kome govori direktor vladine kancelarije? On navodno ima šansu da bude usvojen do kraja godine, a plan je i da počne da se primenjuje od prvog januara sledeće godine. Ovaj zakon nije dostupan javnosti, iako Blagojević tvrdi “da se nalazi u javnoj raspravi”. Gde i kada se ta javna rasprava odvija i o kom tekstu se raspravlja – verovatno će ostati nepoznanica do dana kada će ovaj zakon po hitnom postupku ući u skupštinsku proceduru.\nDakle, čitava buka oko najavljenog zakona nije usmerena na zaštitu građana od vanrednih situacija, već se radi o još jednom pokušaju države da se zaštiti od odgovornosti za posledice prošlogodišnjih majskih poplava. Budući da se politički događaji munjevito smenjuju, možda vlada misli da je građanima, a pogotovo unesrećenima u poplavama, moguće podvaliti takvu tezu. Upravo zbog toga je potrebno reći da je to još jedna u nizu neistina i manipulacija vlade. Nije jasno zbog čega je Marko Blagojević pristao da bude protagonista ove iluzije, ako znamo da on u vreme poplava nije bio u državnim strukturama i da samim tim ne može snositi odgovornost za učinjene propuste. Upuštanjem u stvaranje ovakve zablude on posredno učestvuje i u zločinu koji je država učinila prema svojim građanima u maju prošle godine. Ljudi na vlasti se ne obaziru na posledice svojih nedela, pa su i tada i danas posvećeni ostvarenju samo dva cilja – opstanku na vlasti i izbegavanju odgovornosti.\nKoja je tajna? - 25/04/2022\nURL to article: https://pescanik.net/zakon-za-oslobadanje-od-odgovornosti/


Rigips - Uručeni ključevi 7 novih kuća u Obrenovcu\nUručeni ključevi 7...\nUručeni ključevi 7 novih kuća u Obrenovcu, 15. 01. 2015.\nAmbasadorka Francuske u Srbiji Kristin Moro i premijer Srbije Aleksandar Vučić uručili ključeve porodicama u Obrenovcu, čiji su domovi uništeni u majskim poplavama, dobile su danas ključeve novih kuća.\nGovoreći o izgradnji kuća, ambasadorka Francuske Moro je rekla da su ispunjeni svi kriterijumi održivog razvoja i zahvalila francuskim kompanijama koje su u veoma kratkom roku kvalitetno uradile posao.\nObrenovčani koji su danas dobili kuće prezadovoljni su brzinom izgradnje i kvalitetom kuća i zahvaljuju vladama Francuske i Srbije, ambasadi Francuske i lokalnoj samoupravi.\nIzgradnja sedam kuća, koja je počela u novembru 2014. godine, finansirana je iz donacija Vlade Francuske, a realizovale su je kompanije koje posluju u Srbiji - Isover, Rigips i Weber kao članice Saint-Gobain grupe i Lafarge i Schneider Electric, u saradnji sa Ambasadom Francuske, UNOPS-om i Kancelarijom za pomoć i obnovu poplavljenih područja.\nFrancuska vlada donirala je novac za gradnju sedam porodičnih kuca površine 80 ili 100 kvadrata, u Obrenovcu, ali i novac za rekonstrukciju osnovne škole "Jefimija", za obnovu dela kanalizacije i za autobus koji će prevoziti decu ometenu u razvoju.\nSvih sedam kuća završeno je u rekordnom roku, za nešto više od dva meseca.\nRigips sistemi suve gradnje su poznati po kvalitetnoj, brzoj i ekonomičnoj gradnji. Rigips gipskartonske ploče i metalna konstrukcija formiraju pregradne zidove, spuštene plafone, potkrovlja, obloge zidova, suve estrihe... Ploče su ekološke i omogućavaju zelenu gradnju. Na izgrađenim kućama za Obrenovčane primenjene su i specijalne ploče za prečišćavanje vazduha Rigips Activ' Air, koje uklanjaju formaldehid iz unutrašnjeg vazduha i podižu kvalitet stanovanja.\nSvi objekti imaće veću trajnost, povećanu energetsku efikasnost i komfor zahvaljujući najkvalitetnijim materijalima koje su obezbedile francuske kompanije.\nNa bilateralnom nivou Francuska je izdvojila 750.000 evra za rekonstrukciju kuća, vodovodne i telekomunikacione mreže.\nUručenju ključeva prisustvovali su ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin, gradonačelnik Beograda Siniša Mali, predsednik opštine Obrenovac Miroslav Čučković, direktor vladine Kancelarije za pomoć i obnovu poplavljenih područja Marko Blagojević.


Molekularna detekcija AML i CML i praćenje minimalne rezidualne bolesti\nGenetičke promene povezane sa patogenezom različitih oblika akutnih i hroničnih leukemija daju mogućnost postavljanja dijagnoze, prognoziranje bolesti, kao i praćenje minimalne rezidualne bolesti. Specifične hromozomske translokacije koje su povezane sa akutnom mijeloidnom leukemijom (AML) dovode do stvaranja fuzionih transkripata (proteina). Najčešće translokacije kod AML koje se koriste kao markeri za praćenje ove bolesti su:\nMaterijal za detekciju ovih translokacija dobija se izolovanjem RNK iz mononukleara kostne srži ili periferne krvi, sintezom cDNK i primenom određenih PCR programa. Za praćenje minimalne rezidualne bolesti koristi se dvostepeni PCR (“nested” PCR) uz upotrebu dva para prajmera, čija je osetljivost 1:1 000 000.\nZa analizu je potrebno dostaviti do 4 do 5 ml kostne srži ili pune venske krvi (u zavisnosti od faze oboljenja), uzete sa 3.8% Na-citratom kao antikoagulansom u zapreminskom odnosu 1:9. Uzorak mora biti dostavljen istog dana kada je izvađen, ne sme se zamrzavati. Uzorak se može predati svakog radnog dana u periodu od 10-13 časova. Takođe, postoji mogućnost da se uzorak posalje brzom poštom. Vreme potrebno da se analiza izvrši je 10 radnih dana. Rezultat i račun se šalju na kućnu adresu, a mogu se takođe podići lično na Institutu u periodu od 10-16 časova svakog radnog dana.\nCena analize molekularne detekcije AML i CML i praćenje minimalne rezidualne bolesti iznosi 30.000,00 din sa PDV-om (cena po uzorku).\nCena analize molekularne detekcije AML i CML i praćenje minimalne rezidualne bolesti (za produženi monitoring – više od tri puta) iznosi 18.000,00 din sa PDV-om.\nsa naznakom za analizu molekularne detekcije AML i CML i praćenje minimalne rezidualne bolesti.


