INSTITUT ZA JAVNO ZDRAVLJE – SAOPŠTENJE ZA JAVNOST – Dom Zdravlja Herceg Novi\nINSTITUT ZA JAVNO ZDRAVLJE – SAOPŠTENJE ZA JAVNOST\nHome Obavještenja INSTITUT ZA JAVNO ZDRAVLJE – SAOPŠTENJE ZA JAVNOST\nU sklopu prevencije kako obolijevanja tako i komplikacija gripa i ove godine u Crnoj Gori će se sprovoditi vakcinacija grupa stanovništva koje su u povećanom riziku od oboljevanja i komplikacija ove virusne infekcije.\nVakcinu ne smiju primiti osobe koje su imale teške alergijske reakcije na ranije doze vakcina odnosno na bilo koji sastojak vakcine.\nU slučaju da osoba koja treba da se vakciniše trenutno ima neku akutnu bolest sa ili bez visoke tjelesne temperature, vakcinaciju treba odložiti do oporavka.\nDistribucija vakcine svim domovima zdravlja započeće ove sedmice a domovi zdravlja će obavjestiti građane o načinu (mjestu i vremenu) na koji će biti organizovana vakcinacija protiv gripa u opštinama za koje su nadležni.\nVakcinacija protiv gripa je jedina specifična mjera prevencije i najučinkovitija zdravstvena mjera kada se radi o spriječavanju obolijevanja i komplikacija gripa. Ni jedna druga mjera prevencije nema ni izbliza takav učinak tako da je posebno važno da se one osobe koje se nalaze u rizičnim kategorijama što prije jave svom izabranom ljekaru kako bi se na vrijeme vakcinisali.


- Ne mirimo se sa takvom odlukom, prekršeni su svi zakoni, odluke i rešenja tog istog suda, ali i Ministarstva za zaštitu životne sredine. I mi smo pripremili krivične prijave protiv predsednika Opštine i svih odgovornih u lokalnoj samoupravi, ali i Sudu. Pored toga, ozbiljno razmišljamo i o blokadi magistralnog puta Sjenica – Nova Varoš, više nemamo kud, doterani smo do zida, nema nam život pored ove ekološke bombe – priča Nebojša Vasojević iz Donjeg Goračića.\n- Neophodna nam je pomoć Ministarstva za zaštitu životne sredine i u toku je izrada projekta sanacije deponije. Rešenje je otvaranje regionalnog reciklažnog centra u Novoj Varoši – objašnjavao je predsednik Opštine Sjenice Munib Mujagić.


Tip dana: Selta – Valjadolid: Domaćin traži izlazak iz opasne zone! – Kladjenje.rs\nHomeTip DanaTip dana: Selta – Valjadolid: Domaćin traži izlazak iz opasne zone!\nOvog vikenda je na programu 15. kolo španske La Lige, a prvi meč u okviru ovog kola se igra u Vigu gde će Selta na svom terenu dočekati ekipu Valjadolida.\nSigurno je da smo na startu španskog šampionata dosta više očekivali od fudbalera Selte koji se u ovom trenutku nalaze na 18. poziciji na tabeli i ako bi se prvenstvo završilo u ovom trenutku, ekipa iz Viga bi ispala u drugu ligu, što bi bilo zaista veliko razočarenje za sve navijače ove ekipe.\nNa startu prventva je kod Selte gostovao Real iz Madrida i sigurno je da se od Selte nije previše očekivalo u tom meču obzirom da su Madriđani željno čekali početak šampionata kako bi se odmah na startu iskupili svojim navijačima za očajne partije iz prošle sezone. Slavili su izabranici Zinedina Zidana u tom duelu sa 1:3, ali je onda Selta počela sa dosta dobrim partijama, pošto su odmah posle tog duela slavili protiv Valensije na svom terenu, ali i remizirali na gostovanju kod Sevilje, što je takođe jedan dosta dobar rezultat.\nIpak, od tada pa sve do današnjeg dana, fudbaleri Selte su uspeli da ostvare samo dva trijumfa, i to na svom terenu protiv Atletik Bilbaa koji igra odlično ove sezone, a onda i u prošlom kolu na gostovanju kod Viljareala, koji takođe pruža dosta bolje partije nego prošle sezone. Između ta dva trijumfa je Selta zabeležila čak pet poraza i u tom periodu su uspeli da postignu samo dva gola, što je zaista premalo ako uzmemo u obzir ambicije Selte za ovaj šampionat, a one su evropske, iako je već sada jasno da od toga neće biti ništa.\nValjadolid: Glavni cilj je opstanak!