Uslovi korišćenja - Mašine i alati\nPoštovani korisnici, molimo vas da pre korišćenja naših usluga, pažljivo pročitate sledeće uslove. Svaka poseta našem sajtu, kao i kupovina, znači da ste ove uslove pročitali i da se slažete sa njima u celosti. Ukoliko su oni za vas neprihvatljivi, molimo vas da ne koristite ovu stranicu.\nDobrodošli na sajt Mašine i Alati. Uslovi korišćenja se primenjuju na sve sadržaje i usluge ovog sajta. Korišćenjem bilo kog dela portala, smatra se da su korisnici upoznati sa ovim uslovima, kao i da prihvataju korišćenje sadržaja ovog sajta isključivo za ličnu upotrebu i na sopstvenu odgovornost.\nWiMašine i Alati administrira ovu lokaciju iz svojih kancelarija u Srbiji. Ni na koji način ne izjavljuje da su materijali ili usluge na ovoj lokaciji prikladni ili dostupni za korišćenje izvan Srbije, a pristupanje iz područja gde je njihov sadržaj nezakonit je zabranjeno. Nije dopušteno korišćenje ili izvoz, odnosno uvoz, radi izvoza materijala ili usluga na ovoj lokaciji niti bilo koje kopiranje ili prilagođavanje u suprotnosti sa važećim zakonima ili propisima uključujući, bez ograničenja, izvozne zakone i propise Srbije. Ako odlučite da pristupite ovoj lokaciji izvan Srbije, to radite na sopstvenu inicijativu i smatrate se odgovornim za poštovanje važećih lokalnih zakona. Ovi Uslovi se tumače u skladu sa zakonima Republike Srbije i neće se primenjivati načela o rešavanju neusaglašenosti zakona.\nSajt Mašine i Alati može revidirati ove Uslove bilo kada, ažuriranjem ovog dokumenta. Povremeno posećujte ovu stranicu da biste pregledali Uslove koji trenutno važe, zato što su oni za vas obavezujući. Određene odredbe ovih Uslova mogu se zameniti izričito navedenim pravnim obaveštenjima i uslovima dostupnim na određenim stranicama ove lokacije.\nLični podaci koje prosledite sajtu radi dobijanja proizvoda ili usluga biće tretirane u skladu sa našim dokumentom o privatnosti na internetu. Zabranjeno je slanje ili prenošenje na ovu lokaciju ili sa nje bilo kojih nezakonitih, pretećih, uvredljivih, klevetničkih, opscenih, pornografskih ili drugih materijala koji su u suprotnosti s bilo kojim zakonom.\nSajt Mašine i alati ne želi od vas da prima poverljive ili druge informacije kojima ne može slobodno da raspolaže. Svi materijali, informacije ili druga saopštenja koja prenosite ili šaljete na ovu lokaciju neće se smatrati poverljivim i onima kojima se ne može slobodno raspolagati. Sajt Mašine i Alati nema nikakve obaveze prema ovim saopštenjima. Naši zaposleni mogu da kopiraju, otkrivaju, distribuiraju, primenjuju ili na drugi način koriste saopštenja i sve podatke, slike, zvukove, tekst i sve ostale materijale u njima sadržane za bilo koje odnosno za sve komercijalne i nekomercijalne svrhe.


Spomenik sa zapisom o smrti despota Stefana Lazarevića postavljen je 1427. godine u porti Crkve svetog proroka Ilije u zaseoku Crkvine, delu sela Markovca na opštini Mladenovac.\nPriča o spomeniku na mestu smrti despota Stefana Lazeravića seže u vreme kada je Beograd, pod ovim velikim i plemenitim vladarom, bio centar trgovine, zanatstva i diplomatije, rasadnik umetnosti i književnosti, ali i istorijska pozornica velikih ratova i stradanja srpskog naroda.\nSamo dve godine nakon bitke kod Angore, u kojoj je predvodio neporaženo krilo teških oklopnika, kada je od vizantijskog cara primio titulu despota i postao samostalni vladar, despot Stefan dobio je od ugarskog kralja Beograd na upravu.\nPrema rečima njegovog biografa Konstantina Filozofa, despot je bio opčinjen Beogradom i njegovim položajem, koji je poredio sa „najlepšim mestom, od davnina prevelikim gradom“.\nU trenucima najveće patnje, 1409. godine, despot Stefan izrazio je svoje misli kroz „Slovo ljubve“, uzvišenu pesmu o bratskoj ljubavi. Junak na bojnom polju, u bratskoj ljubavi velikodušan, despot Stefan bio je vladar vizantijske uzvišenosti i omiljen u narodu.\nTaktičnost u postupanju, naročito s turskim sultanima, doneli su mu duži period mira, u kojem je i dalje predano radio na učvršćivanju državnih granica, kako bi svom zakonitom nasledniku Đurđu Brankoviću predao uređenu i stabilnu državu.\nU „idiličnosti“ i svojoj uspešnoj vladavini despot nije uživao dugo. Kao što je to bio slučaj sa većinom evropskih vladara i plemića toga vremena, i despot Stefan je voleo i često praktikovao da osedla konja i sa svojom svitom odjaše u lov u obližnja sela oko Beograda.\nPrilikom jednog od povrataka sa ugarskog dvora, zatekavši se u blizini mesta poznatog kao Glava ili Glavica, despot je zaustavio svoju pratnju da bi izjahao u lov. Kao što je imao običaj da uradi, ispružio je ruku da bi na nju primio kraguja, ali njegovo telo nije htelo da sluša.\nPrema predanjima, njegovu iznenadnu pogibiju 19. jula 1427. godine, obeležila je mistična oluja, od koje se nebo nad Beogradom zacrnilo a tresak groma prekrio tiho izgovorene despotove poslednje reči: „Po Đurđa, po Đurđa“. Despotova smrt najavila je najteži period u istoriji srpske države i naroda oličen u propasti despotovine i gubitku državnog identiteta.\nKako bi se sačuvalo sećanje na trenutak upokojenja omiljenog i cenjenog vladara, postavljen je kameni beleg na mestu gde je despot pao sa konja, u neposrednoj blizini crkve čiji je ktitor sâm bio.\nOpraštajući se od svog gospodara, najbliži saradnici, koji su se u trenutku nesreće i nalazili u njegovoj sviti, podigli su mu spomenik od venčačkog mermera ispisujući time najlepše poruke odanosti i poštovanja i neosporan istorijski izvor za proučavanje despotovog života i smrti.\nJedinstven po svom sadržaju i funkciji spomenik predstavlja važno svedočanstvo za proučavanje istorije, umetnosti i književnosti srednjovekovnog Beograda i Srbije. Kao jedan od najstarijih i najznačajnijih spomenika balkanskog kulturnog nasleđa Spomenik na mestu smrti despota Stefana Lazarevića zaštićen je 1979. godine kao spomenik kulture od izuzetnog značaja za Republiku Srbiju.\nPodaci iz zapisa, naročito oni koji se odnose na oblasti kojima je za života vladao, na trajanje njegove vladavine i tačno vreme smrti, istovetni su sa onima iznetim u despotovoj biografiji.\nUz epitaf, kako je to bio običaj u srednjovekovnoj Srbiji, urezana je predstava Hristovog krsta na Golgoti, čija je simbolika u direktnoj vezi sa temom stradalništva i mučeništva, kao i nečitka predstava jelena, koja aludira na lov u kojem je despota zadesila iznenadna smrt.\nJezik kojim je pisan epitaf pripada srednjovekovnom takozvanom kićenom stilu, kojim dominira svečani ton tipičan za formu nadgrobnog spomenika podignutog visokoj ličnosti, naročito vladaru. Kao simbol snage vere i odanosti viteškom zavetu spomenik je preživeo burne periode srpske istorije nakon despotove smrti do naših dana.\nNjegova čvrstina i odupiranje vremenu, kao i belina njegovih uglačanih strana, predstavljaju jedini sačuvani podsetnik na slavnog vladara, pesnika, podvižnika, ktitora i mučenika.\nGotovo nepoznata zadužbina despota Stefana\nSpomenik se nalazi u porti Crkve svetog proroka Ilije, koja je sagrađena 1886. godine na mestu ranijeg sakralnog objekta, za koji se pretpostavlja da datira iz petnaestog veka. Prema nekim izvorima, prvobitnu crkvu podigao je u stilu moravske arhitekture i posvetio Bogu upravo despot Stefan Lazarević.\nCrkva je obnovljena 1836. godine, zalaganjem kneza Miloša Obrenovića, a ikonostas je 1853–1854. godine izradio jedan od najznačajnijih srpskih ikonopisaca devetnaestog veka Dimitrije Posniković. Obnovljena crkva služila je sve do 1884. godine, kada je zbog stradanja izazvanog zemljotresom porušena, a na njenom mestu sagrađen je 1886. godine hram koji stoji i danas.\nTekst je realizovan u saradnji sa Zavodom za zaštitu spomenika kulture grada Beograda.