\nŠto se tiče Valjadolida, ne treba pominjati da je iz sezone u sezonu glavna ambicija ove ekipe, a samim tim i primarni cilj – opstanak u društvu najboljih. Kako sada stvari stoje, Valjadolid je na pravom putu da to i uradi pošto se u ovom trenutku nalaze na 14. mestu na tabeli uz čak pet bodova viška u odnosu na ekipu koja se nalazi na 18. poziciji, a zanimljivo je da je to u ovom trenutku Selta, kod koje i gostuju u okviru uvodnog meča 15. kola La Lige.\nOno što je ove sezone i te kako karakteristično za Valjadolid su sjajne partije na svom terenu gde je ova ekipa tek u prošlom kolu doživela svoj prvi poraz, i to pošto je Sevilja slavila sa 0:1. Pre tog meča je ova ekipa imala skoro od dve pobede i čak tri remija, što je zaista dobar podatak. Kada su gostovanja u pitanju, Valjadolid van svog terena pruža nešto slabije partije, ali ni tu nisu toliko loši pošto su do sada ostvarili dve pobede, dva remija i četiri poraza. Poslednji meč koji je Valjadolid odigrao na strani bio je verovatno i najslabiji meč koji je ova ekipa odigrala u ovom šampionatu, pošto su poraženi kod Alavesa sa više nego ubedljivih 3:0. Pre svega toga je ova ekipa ostvarila dve veoma važne pobede na svom terenu i to prvo protiv Eibara, a onda i protiv Majorke.\nŠto se međusobnih susreta između Selte i Valjadolida tiče, zanimljivo je da su to uglavnom mečevi sa velikim brojem golova. Ipak, treba napomenuti da je u poslednjem međusobnom susretu slavio Valjadolid sa 2:1, dok je pre toga u Vigu bilo 3:3.\nSelta se nalazi u veoma lošoj situaciji i mora se priznati da su im bodovi i te kako porebni u ovom susretu kako bi se makar malo pomakli iz opasne sezone u kojoj se trenutno nalaze. U goste im dolazi Valjadolid koji baš i ne blista na strani ove sezone, pa vam zbog svega toga predlažemo da odigrate 1 koji kladionica Meridianbet plaća sa kvotom 1.82. Pominjali smo već da nam mečevi između ove dve ekipe po tradiciji donose veliki broj golova i mišljenja smo da će to slučaj biti i sada zbog čega vam predlažemo da probate sa igrom 3+ koju kladionica Meridianbet plaća sa sjajnom kvotom 2.23. Za kraj, toplo vam preporučujemo da probate sa kombinacijom ovih igara i da probate sa igrom 1&3+ koju kladionica Meridianbet plaća sa fenomenalnom kvotom 3.15.


Trčite, uživajte: Beogradski maraton 32. izdanje - Sports magazin - Magazin o dešavanjima na sportskim borilištima - Sportske vesti\nBeogradski maraton spreman je za 32. izdanje u kojem se ne odustaje od koncepta promocije zdravog života, zabave i uživanja u trčanju, ali ni od pomoći kroz brojne humanitarne akcije i aktivnosti, po ugledu na najveće svetske manifestacije ovog tipa\nBeogradski maraton je najlepša razglednica Beograda. Legendarni radijski voditelj Đoko Vještica, čovek koji je pre više od tri decenije došao na ideju i postavio temelje ovog sportskog događaja, na najlepši i na najjednostavniji način objasnio je suštinu postojanja trke koja se 14. aprila ove godine održava 32. put.\nUlicama glavnog grada ponovo će krenuti reka ljudi koja će se na pojedinim mestima ukrštati sa dve beogradske reke, prolazeći ulicama koje su već postale prepoznatljive zaljubljenicima u trčanje širom sveta. Iako se maraton organizuje već dugi niz godina, postoje razlozi zbog kojih i ovogodišnje izdanje mora da bude bolje od prethodnih.\n"Koncepta se držimo već 32. godinu u skladu s mogućnostima, okruženjem i svim onim što je naša svakodnevica, što je, naravno, vrlo bitno. Beogradski maraton živi život Beograda i mi se prilikom organizovanja, naravno, tako i ponašamo“, rekao je za Sports magazin Dejan Nikolić, direktor Beogradskog maratona.\nOpširnije o jednom od simbola aprila u Beogradu čitajte u novom broju Sports magazina koji je na kioscima od 1. aprila.


Iako se još uvek očekuje da osvane njegov veliki, najavljeni intervju za argentinski "Ole", u kome bi ta odluka trebalo da bude obelodanjena, katarski medijski gigant BeIN kao hitnu, važnu vest je javio - da Mesi ipak ostaje u klubu sa Nou Kampa.\nBeIn je, inače, u vlasništu Nasera Al-Kelaifija, koji je i predsednik Pari Sen Žermena, kluba koji je hteo da angažuje Mesija ovih dana, a ujedno je i predsednik Evropske klupske asocijacije (ECA) posle odlaska Andree Anjelija, a i potpredsednik Azijske teniske federacije.\nPodsetimo, Mesi neće igrati ovog vikenda u poslednjem kolu španskog prvenstva protiv Eibara - jer je već otišao na odmor.\nBarselona se prošlog vikenda oprostila od šampionskih snova, i to jer je izgubila od Selte (2:1) pa su u trci ostali samo gradski rivali, vodeći Atletiko i njegov najbliži pratilac Real Madrid.\nMesi je zatražio od uprave da ga ranije pusti da predahne, kako bi se što bolje spremio za Kopa Amerika, kontinentalni šampionat Južne Amerike koji je odložen prošle, 2020. godine, iz pandemijskih razloga.\nLionel Mesi već mesecima nije želeo da javno govori o tome ostaje li ili neu Barseloni, a poslednji put kada je dao intervju (decembar 2020.), samo je govorio loše o sada već bivšem predsedniku kluba, Đozepu Bartomeuu. Umesto Bartomeua tu je sada Đoan Laporta, ali do danas nije bilo jasnih naznaka ostaje li Leo u Barsi ili ne.\nBarselona se, naravno, sama - više ništa nije pital.Mogla je prošlog leta od Sitija da uzme 100 miliona evra, Gabrijela Žezuza, Bernarda Silvu i Erika Garsiju i da Mesija pošalje Gvardioli, ali je zbog stava "Dajte nam 700 miliona evra, tako piše u ugovoru!" ostala i bez pomenutog novca i trojice odličnih igrača, a onda došla u situaciju da možda ostane i bez svoje klupske legende. I to za džabe.\nAli, Lionel Mesi izgleda - ne napušta Barselonu. U taj klub je stigao kao mališan sa problemom u rastu, ali i nepredvidivim potezima na terenu, a u njemu je odigrao čak 778 takmičarskih utakmica, dao 672 golova, ostvario 304 asistencija i bio vođa na terenu nekoliko potpuno različitih generacija - koje su sa njim u timu osvojile čak 36 trofeja.