Samsung VC4100K sa posudom za prašinu usisivač cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nSamsung VC4100K sa posudom za prašinu usisivač cene\nTrenutno nemamo slike za Samsung VC4100K sa posudom za prašinu\nBosch BGC3U330 usisivač\nMiele Compact C2 usisivač\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Samsung VC4100K sa posudom za prašinu usisivač po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Samsung usisivač VC4100K sa posudom za prašinu na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Usisivači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Samsung Usisivači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Samsung VC4100K sa posudom za prašinu usisivač sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Samsung VC4100K sa posudom za prašinu usisivač. Pre kupovine, podatke za Samsung usisivač VC4100K sa posudom za prašinu proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


KOCD bilten, broj 1: O strategiji, siromaštvu i drugom – septembar 2007. | Grupa 484\nKljučna tema prvog KOCD biltena je proces smanjenja siromaštva izbeglica i raseljinih lica, obrađena kroz predstravljanje i definisanje najbitnijih faktora i činjenica vezanih za ovaj proces. Centalno mesto u ovom procesu svakako zauzima Strategija za smanjenje siromaštva (SSS) usvojena na sednici Vlade Srbije 16. oktobra 2003 godine. Glavni strateški pravci, mere i način sprovođenja Strategije, kao i interesne grupe na koju se odnosi, obrađene su u ovom biltenu. Istovremeno, predstavljen je i Program Kontakt organizacije civilnog društva za implementaciju Strategije za smanjenje siromaštva u Srbiji. Program treba da doprinese razvijanju mehanizma saradnje između vladinog i nevladinog sektora i da doprinese da organizacije civilnog društva učestvuju u ključnim procesima u vezi sa sprovođenjem SSS: definisanje politika, implementacija programa, praćenje i izveštavanje.\nIzbeglice i raseljena lica u procesima smanjenja siromastva, 2007


Nenadić: Što prije prilagoditi Garnizonu ambulantu u izolatorij – TVSA.BA\nPonedjeljak, 24 Januara, 2022 6:01\nNaslovna/Vijesti/Sarajevo/Nenadić: Što prije prilagoditi Garnizonu ambulantu u izolatorij\nSastanak je bio posvećen aktuelnoj situaciji u zdravstvu u svjetlu pandemije koronavirusa.\nKonstantovano je evidentno povećanje obima posla, ali i troškova za lijekove, dijagnostiku, dežure i sve ostalo.\nDirektor Katana je upoznao prisutne sa stanjem punjenja Budžeta Zavoda zdravstvenog osiguranja, koji u ovoj godini pao za 13 miliona, a procijenio je da će pad prihoda do kraja godine biti oko 24 miliona KM. U vezi sa svim navedenim premijer Nenadić je izrazio zahvalnost i podršku medicinskim radnicima za napore koje ulažu u osiguranju zdravstvene zaštite građana KS u periodu pandemije.\nIstakao je da se bivša Garnizona ambulanta u krugu Opće bolnice, koja je dodijeljena Zavodu za javno zdravstvo KS, a koja je planirana za izolatorij, mora što prije prilagoditi za tu namjenu, na čemu trenutno rade nadležne institucije.\nPremijer je iskazao zabrinutost izvještajima Zavoda za javno zdravstvo posljednjih dana prema kojima je očigledno da je povećan broj smrtnih slučajeva, prema kojima je do danas, nažalost, preminulo 31 osoba.\nTokom današnjeg dana izliječeno ih je 78. Ponovio je i punu podršku upravljačkim strukturama ove bolnice i zatražio odgovarajući plan aktivnosti i usluga do kraja godine na bazi kojeg će se uraditi okvirne procjene potreba.\nSkaka za TVSA: Najbolji dani za rad žičare i Vijećnice ometeni pandemijom


Pčelarstvo u Srbiji ima perspektivu - juGmedia\nPčelarstvo u Srbiji ima perspektivu\nMladi pčelari sa teritorije Jablaničkog okruga, učestvovali su danas na pčelarskoj konferenciji koja je održana u Centru za stučno usavršavanje u Leskovcu, sa ciljem podsticanja zapošljavanja i samozapošljavanja mladih pčelara od 15 do 35 godina.\nNa konferenciji je posebna pažnja posvećena usvajanju dobrih praksi, mera i aktivnosti, kako bi se stvorili povoljniji uslovi za zapošljavanje i samozapošljavanje mladih pčelara, kao i uspostavila bolja saradnja sa Savezom pčelarskih organizacija Srbije, i kako bi mladi pčelari dobili direktne informacije o radu ove krovne pčelarske organizacije u Srbiji, i njenim aktivnostima.\n„Pčelarstvo je jedna grana poljoprivrede koja itekako ima perspektivu, ali je ono što nedostaje pčelarima jesu neka dodatna znanja vezana za ekonomiku pčelarenja i za plasman meda, i naravno ovde se obavlja obuka vezana za praktično pčelarenje što je takođe jako važno. Danas imate veliki izbor literature ali možda malo i preteran jer ima dosta netačnosti zato je važno da se pčelari okupe na ovakvim skupovima, da razmene mišljenja“, izjavio je predsednik Saveza pčelarskih organizacija Srbije Rodoljub Živadinović.\nŽivadinović je iskoristio priliku da svim pčelarima preporuči da posećuju ovakve skupove, ali i da obavezno nabave što više literature, jer što više budu pročitali ili čuli imaće kvalitetnije kritičko mišljenje i neće praviti velike greške, budući da se, prema njegovim rečima, u pčelarstvu i najmanja greška veoma oštro reperkutuje na uspeh i praktično mnogi početnici ne uspeju samo zato što su pogrešno pristupili problematici.\n„Mladih pčelara u Srbiji je sve ih je više, članstvo u SPOS-u podmlađuje se iz godine u godinu, što je jedan trend pokrenut pre nekoliko godina. Kada pogledate EU tamo uporno pčelari stare, sve je manje mladih, jednostavno ne vide pčelarstvo kao jednu interesantnu granu bavljenja privredom i to mi moramo da iskoristimo u ovom delu evrope jer EU je najveći potrošač meda na planeti“, objasnio je Živadinović.\nJedna od mladih pčelara Nenad Stojanović iz Leskovca, pčelarstvom se bavi tek nešto više od četiri godine, što se kako kaže, u ovoj delatnosti smatra početničkim stažom, i da su mu upravo iz tog razloga ovakva edukativna okupljanja od velikog značaja.\n„Konačno su mladi ljudi uzeli učešće u ovakom bitnom projektu koji je veoma važan za osnaživanje nikovih kapaciteta, kroz edukaciju i donaciju koja je isto veoma bitna za sam početak i dalji razvoj naše delatnosti. Što se tiče edukativnog dela dobili smo vrlo kvalitetne predavače, nekoliko predavanja je već održano, projekat teče po planu“, kaže ovaj mladi pčelar i dodaje da njihovo neznanje prevazilaze uz kvlalitetne mentore i uz podršku kroz GIZ-ov projekat.\nDeo konferencije upriličen je sa dva veoma važna interaktivna predavanja iz oblasti pčelarstva, dok je poslednji segment konferencije imao za cilj predstavljanje mentorskog procesa u tri udruženja pčelara iz Jablaničkog okruga, kao i promociju dosadašnjih sprovedenih aktivnosti i planova za dalji rad.\nKonferencija je održana u okviru projekta „Podsticanje zapošljavanja mladih“, koji realizuje Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ), u partnerstvu sa Ministarstvom omladine i sporta Republike Srbije i u saradnji sa nemačkom organizacijom Help i gradom Leskovcem, u ime Vlade Savezne Republike Nemačke i ministarstva za privrednu saradnju i razvoj SR Nemačke (BMZ).\n„Zvezdice“ proslavile jubilej, bilo je i suza\nFudbaleri Moravac Oriona, koji su jesenji deo takmičenja u Srpskoj ligi "Istok" završili na petom mestu, otpočeli su pripreme za nastavak sezone…\nPožari na Suvoj planini i pored puta Niš–Babušnica pod kontrolom\nPožar na Suvoj planini je pod kontrolom, nema više širenja plamena i nema opasnosti za domaćinstva, a kako je preneo RTS, nema ni veće štete. (više…)


Užice:Racionalno korišćenje vode ili restrikcije — ZoomUe\nby branko · maj 20, 2015\nUŽICE-Iz užičkog Vodovoda apeluju na građane da racionalno koriste vodu kako bi se sprečile veće restrikcije i otežan rad sistema vodosnabdevanja.\n“Poslednjih nekoliko dana uočena je enormno velika potrošnja vode ,naročito u prigradskim naseljima,što je jasan pokazatelj nenamenske potrošnje vode “,kaže direktor Vodovoda Užice Duško Ljujuć za ZOOMUE.\nLjujić najavljuje i da će naredne sedmice Vodovod početi sa planskim ispiranjem i dezinfekcijom rezervoara i vodovodne mreže.\nKontrola kvaliteta vode za piće obavlja se redovno i ona je higijenski ispravna i zdravstveno bezbedna ,ističe Ljujić .\nNext story Ambasadorka Kipra posetila Čajetinu\nPrevious story Lidl kupio lokaciju u Užicu (video)


source.ba | Institut za razvoj mladih KULT, u saradnji sa osam jedinica lokalne samouprave, dodijelit će 400.000 KM za pokretanje biznisa nezaposlenih mladih\nInstitut za razvoj mladih KULT u saradnji sa osam jedinica lokalne samouprave dodijelit će 400.000 KM za pokretanje biznisa nezaposlenih mladih, a u okviru Preduzetničkog fonda za mlade.\nSarajevska policija pozvala građane da prijave oni koji crtaju grafite po zgradama, kazne i do 450 KM\nUgovori između Instituta i jedinica lokalne samouprave koje će biti dio programa Preduzetnički fond za mlade, bit će potpisani 18. jula 2018. godine u 12:15 sati, u hotelu Hills na Ilidži.\nUgovore će potpisati Jasmin Bešić, izvršni direktor Instituta za razvoj mladih KULT i načelnici i gradonačelnici osam jedinica lokalne samouprave koje učestvuju u Preduzetničkom fondu za mlade, a ceremoniji potpisivanja ugovora prisustvovat će i NJ. E. Anders Hagelberg, ambasador Kraljevine Švedske u Bosni i Hercegovini.\nOvim ugovorima osigurana je podrška mladim nezaposlenim osobama u dobi od 18 do 30 godina u razvoju biznisa mikro, malih i srednjih preduzeća, doprinoseći na taj način konkurentnosti lokalnih ekonomija i stvaranju mogućnosti za zapošljavanje mladih kao teže zapošljivih kategorija.\nInstitut za razvoj mladih KULT uz podršku Ambasade Kraljevine Švedske u BiH izdvojit će ukupno 200.000,00 KM za implementaciju projekta u osam lokalnih zajednica, a jednak iznos izdvojit će i jedinice lokalne samouprave.\nInstitut je u maju objavio Javni poziv za učešće jedinica lokalne samouprave u BiH - Podrška mladima u razvoju biznisa u okviru Preduzetničkog fonda za mlade na koji se prijavila 31 jedinica lokalne samouprave iz BiH, a izabrano je njih osam (Cazin, Trebinje, Općina Centar Sarajevo, Jajce, Modriča, Novi Travnik, Općina Stari Grad Sarajevo i Teslić).\nPrema istraživanju Instituta za razvoj mladih KULT „Na putu ka politici prema mladima FBiH: analiza stanja i potreba mladih u Federaciji Bosne i Hercegovine“, svaka druga mlada osoba željela bi pokrenuti vlastiti biznis, ali im je u tome potrebna finansijska, savjetodavna i edukacijska podrška, zbog niza prepreka s kojima se pritom susreću. Direktna finansijska i savjetodavna pomoć koju lokalne zajednice mogu pružiti mladima ključna je za dugoročno rješavanje njihovih najvećih problema, kao što je nezaposlenost.\nTagovi: SarajevoKultInstitut za razvoj mladih KULT


Beograd: "Jevremovac" gotov u aprilu | Novosti.RS\nBeograd: Jevremovac gotov u aprilu\n24. 09. 2013. u 21:52\nPosle nekoliko meseci pauze, zbog nedostatka novca, nastavljena rekonstrukcija botaničke bašte. Prednji deo bašte mogao bi da bude otvoren do kraja jeseni, ostatak na proleće\nREKONSTRUKCIJA Botaničke bašte "Jevremovac" nastavljena je posle pauze od nekoliko meseci i biće, prema najavama nadležnih, završena u aprilu sledeće godine.\nRenoviranje najveće zelene oaze u centru Beograda počelo je još u julu 2012. ali je zbog nedostatka novca zaustavljeno samo nekoliko meseci kasnije.\nNEDOSTAJE JOŠ 100.000 EVRA\nKONZORCIJUM firmi "Pro Banat izgradnja" i "Rufs", koji je zadužen za renoviranje Botaničke bašte, prekinuo je krajem prošle godine radove, jer im država nije uplatila ni dinar! Pošto je Ministarstvo energetike preuzelo ugovorene obaveze i isplatilo sredstva, rekonstrukcija je nastavljena. Vrednost celokupnog posla je 63 miliona dinara, međutim, prema rečima upravnika Petra Marina, da bi ova zelena oaza bila sređena "pod konac", zafaliće još 100.000 evra.\nZBOG RADOVA U VELIKOM GUBITKU\nZBOG radova koji su se odužili, Botanička bašta je u velikom finansijskom gubitku. Mada uprava i dalje organizuje grupne obilaske sa vodičem, pojedinačne posete nisu dozvoljene.\n- Imamo priličan manjak u budžetu, jer se, u najvećem delu, finansiramo od prodatih ulaznica i iznajmljivanja prostora za venčanja, koncerte... Zato jako teško uspevamo da održavamo biljke, koje traže neprestanu negu, a ne možemo ni da nabavljamo nove - kaže Marin.\nPostovana redakcijo,"REKONSTRUKCIJA Botaničke bašte "Jevremovac" nastavljena je posle pauze od nekoliko meseci i biće, prema najavama nadležnih, završena u aprilu sledeće godine" (tj. 2014), pise na pocetku ovog teksta.Posto se april 2014. zavrsio, doslo je vreme za REKONSTRUKCIJU vase informacije o zavrsetku i otvaranju "Jevremoca".Iskreno,Dejan Popovic


RC hobi, modelarstvo, iz mog ugla: 2021\nIV skup modelara Divci, Valjevo\nNakon najave od pre par nedelja, IV skup modelara je održan zadnjeg vikenda maja 2021.\nRano jutro smo krenuli iz Bečeja, sa tri modela i pratećom opremom u autu. Dva sata i par minuta vožnje uglavnom autoputem stigli smo do sportskog aerodroma Divci - Valjevo.\nPo prognozi smo videli da nam neće biti vruće, a čak i za padavine je bilo velike šanse. Kad smo krenuli iz Bečeja, vreme je bio prijatno, sunčano. Kad smo stigli na aerodrom, temperatura je bila niža za par stepeni a i padala je neka kišica. Na sreću, posle 9h je prestao da pada i mogli smo da postavimo naš paviljon i da sastavimo modele\nPolako su pristizali i ostali učesnici skupa\nNakon govora čelnik ljudi Vazduhoplovnog saveza i Aero kluba Valjevo,\nlansiranje rakete je bio znak da je skup otvoren\nKrenuli smo sa letenjima, neki model ili više modela su stalno bili u vazduhu. Čim je neko sleteo, sledeći učesnik je već bio spreman i krenuo je na poletanje modela\nDok nismo leteli, pogledali smo ko, šta je doneo od modela\nMi smo ovaj put nosili samo modele na elektro pogon\nNegde pred ručak, poleteo je Cessna 150 da bi bacao bombone najmlađim učesnicima, gostima\nNakon poletanja i pred sletanje, pilot aviona Cessna 150, gospodin Milivoj Petrović - Pele je prikazao jedan mali air-show. Da Cessnu poznaje, nije pitanje\nOrganizatori su obezbedili i ručak, valjevski gulaš, što su kuvali na aerodromu\nNakon ručka još malo letenja, fotkanja, druženja\nNa kraju skupa, obavezna zajednička fotka\nVelika pohvala organizatorima za još jednu odličnu organizaciju skupa modelara. Još jedno veliko hvala za poziv, jer učešće na ovakvom skupu ne sme da izostane\nEvo i jednog video priloga:\nObjavio Gabor Lastovič "RC Bandit" dana 1.6.21 Nincsenek megjegyzések:


Danima se govorilo o tome da li će Milorad Mažić suditi finale Svetskog prvenstva u Rusiji. Ispostavilo se da, nakon plasmana Hrvatske u borbu za „boginju“, do toga sigurno neće doći.\nTereza Mej i Andrej Plenković razmenili dresove (foto)\nBritanska premijerka Tereza Mej i njen hrvatski kolega Andrej Plenković razmenili su dresove nacionalnih reprezentacija uoči sutrašnje polufinalne utakmice u Moskvi.\nMeč veka na ulicama Moskve uz podršku sa strane (foto, video)\nOvako se Rusija spremala za meč veka.\nSputnjik je ugostio ekipu srpskih navijača koja će večeras pratiti četvrtfinalni meč Rusije i Hrvatske. Oni se ovako spremaju za predstojeću utakmicu.\n20:29 05.07.2018Vesti sa Svetskog prvenstva u fudbalu\n12:11 15.06.2018Svetsko prvenstvo u fudbalu 2018\nRusija slavi pobedu\nVeliko slavlje u Rusiji posle pobede nad Saudijskom Arabijom.