Veliki lokdaun: Za kim zvoni kinesko zvono - U novom broju - Nedeljnik Vreme\nSvetski problem: Košmar a transportom robe iz kineskih luka\n14. 5. 2022. / 7.36\nVeliki lokdaun: Za kim zvoni kinesko zvono\nU Pekingu se dovodi u pitanje vladina odluka “nulta kovid tolerancija”. Ljudi su nezadovoljni, a mediji komentarišu da nije cilj uvoditi lokdaune u gradovima već učiniti sve da se to izbegne. Fabrička proizvodnja u Kini pala je na najniži nivo u poslednje dve godine. Slično je i u sektoru građevinarstva i usluga, vazdušnom saobraćaju, ugostiteljstvu, automobilskoj industriji, turizmu…\nU Kini je došlo do izvesnih odstupanja, neodlučnosti, pa čak i dovođenja u pitanje vladine politike, u javnosti poznate kao “nulta kovid tolerancija”. Rigorozna i učestala zatvaranja čitavih gradova i regiona dovode do nezadovoljstva javnosti i nanose težak udarac privredi. Na rast nezadovoljstva je pre nekoliko dana reagovao Stalni komitet Politbiroa Komunističke partije Kine, najviše političko telo sastavljeno od samo sedam ključnih članova.\nKineski lider Si Đinping najoštrije je upozorio sve koji dovode u pitanje politiku nulte tolerancije. Najuži partijski vrh se saglasio da će se “nepokolebljivo pridržavati opšte politike dinamičnog nultog kovida” i odlučno se boriti protiv “reči i dela koji iskrivljuju, dovode u sumnju ili negiraju politiku prevencije epidemije”.\nOvo je prvi put da je Si govorio o kineskoj borbi protiv kovida od kada je izbilo nezadovoljstvo javnosti zbog oštrog zatvaranja u Šangaju i drugim gradovima. “Pobedili smo u borbi za odbranu Vuhana i sigurno ćemo pobediti u borbi za odbranu Šangaja”, rekao je generalni sekretar Si.\nPažnja je sada usmerena na relaksaciju kontrolnih mera i prevenciju zaraze od novih varijanti virusa.\nPročitajte ceo tekst Aleksandra Novačića u nedeljniku "Vreme“ od četvrtka (12. maja)


Higijensko-epidemiološka služba Doma zdravlja: U palanačkoj opštini nema obolelih od malih boginja (VIDEO)\nPrema rečima dr Snežane Zlatković, načelnika HES-a, malih boginja nema, a nema ni sumnjivih slučajeva. Ona poziva roditelje koji se nisu odazvali na poziv za vakcinaciju da to učine.\nPrema podacima Higijensko-epidemiološke službe Doma zdravlja u Palanci, obolelih od morbila u našoj opštini nema, niti ima sumnjivih slučajeva.\nObuhvat vakcinacije u palanačkoj opštini je veliki, iako naravno uvek postoje roditelji koji se ne odazivaju na pozive koje dobijaju. To su najčešće porodice koje često menjaju mesto boravka i koje nisu ažurne u prijavljivanju boravka. Stručne službe poziv za vakcinaciju dostavljaju na kućnu adresu, a ukoliko se roditelji u zakonski određenom roku ne odazovu, sledi prekršajna prijava koje podnosi sanitarni inspektor.\nOno što je veoma bitno, prema rečima dr Snežane Zlatković, načelnika Higijensko-epidemiološke službe, jeste da se istakne razlika između malih boginja (morbila), sa jedne strane, i ovčijih boginja (varičele) i rubeole, sa druge strane. Roditelji vrlo često mešaju ove vrste boginja pa kažu da su njihova deca preležala male boginje što je nemoguće kod dece starosti do dve godine koja su vakcinisana.\nVažno je napomenuti da su zapravo male boginje najopasnije. Male boginje, za razliku od ostalih, izazivaju strašan pad imuniteta što kasnije zbog oslabljenosti organizma deteta dovodi do razvoja bolesti kao što su upala pluća i upala velikog mozga što kod dece uzrasta oko 2 godine može imati kobne posledice.\nOtvoren je 63. Sajam knjiga\nOvogodišnji slogan je „Radost čitanja“\nOŠ Olga Milošević: Dve bronzane medalje na okružnom takmičenju u stonom tenisu\nNermanja Živojinović je bio treći u piojedinačlnoj konkurenciji, a druga bronza osvojena je u ekinom delu\nPalanačke košarkašice ostvarile ubedljivu pobedu na gostovanju u Boljevcu: Rtanj- Sistem 33:90\nPalančanke odigralke veoma kvalitetan meč i ostvarile prvu ovosezonsku pobedu


čikago | Before After\nTop 10: Filmovi koji nisu zaslužili Oskara\n23. Jun 20.\nDodela priznanja Američke filmske akademije je, kao i svaka nagrada, prepuna nepravdi. Ne pobeđuju uvek najbolji filmovi.\nKako smo zavoleli NBA\n07. Oktobar 16.\nKada je u Srbiji krenula pomama za košarkom koja se igra u najjačoj ligi na svetu? Koji su momenti presudno uticali na to da u školu, na fakultet ili na posao odlazimo posle neprospavanih noći?\nGeneza Mystic Stylez-a\n10. Oktobar 14.\nOvi ekipu domaća publika poznaje iz gomile različitih ekipa, pravaca, klubova koje su se tokom godina prepletale, sudarale i razilazile.


8. marta 2017. 5 min read\nProces formiranja vojske Kosova je nezaustavljiv proces i biće nastavljen i završen uz punu koordinaciju zemalja Kvinte, Sjedinjenih Američkih Država i NATO-a. To je želja svih građana Kosova i formiranje vojske Kosova je ujedinilo političke partije, civilni sektor i sve građane, smatra Tači i napominje da će vojska Kosova biti garant mira i bezbednosti u regionu i svetu. Jedina pretnja miru je ruski uticaj, ruske vojne baze u Srbiji i naoružavanje Srbije ruskim avionima. Ekstremizam i terorizam je takođe pretnja, ali je Kosovo opredeljeno da se svim sredstvima bori protiv tog zla, poručuje kosovski predsednik. Za nemogućnost formiranja vojske Kosova na osnovu ustavnih promena, odgovornost snose poslanici Srpske liste, koji „po naređenju iz Beograda“ ne učestvuju u radu kosovskih institucija, dok su poslanici u skupštinskom sazivu 2014. godine bili spremni da glasaju za vojsku Kosova, rekao je tači novinarima. Po Tačijevim rečima, Srpska lista snosi odgovornost i za nezavršen proces demarkacije između Kosova i Crne Gore, ali i za kašnjeje u formiranju, kako je rekao, Asocijacije opština sa srpskom većinom.\nKosovske institucije će nastaviti sa aktivnostima na transformaciji Kosovskih bezbednosih snaga (KBS) u modernu, profesionalnu i multietničku vojsku i taj proces je nazaustavljiv, rekao je u Prištini, na konferencijji za novinare, kosovski predsednik Hašim Tači.\n„Ovo nije protivzakonito, nije rizik za mir i bezbednost na Kosovu ili u regiji. Ovo je proces i put kojim su išle i druge zemlje u regionu. Nezavisna država Kosovo radi jedan zakonski i ustavni proces koji je temelj funkcionisanja svake demokratske države u svetu“, istakao je Tači, napominjući da se sa formiranjem vojske Kosova slažu zemlje članice Kvinte, NATO i Sjedinjene Američke Države i da je protiv jedino Srbija.\n„Ovu zakonsku i ustavnu obavezu nije mogao osporiti niko od naših zapadnih partnera, uključujući i Nato i države članice. Ovom zakonskom i ustavnom aktu se suprotstavila samo jedna država, Srbija, rekaši da je ovo pretnja za mir i bezbednost i ona stalno to kaže. To je deo njene propagande protiv suverene države Kosova, dok ona u isto vreme popunjava avijaciju sa avionima MIG, poklonjenim od Rusije, što je protiv evroatlantskih vrednosti. Takođe, pretnja miru je uloga Ruisje u regiji, povećanje broja aviona i ruske vojne baze u Srbiji. Pretnja je i terorizam, ali Kosovo ostaje šampion u borbi protiv terorizma i ekstremizma. Zato očekujem od NATO-a da shvati odakle dolazi prava opsanost“, rekao je Tači novinarima, napominjući da su Kosovske bezbednosne snage obučene upravo od NATO-a.\nTači je ponovio da vojne snage Kosova neće biti pretnja miru i stabilnosti u regionu, već će biti u službi očuvanja mira i stabilnosti kako u regionu, tako i u svetu, kao i na očuvanju, kako je rekao, „integriteta i suvereniteta Republike Kosova“.\n„Moramo da nastojimo da sa strpljenjem i dovoljno argumenata objasnimo našim međunarodnim partnerima, susednim državama i svima drugima koji imaju dleme, šta će predstavljati naša vojska“, naglasio je kosovski predsednik.\nTači je negirao stavove generalnog sekretara NATO-a, Stoltenberga da je Kosovo započelo jednostran proces transformacije KBS-a u vojsku.