Posle završenih konzervatorskih radova na većem delu utvrđenja podignutog u 14. veku, čime je zaustavljeno njegovo propadanje, došlo je vreme da se Stari grad obnovi i novim sadržajima da turistički zamajac Užicu.\nTvrđava je podignuta najverovatnije u drugoj polovini 14.veka\nRešeno je da se tvrđava obnovi po ugledu na period iz kog najviše ima pouzdanih podataka o njoj. A to je 1737. godina tokom koje su Austrijanci, boraveći u Užicu u vreme rata sa Turcima, crtežima i drugim podacima "uknjižili" utvrđenje. Austrijanci su te podatke prilikom povlačenja poneli sa sobom, a u bečkim i berlinskim arhivima pronašao ih je poznati arheolog Marko Popović, koji je kamenoj građevini na liticama nad Đetinjom posvetio knjigu "Užički grad".\nTvrđava se sastoji iz tela – gornjeg, srednjeg i donjeg grada. Gornji grad će se u odnosu na sadašnji izgled razlikovati po tome što će na njemu biti napravljena kula, citadele će biti jedan metar više, a biće izgrađena dva kazamata. Sve to nalazilo se u Starom gradu i pre tri veka, međutim, nestalo je 1869. pošto je tvrđava, po odredbama mirovnog sporazuma u Kalnidži, minirana.\nStari grad je pre konzervatorskih radova bio mesto na kome se nije moglo stajati, što bi narod rekao, zmijarnik i šikara - kazao je Nikola Selaković, koji je obišao užičku tvrđavu\n- Gornji grad je pretprošle godine potpuno konzerviran, a za njegovu rekonstrukciju obezbeđeno je 32 milina dinara, od čega je Ministarstvo trgovine i turizma obezbedilo 22, a grad Užice 10 miliona. Prošle godine konzervirano je 90 odsto Starog grada. Konzervacija glavnog zida Starog grada i većeg dela donjeg grada koštaće 11 miliona, s tim što smo osam miliona dobili od Ministarstva kulture, a tri smo obezbedili mi. Uz 80.000 dolara koje nam je odobrila Ambasada SAD i 30.000 dolara budžetskih sredstava, imaćemo novac za kompletnu konzervaciju tvrđave, osim vodene kule - objašnjava Nemanja Nešić, pomoćnik gradonačelnika Užica.\nNaredne godine, kaže on, projektovaće se rekonstrukcija srednjeg grada, najvećeg dela tvrđave, koji će i dati najviše prostora za stavljanje tvrđave u turističke svrhe.\nObnovljena tvrđava trebalo bi da bude jedan od turističkih aduta Užica, smatraju u ovom gradu\n- Uveren sam da ćemo obnavljanjem srednjovekovnih fortifikacija, starih gradova, velikim ulaganjima u našu kulturnu baštinu, pripremama mnogih spomenika za zaštitu Uneska i uvođenjem u svetsku kulturnu baštinu pospešivati našu turističku ponudu - rekao je generalni sekretar predsednika Srbije Nikola Selaković koji je prisustvovao početku rekonstrukcije Starog grada u Užicu.\nOn je kazao da je Stari grad, pre konzervatorskih radova, bio mesto na kome se nije moglo stajati, "što bi narod rekao - zmijarnik i šikara".\n- Na ovoj hridi iznad Đetinje opstajale su ruševine grada koji je polako padao u zaborav. Rekonstrukcijom najstarijeg dela iz druge polovine 14. veka, koji je pripadao Nikoli Altomanoviću, neke vrste zamka, zvanično počinje revitalizacija tvrđave koja će novim generacijama Užičana svedočiti o istoriji grada u kome žive i istovremeno privući turiste - rekao je arheolog Marko Popović, koji je i pronašao originalne dokumente iz 1737. po ugledu na koje će Starom gradu biti vraćen stari izgled.\nMost do magistrale\nNaspram Starog grada, nad drugom obalom Đetinje, nalazi se magistralni put ka Zlatiboru. Užičani žele da mostom dugim 113 metara spoje utvrđenje i saobraćajnicu i da sa tim radovima krenu naredne godine. U podnožju utvrđenja nalazi se hidrocentrala iz 1900, prva na svetu posle one na Nijagari koja je prozivodila električnu energiju po Teslinom principu polifaznih struja.\nUŽIVO, ĐOKOVIĆ - SANOGO Uf, hladan tuš na početku! Italijan odmah napravio BREJK, Novak ne liči na sebe!


Demograf: U 2021. godini rekordan negativan prirodni priraštaj u Srbiji\nDemograf Goran Penev izjavio je danas da bi ove godine razlika izmedju broja umrlih i živorodjenih u Srbiji mogla da premaši 60.000. Penev je agenciji Beta kazao da ukoliko bi se ostvarila predvidjanja o daljem povećanju mortaliteta uz istovremeno smanjenje nataliteta, realno je ...\nPrema najnovijim podacima Zavoda za statistiku u januaru 2021. godine rođeno je 4.550 beba, a preminulo je čak 10.417 osoba. Po broju rođenih u prvom mesecu 2021. godine registrovan je pad u odnosu na isti mesec prošle godine, a po broju preminulih opet imamo rast u odnosu na ...\nRepublički zavod za statistiku (RZS) saopštio je danas da je tokom januara 2021. u Srbiji preminulo 10.417 osoba, a da je rođeno 4.550 živorođenih beba. Prema zvaničnim podacima RZS, u odnosu na januar 2020. godine, preminulih je više za 1.711 osoba, odnosno 19,7 odsto, dok je ...\nSve nas je manje i manje: Samo u januaru u Srbiji je preminulo preko 10.000 ljudi\nBeograd -- Republički zavod za statistiku saopštio je danas da je tokom januara 2021. u Srbiji preminulo 10.417 osoba, a da je rođeno 4.550 živorođjenih beba. Prema zvaničnim podacima RZS, u odnosu na januar 2020.\nDemograf Goran Penev izjavio je danas da bi ove godine razlika između broja umrlih i živorođenih u Srbiji mogla da premaši 60.000. Penev je agenciji Beta kazao da ukoliko bi se ostvarila predviđanja o daljem povećanju mortaliteta uz istovremeno smanjenje nataliteta, realno je ...\nGUBIMO GRAD OD 60.000 STANOVNIKA OVE GODINE: Negativni priraštaj u Srbiji doživljava vrhunac\nMondo - 25.02.2021


Kreirana onlajn platforma "Biznis Srpska" - Opcija\n20-02-2020 Biznis, Pocetna, Tehnologija\n– Riječ je o promotivnom materijalu koji se svaki dan inovira. Ponosan sam na ovaj materijal – istakao je Višković i dodao da je ovo prvi put da Srpska ima ovakav promotivni materijal na engleskom, ruskom, srpskom i njemačkom jeziku, koji je dostupan svim potencijalnim investitorima.\nOn je naveo da će posredstvom predstavništava i privrednih komora, materijal biti distribuisan kako bi potencijalnim investitorima pokazali čime raspolaže Republika Srpska u sferi poljoprivrede, energetike, banjskog turizma, prerađivačke industrije.\nU prezentaciju su uvrštena i zakonska rješenja Republike Srpske i mogućnost da investitori ministarstvima upute određena pitanja. Sadržan je i vodič na koji način se mogu registrovati preduzeća, a besplatno su prezentovani i privredni kapaciteti Srpske iz raznih oblasti.\nPremijer Srpske je najavio da će krajem marta u Administarstivnom centru Vlade biti održan sastanak o poziciji privrede i pravcima daljeg razvoja sa stotinjak učesnika sa oba javna univerziteta, najvećim privrednicima iz Srpske, predstavnicama institucija, čiji je cilj kreiranje nekoliko mjera i zaključaka o koracima koji će domaću privredu još brže i bolje da pozicioniraju u evropskim i regionalnim okvirima.\nVišković je za 4. septembar najavio međunarodnu konferenciju u Banjaluci na kojoj će biti prezentovani potencijali Republike Srpske.