\n„Generalni sekretar NATO-a smatra da je inicijativa za izmenu, jednostarna aktivnost. To nije tačno, jer se već tri godine trudimo da koordiniramo ovu aktivnost sa poslanicima srpske nacionalnosti koji žive na Kosovu, ali oni su jasno rekli da nikada neće glasati za vojsku Kosova. Taj stav poslanika srpske zajednice direktno je naložen od susedne države, iz Srbije. Ako sekretar NATO-a smatra našu inicijativu jednostranom, zato što se Srbija ne slaže sa našim aktivnostima, ja to smatram neprihvatljivim,“ naglasio je Tači, jer vojska Kosova ne može da ostane nečiji talac i da zavisi od raspoloženja i volje Srbije.\nKljučni cilj Kosova je članstvo u NATO, kao i nastavk saradnje kako sa Evropskom unijom, tako i sa Sjedinjenim Američkim Državama, sa državom sa kojom su Kosovari zajednički stvorili državu, za šta im je Tači „doživotno zahvalan“.\n„SAD podržavaju proces stvaranja vojske, ali žele da se ovaj proces desi preko ustavnih promena. 2014. godine srpski poslanici i poslanici iz ostalih zajednica su bili spremni da glasaju za formiranje vojske kosova, ali kasnije nije bilo političke volje. Nismo uspeli da ubedimo Srpsku listu da glasa za ustavne proene“, rekao je Hašim Tači.\nKosovski predsednik je istakao da je nemoguće čekati više na ustavne promene koje zavise od glasova Srba, jer predstavnici Srpske liste isključivo ispunjavaju naloge Srbije i ne rade u interesu kosovskih institucija i građana Kosova.\n„Opredeljeni samo i da formiramo Asocijaciju opština sa srpskom većinom, ali Srbi odbijaju da učestvuju, želimo da izglasamo demarkaciju, ali i tu srpski poslanici odbijaju da učestvuju. Ovo odbijanje je direktno naloženo iz Beograda i to su objavili i sami srpski poslanici“, reči su predsednika Kosova.\n„U slučaju da su zemlje Kvinte, SAD i NATO ubedili Srpsku listu da glasa za formiranje vojske Kosova, mi smo spremni da u transformaciju idemo preko ustavnih promena. Tražio sam takvu garanciju, ali niko do danas nije mogao da garantuje nijedan glas Srpske liste u korist transformacije KBS. Zato sam tražio razumevanje naših partnera. Naši partneri treba da nam pomognu, a ne da nas kazne“, naglašava Hašim Tači.\nPo Tačijevim rečima, telefonski razgovor između premijera Srbije i njega, bio je u duhu dobrosusedskih odnosa, u cilju normalizacije odnosa i nastavka dijaloga.\n„Razgovor sa Vučićem je u interesu obe države, kako bi se nastavila normalizacija odnosa. Tražio sam od premijera Vučića da razgovara sa srpskim poslanicima da se vrate u istitucije kako bi se osnovala asocijacija, kako bi se izglasala demarkacija i kako bi građani dobili liberalizaciju viza, kako bi se formirala vojska je za sve ljude, ali odgovor je bio razočaravajući. Međutim, mi ćemo nastaviti izgradnju dobrih susedskih odnosa i dalje“, obećap je Tači.\nKonferenciju za novinare, Hašim tači je završio rečima da će proces transformacije KBS u vojsku Kosova biti nastavljen i završen uz punu koordinaciju sa zemljama Kvinte, NATO-om i Sjedinjenim Američkim Državama.\nIz sedišta NATO-a u Briselu, danas su upozorili na štetnost jednostranih odluka u vezi sa formiranjem kosovske vojske. Sjedinjene Američke Države su takođe zabrinute zbog najavljene namere Prištine da bez promene Ustava transformacijom Kosovskih bezbednosnih snaga (KBS), formira vojsku Kosova, saopšteno je iz američke ambasade u Prištini.\nTags: vojska Kosova KBS NATO Hašim Tači\nPrevious Branimir Stojanović: Priče o formiranju vojske Kosova, improvizacija onih koji priželjkuju izbore\nNext Đurić ambasadoru Maroka: prekid dijaloga pretnja miru i stabilnosti\n27. oktobra 2021., 11:05