Biografije novih članova vlade | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Politika | Biografije novih članova vlade\nBujanovac 26.07.2012. Autor : Ekipa Južne Srbije |\nIvica Dačić (1966), budući premijer i ministar unutrašnjih poslova, diplomirao je na Fakultetu političkih nauka u Beogradu. Bio je prvi predsednik Mladih socijalista Beograda od 1990. godine i portparol SPS od 1992. do 2000. godine.\nFunkciju predsednika Gradskog odbora SPS Beograda obavljao je od 2000. do 2003. godine. Bio je član Parlamentarne delegacije Narodne skupštine Republike Srbije u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope. Bio je predsednik Poslaničke grupe u Narodnoj skupštini Republike Srbije i u Skupštini SRJ i savezni poslanik u Veću građana Savezne skupštine Savezne Republike Jugoslavije od 1992. godine. Obavljao je funkciju ministra za informisanje u takozvanoj prelaznoj Vladi Republike Srbije od oktobra 2000. do januara 2001. godine.\nPredsednik je Socijalističke partije Srbije od decembra 2006. godine. Jula 2008. godine stupio je na dužnost prvog potpredsednika – zamenika predsednika Vlade Srbije i ministra unutrašnjih poslova.\nAleksandar Vučić (1970), budući prvi potpredsednik Vlade i ministar odbrane, diplomirao je na Pravnom fakultetu u Beogradu kao jedan od najboljih studenata u generaciji. Usavršavao se u Velikoj Britaniji, u Brajtonu, gde je boravio nešto više od godinu dana.\nČlan Srpske radikalne stranke postao je 1993. godine i iste godine izabran je za poslanika u Narodnoj Skupštini.\nU Vladi narodnog jedinstva od 24. marta 1998. godine obavljao funkciju ministra za informisanje.\nZa poslanika u Skupštini SRJ biran je tri puta, u Veće Republika prvi put u februaru 1998, drugi put u maju 2000, i na saveznim izborima 24. septembra 2000. godine.\nBio je narodni poslanik i zamenik predsednika poslaničke grupe Srpske radikalne stranke u Narodnoj Skupštini Republike Srbije, član Administrativnog odbora i Odbora za ustavna pitanja, i zamenik predsednika Odbora za Kosovo i Metohiju i Odbora za kulturu i informisanje.\nPočetkom oktobra 2008. godine priključuje se osnivanju Srpske napredne stranke Tomislava Nikolića.\nIvan Mrkić (1953), kandidat za šefa diplomatije, diplomirani je pravnik i iskusni karijerni diplomata, u diplomatskoj službi je od 1978. godine.\nU Upravi za međunarodne organizacije nekadašnjeg Saveznog sekretarijata za inostrane poslove radio je od 1979. do 1982. godine. U Misiji tadašnje Jugoslavije pri Ujedinjenim nacijama, u zvanju atašea za političke poslove, radio je od 1982. do 1986. godine.\nBio je savetnik, potom pomoćnik načelnika Uprave u Sektoru za multilateralne aktivnosti. U zvanju ministra savetnika u Misiji naše zemlje u Briselu, tada Evropska zajednica, nalazio se od 1990. do 1992. godine.\nŠiroj javnosti poznatiji je kao šef kabineta predsednika tadašnje Savezne Republike Jugoslavije, Dobrice Ćosića, tokom 1992. i 1993. godine. Kao otpravnik poslova, potom ambasador SRJ, boravio je Nikoziji, na Kipru, od 1993. do 1999. godine. Te godine postaje zamenik šefa Sektora za bilateralu, da bi tokom 2000. i 2001. godine bio rukovodilac Sektora za bilateralu i pomoćnik Saveznog ministra za inostrane poslove.\nOd godine 2004. nalazi se u Grupi ambasadora za specijalne i ad hok poslove u Ministarstvu spoljnih poslova tadašnje SCG. Potom 2005. postaje predsednik Nacionalne komisije za sprovođenje Konvencije o zabrani hemijskog oružja.\nBio je ambasador Srbije u Japani od 2006. do 2011. godine. Državni sekretar Ministarstva spoljnih poslova Srbije postao je 2011. godine.\nMilan Bačević (1953), doskorašnji predsednik Izvršnog odbora SNS-a, a sada savetnik predsednika Srbije, kandidat je za ministra prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja.\nRođen je u Komoranu. Završio je Prirodno-matematički fakultet. Magistrirao i doktorirao u Skoplju, a po obrazovanju je prostorni planer. Bio je poslanik SRS u dva mandata, zamenik ministra za nauku i tehnologiju do 2000.\nRedovni je profesor univerziteta i doktor nauka. Profesor je Odseka za geografiju Prirodno matematičkog fakulteta Univerziteta u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici.\nBačević je takođe potpredsednik Srpskog geografskog društva i rukovodilac Naučnog odseka Srpskog geografskog društva.\nVaži za čoveka za vezu naprednjaka sa Rusijom, održava prisne kontakte sa strankom Jedinstvena Rusija.\nZorana Mihajlović (1970), kandidat za ministra energetike, diplomirala je i doktorirala na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, a vanredni je profesor Megatrend Univerziteta.\nU SNS je član Predsedništva i predsednica Saveta za energetiku i rudarstvo. Ranije je u G17 plus bila predsednica resornog odbora za energetiku i potpredsednica Gradskog odbora te stranke u Beogradu.\nRođena je u Tuzli, osnovnu i srednju školu je završila u Beogradu, kao učenik generacije.\nDeset godina je radila u Elektroprivredi Srbije, u Javnom preduzeću za prenos električne energije Elektroistok Beograd.\nBila je savetnik za energetiku potpredsednika, a potom i predsednika Vlade Srbije, kao i član Upravnog i Nadzornog odbora EPS.\nU Vladi Republike Srpske bila je savetnik za energetiku premijera Milorada Dodika. Objavila je tri knjige i više desetina stručnih radova.\nGoran Knežević (1957), kandidat za ministra poljoprivrede, od jula ove godine je u trećem mandatu na mestu predsednika opštine, odnosno gradonačelnika Zrenjanina.\nZa predsednika te opštine je 2004. prvi put izabran na listi Demokratske strake, a od 13. juna 2008. bio je gradonačelnik, jer je Zrenjanin u međuvremenu dobio status grada. Tu funkciju prestao je da obavlja 23. aprila 2009. godine.\nZa gradonačelnika je ponovo izabran 6. jula ove godine, na listi SNS, kojoj je pristupio januara 2010. godine.\nBio je član Predsedništva Demokratske stranke i predsednik njenog Pokrajinskog odbora u Vojvodini. Godine 2007. dobio je nagradu „Gradonačelnik sa vizijom“. Iste godine, Zrenjanin je proglašen za grad budućnosti.\nNaredne 2008, Zrenjanin je Svetska banka rangirala na prvo mesto među gradovima u Srbiji i drugo u Jugoistočnoj Evropi u pogledu organizovanog poslovnog ambijenta.\nU mladosti je igrao košarku, a bio je predsednik Košarkaškog saveza Srbije i Crne Gore. Diplomirao je na beogradskom Ekonomskom fakultetu. Do 2000. godine je radio u kombinatu „Servo Mihalj“ u Zrenjaninu.\nBratislav Braca Petković (1948), budući ministar kulture, je reditelj, dramski pisac, kolekcionar starina, bibliofil, osnivač i vlasnik kolekcije Muzeja automobila, ali i kamerne scene Moderna garaža.\nPetković je diplomirao pozorišnu režiju u Beogradu, i autor je više poznatih dramskih ostvarenja, medju kojima su pojedina ekranizovana.\nNa beogradskim scenama igrano je više njegovih dramskih tekstova: „Gran pri“, „Legija časti“, „Cvetovi zla“, „Skadar“, a reč je često o delima inspirisanim nacionalnom istorijom.\nTako je „Legija časti“ tekst o proslavljenoj Milunki Savić, heroini srpske vojske u Prvom svetskom ratu.\nPotomak je stare beogradske porodice, poznate između ostalog, po poslastičarnici, sada verovatno najstarijoj u Beogradu, koja je generacijama njihovo vlasništvo.\nAlisa Marić (1970), predložena za ministarku omladine i sporta, najbolja je srpska šahistkinja i doktor ekonomskih nauka.\nŠahovsku karijeru započela je kao vunderkind, prvu turnirsku pobedu zabeležila je u devetoj godini. Bila je najmlađi šahovski majstor uopšte.\nRođena je u Njujorku, gde je njen otac tada radio kao službenik pri Ujedinjenim nacijama.\nRođena je u porodici matematičara, otac Nebojša bio je univerzitetski profešor, a majka Živana srednjoškolski.\nZavršila je beogradsku Matematičku gimnaziju, a diplomirala na Ekonomskom fakultetu, gde je završila i doktorske studije. Radi kao predavač na Fakultetu za kulturu i medije Megatrend univerziteta, predaje marketing. Koautor je udžbenika „Principi marketinga“.\nNjeni šahovski rezultati i danas su neprevaziđeni u regionu. Nakon prve turnirske pobede u devetoj godini, u 15-toj je postala juniorski viceprvak sveta u kategoriji do 20 godina, a godinu potom seniorski prvak tadašnje Jugoslavije i predvodnik nacionalnog tima.\nBila je treća na svetu u seniorskoj konkurenciji 1990. i 1991. godine. U Nju Delhiju 2000. godine je ponovo zauzela poziciju broj tri na svetu.\nJovan Krkobabić (1930), potpredsednik Vlade i budući ministar rada i socijalne politike, diplomirao je, magistrirao i doktorirao na Fakultetu političkih nauka u Beogradu.\nRadio je 18 godina u Institutu za nuklearne nauke u Vinči. Bio je osnivač i direktor Republičke zajednice penzionog i invalidskog osiguranja samostalnih delatnosti (današnji Fond PIO samostalnih delatnosti).\nPredsednik je Partije ujedinjenih penzionera Srbije od 2006. godine i Saveza penzionera Srbije.\nNosilac je mnogih domaćih i inostranih odlikovanja i priznanja, među kojima su Orden zasluga za narod, Priznanje Crvenog krsta Jugoslavije, Plaketa grada Beograda, Gramata SPC, Zlatna povelja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija.\nŽarko Obradović (1960), kandidat za ministra prosvete, nauke i naučnog razvoja, diplomirao je na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, gde je i magistrirao i doktorirao. Od 1998. do 2000. godine obavljao je dužnost zamenika ministra za lokalnu samoupravu u Vladi Republike Srbije, a u prelaznoj Vladi od oktobra 2000. do januara 2001. godine bio je zamenik ministra za visoko obrazovanje.\nProfesor je na Fakultetu za državnu upravu i administraciju Univerziteta Megatrend. Narodni poslanik je od januara 2001. godine. Bio je predsednik i zamenik predsednika Poslaničkog kluba SPS-a u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Zamenik je predsednika Socijalističke partije Srbije od decembra 2006. godine. Od jula 2008. godine bio je ministar prosvete u Vladi Republike Srbije.\nSlavica Đukić Dejanović (1951), buduća ministarka zdravlja, diplomirala je na Medicinskom fakultetu u Beogradu, gde je završila i magistarske, doktorske studije i specijalizaciju neuropsihijatrije.\nU tri mandata, bila je poslanik u Skupštini Republike Srbije, a od 2000. do 2006. godine, poslanik u Saveznom parlamentu SR Jugoslavije i Državne zajednice Srbija i Crna Gora. U prelaznoj vladi Skupštine Republike Srbije bila je ministar za brigu o porodici i član Interparlamentarne unije.\nRedovni je profesor i šef Katedre za psihijatriju, kao i prodekan za međunarodnu saradnju Medicinskog fakulteta u Kragujevcu. Obavljala je funkciju prorektora na Univerzitetu u Kragujevcu i direktora Kliničko bolničkog centra u Kragujevcu u periodu od 1993. do 2000. godine.\nČlan je Socijalističke partije Srbije od njenog osnivanja 1990. godine, u više navrata član Izvršnog odbora Glavnog odbora SPS, a za potpredsednika Glavnoga odbora SPS-a izabrana je 1996. godine i ponovo 2006. godine.\nU prethodnom mandatu bila je predsednica Narodne skupštine Republike Srbije.\nMilutin Mrkonjić (1942), kandidat za ministra saobraćaja, završio je Građevinski fakultet u Beogradu – katedra za puteve, aerodrome i železnice. Prvi je direktor „Saobraćajnog instituta CIP“, a posle NATO bombardovanja rukovodio je Direkcijom za obnovu zemlje.\nJedan je od osnivača Socijalističke partije Srbije, a danas je potpredsednik SPS-a i član predsedništva te stranke. Od 2000. godine bio je poslanik Veća republika u Saveznoj skupštini SRJ, a zatim i državne zajednice Srbija i Crna Gora.\nOd 2006. godine bio je narodni poslanik SPS-a u Narodnoj skupštini Republike Srbije i potpredsednik republičkog parlamenta. U prethodnoj vladi bio je ministar za infrastrukturu.\nRasim Ljajić (1964), budući ministar unutrašnje i spoljne trgovine, telekomunikacija i informacionog društva, završio je Medicinski fakultet završio je u Sarajevu. U periodu od 1989. do 2000. godine radio je kao novinar za brojne dnevne i periodične listove na prostoru bivše SFRJ.\nPosle petooktobarskih promena izabran je za ministra za nacionalne i etničke zajednice u Vladi SRJ. Posle izbijanja krize na jugu Srbije, u decembru 2000. godine imenovan je za potpredsednika Koordinacionog tela za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa. U avgustu 2001. godine imenovan je za potpredsednika Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju.\nPosle potpisivanja Beogradskog sporazuma marta 2003. godine izabran je za ministra za ljudska i manjinska prava u Savetu ministara SCG. Od jula 2004. godine predsednik je Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom, a od jula 2006. koordinator za sprovođenje Akcionog plana za završetak saradnje sa tim sudom.\nOd septembra 2005. godine predsednik je Koordinacionog tela za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa. Ministar rada i socijalne politike u Vladi Republike Srbije bio je u prethodne dve vlade.\nSulejman Ugljanin (1953), ministar bez portfelja, diplomirao je na Stomatološkom fakultetu u Sarajevu, gde je završio i specijalizaciju. Radio je 12 godina kao stomatolog u Medicinskom centru u Novom Pazaru. Predsednik je Stranke demokratske akcije Sandžaka od 29. jula 1990. godine i Bošnjačkog nacionalnog Veća u Srbiji.\nNa novembarskim izborima 1996. godine u Saveznoj Republici Jugoslaviji izabran je za saveznog poslanika u Veću građana Savezne Skupštine ispred Koalicije „Lista za Sandžak – dr Sulejman Ugljanin“. Na prvim neposrednim izborima 2004. godine izabran je za predsednika opštine Novi Pazar.\nVelimir Ilić (1951), budući ministar građevinu i urbanizam, diplomirao je na Tehnološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu 1976. godine, a magistrirao na Tehnološkom fakultetu u Čačku 2005. godine. Političku karijeru započeo je 1990. godine u SPO-u, kada postaje i narodni poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nPrvi put je izabran za gradonačelnika Čačka 1996. godine. U proleće 1998. godine sa grupom istomišljenika osniva Novu Srbiju, a na prvoj osnivačkoj Skupštini stranke jednoglasno je izabran za predsednika Nove Srbije.\nNa izborima 2000. godine ponovo je izabran za gradonačelnika Čačka, ali i za poslanika u Veću građana Savezne skupštine Savezne Republike Jugoslavije. Na izborima u decembru 2003. godine izabran je za ministra za kapitalne investicije u Vladi Republike Srbije.\nPosle parlamentarnih izbora održanih 21. januara 2007. godine, Velimir Ilić nastavlja svoj rad u Vladi Republike Srbije kao ministar za infrastrukturu.\nNa vanredne parlamentarne izbore u maju 2008. godine Nova Srbija izlazi u koaliciji sa DSS-om i vraća se opozicionom delovanju, a Velimir Ilić postaje šef Poslaničke grupe Nove Srbije u Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nMlađan Dinkić (1964), kadidat za ministra finansija i privrede, diplomirao je 1988. godine na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Beogradu, na kom je 1993. godine odbranio titulu magistra.\nOd 1994. do 2000. godine bio je asistent-pripravnik, a potom i asistent, na predmetu Teorija i planiranje privrednog razvoja na istom fakultetu.\nPolitičku karijeru započeo je 1997.godine kao jedan od osnivača G17 plus.\nOd 2000. do 2003. godine obavljao je funkciju guvernera Narodne Banke Srbije. Funkciju ministra finasija obavljao je od 2004. do 2006. godine.\nMinistar ekonomije i regionalnog razvoja postao je 2007. godine, a nakon parlamentarnih izbora 2008. poverena mu je dužnost potpredsednika Vlade Republike Srbije, kao i još jedan mandat na istom ministarskom mestu.\nNakon vanrednih parlamentarnih izbora u maju 2008. godine, ponovo je izabran za ministra ekonomije i regionalnog razvoja.\nMaja 2010. godine formirao je stranku pod nazivom Ujedinjeni regioni Srbije.\nFebruara 2011. godine, nakon što je premijer Mirko Cvetković pokrenuo postupak za njegovu smenu, Dinkić je podneo ostavku na mesto potpredsednika Vlade i ministra ekonomije i regionalnog razvoja.\nVerica Kalanović (1954), kandidat za ministra regionalnog razvoja i lokalne samouprave, diplomirala je 1977. godine na Tehnološko-metalurškom fakultetu Univerziteta u Beogradu, gde je 1980. godine i magistrirala.\nOd 2003. do 2006. godine Kalanovićeva je bila šefica poslaničke grupe G17 plus u Skupštini Državne zajednice SCG, predsednica Odbora za unutrašnje ekonomske odnose i finansije i članica komiteta za lokalni i regionalni razvoj u Savetu Evrope.\nBila je državni sekretar zadužen za regionalni razvoj u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja, a u julu 2008. godine izabrana je za ministarku za Nacionalni investicioni plan u Vladi Republike Srbije.\nZa potpredsednicu Vlade za privredu i regionalni razvoj imenovana je 14. marta 2011. godine.\nSuzana Grubješić (1963), budući potpredsednik Vlade, diplomirala je 1986. godine na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu.\nObrazovanje je nastavila na poslediplomskim studijama iz međunarodnog prava, a potom i iz međunarodne ekonomije na Siti koledžu u Njujorku. Usavršavala se i u okviru TEMPUS programa Evropske unije, kao i na specijalističkim studijama Centra za strateške i međunarodne studije u Vašingtonu.\nGrubješićeva je jedan od osnivača G17 plus. Od 2003. godine je poslanica te stranke u Skupštini Srbije, a od 2007. i šefica Poslaničke grupe. Članica je Administrativnog i Odbora za evropske integracije i šefica delegacije Srbije pri Parlamentarnoj skupštini OEBS-a.\nMarta 2011. godine, Grubješićeva je imenovana za zamenicu šefa poslaničke grupe Ujedinjeni regioni Srbije u Skupštini Srbije.\n# Bujanovac Ivica Dačić Aleksandar Vučić Mlađan Dinkić Zorana Mihajlović Žarko Obradović Milan Bačević investicije Verica Kalanović ministar Medicinski fakultet Nova Srbija Jovan Krkobabić Rasim Ljajić Novi Pazar Velimir Ilić Mirko Cvetković Nikola Selaković Prirodno-matematički fakultet Milutin Mrkonjić Slavica Đukić Dejanović Crna Gora prvo mesto Ivan Mrkić Legija časti državni sekretar Svetska banka doktorske studije doktor nauka Pravni fakultet Goran Knežević Gran pri regionalni razvoj\n@DacicIvica @avucic @NovaSrbijaGONis @selakovicnikola @\nSkupština grada Niša poplava Južna Srbija Info Goran Cvetanović SNS Aleksinac Prokuplje Leskovac Niš DS Dom zdravlja Vranje Pirot ubistvo SPC studenti Vladičin Han Koronavirus saobraćajna nezgoda Gradina Beograd Darko Bulatović recept Niška Banja Kuršumlija Klinički centar Vlada Republike Srbije Tržnica JP fudbal Medijana gradska opština Zoran Perišić policija košarka saobraćaj Radnički FK Preševo Klinički centar Niš investicije Aleksandar Vučić Dragana Sotirovski


RDIF i Torlak postigli dogovor o proizvodnji Sputnjika V - Radio televizija Pančevo\nRDIF i Torlak postigli dogovor o proizvodnji Sputnjika V\n25. marta 2021. 25. marta 2021. 0161\nRuski Fond za direktne investicije i Institut za virusologiju, vakcine i serume Torlak saopštili su danas da su postigli dogovor o proizvodnji vakcine Sputnjik V protiv korona virusa koja bi mogla da počne do maja u postrojenjima Torlaka.\nSrbija će, dodaje se, postati prva zemlja u Jugoistočnoj Evropi koja će proizvoditi vakcinu Sputnjik V. Ta vakcina mogla bi da se izvozi kasnije u druge zemlje regiona, navodi se u saopštenju objavljenom na sajtu Sputnjika V.\nDirektor RDIF Kiril Dimitrijev izrazio je tim povodom zahvalnost vladi Srbije za konstantu podršku i poverenje u Sputnjik V.\n“Srbija je među prvim zemljama u svetu koje su odobrile Sputnjik i koriste tu vakcinu radi zaštite stanovništva od korona virusa. Proizvodnja ruske vakcine u Torlaku obezbediće lakšu logistiku i pomoći da se ubra program vakcinacije u zemlji”, rekao je Dimitrijev.\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović zahvalio je predsedniku Rusije Vladimiru Putinu, ruskoj vladi i RDIF-a na podrši u očuvanju zdravlja i života građana Srbije, navodi se u saopštenju.\nOn je rekao da će proizvodnja vakcine Sputnjika V u Institutu Torlak jačati kapacitete naše zemlje u borbi protiv pandemije korona virusa i otvoriti nove perspektive za distribuciju ove vakcine u regionu Jugoistočne Evrope.\n“Transfer tehnologija za proizvodnju vakcine Sputnjik V iz Rusije u Srbiju doprineće obnavljanju suvereniteta naše zemlje na polju proizvodnje vakcine koja će biti važan resurs svake zemlje u budućnosti”, rekao je Popović.\nHapšenja u Pančevu i okolini u akciji „Gnev”\nSrbija i Srpska će zajedno obeležiti i Dan sećanja na žrtve Jasenovca\nVučić: Kompromisno rešenje, Grenel: Obe strane da sarađuju\nNikoleta Dragaš 10. oktobra 2019. 10. oktobra 2019.\nGradski odbor SNS u Pančevu predao listu za lokalne izbore\nMica Milakov 6. marta 2020. 18. oktobra 2020.\nAkcije dobrovoljnog davanja krvi u Vojvodini\nMiroslava Cvejin 14. oktobra 2021. 14. oktobra 2021.