Vreme 1087 - Granice javnog duga Srbije: Bez zajmova nema razvoja\nDostignuti nivo javnog duga od 14,75 milijardi evra već podrazumeva godišnje otplate koje iznose preko 10 odsto BDP-a Srbije. Dakle, na "kreditne rate" već odlazi više nego duplo više novca od visine budžetskog deficita koji nam je odobren iduće godine (4,5 odsto)\nU vreme kada Vlada Srbije tek priprema državni budžet za iduću godinu, u javnosti se otvorila rasprava o granici javnog duga države od 45 odsto bruto društvenog proizvoda, dogovorenoj sa Međunarodnim monetarnim fondom (Zakon o fiskalnoj odgovornosti), kojoj smo se, prema podacima s kraja septembra ove godine, sasvim približili sa trenutnim nivoom duga od 14,75 milijardi evra, koji je dosegao 44,4 odsto očekivanog BDP-a ove godine. Pritom treba imati u vidu da je javni dug 1. januara ove godine iznosio 12,2 milijarde evra, što znači da je samo tokom ove godine povećan za 2,55 milijardi evra. Inače, od ukupnog javnog duga oko 85 odsto smo dužni u devizama. Ipak, kada se pogleda učešće javnog duga Srbije u njenom BDP-u, stiče se utisak da je ona umereno zadužena država, jer je svetski prosek državne zaduženosti veći od 100 odsto BDP-a. No, većina akademskih stručnjaka plaši se navodno već visoke državne zaduženosti, a manje ih brine duboka recesija koja zbog nestašice novca muči srpsku privredu.\nJAVNO ZADUŽIVANJE ZBOG BUDŽETSKE POTROŠNJE ALI I ODRŽAVANJA INFRASTRUKTURE: Mirko Cvetković\nISPOD CRTE: U stvari, oni koji ne veruju u "zdravlje" zvaničnih podataka o visini stvarnog javnog duga (u devizama i dinarima), a ne veruju ni u procene o visini godišnjeg BDP-a Srbije, smatraju da je učešće javnog duga već prekoračilo zakonsku granicu od 45 odsto. Tako, na primer, profesor dr Mlađen Kovačević odrešito kaže: "Tvrdim da je to mnogo više" ("Politika", 31. oktobar 2011). Mada ne objašnjava ovu svoju tvrdnju, Kovačević možda misli da u račun nisu uzeti svi "državno garantovani" zajmovi ili "neisplaćeni dugovi" javnih preduzeća kod kuće i u inostranstvu ili, možda, smatra da je nivo BDP-a Srbije "naduvan" kako bi u njemu bilo više mesta za nove kredite kod naših i stranih banaka. Ili je čak, možda je i to u pitanju, saglasan sa onima koji misle da se devizni kurs evra prema dinaru "veštački" održava na niskom nivou (teorija precenjenog dinara) kako bi izraženi BDP u evrima izgledao viši. Ono što se Kovačeviću, međutim, ne može osporiti jeste činjenica koju navodi – da i dostignuti nivo javnog duga od 14,75 milijardi evra već podrazumeva godišnje otplate koje iznose preko 10 odsto BDP-a Srbije. Dakle, na "kreditne rate" već odlazi više nego duplo više novca od visine budžetskog deficita koji nam je odobren iduće godine (4,5 odsto).\nZapravo, ceo problem nije "akademski", nego je dramatičan, jer se on mora posmatrati u svetlu pitanja da li se Srbija i u narednim godinama može izvući iz recesije bez jačeg privlačenja spoljne akumulacije, to jest da li ona bez novih i većih zajmova u inostranstvu može u narednom razdoblju postići stopu rasta i "održivog privrednog razvoja" od najmanje četiri odsto godišnje. Spomenutim Kovačevićevim upozorenjima na neki način se suprotstavio Toplica Spasojević (u istom tekstu "Politike") koji je primetio da "države Evropske unije podstiču ekonomski rast i po cenu zaduživanja preko zacrtane granice i do 60 odsto BDP-a", dok se kod nas restriktivnim merama "seče grana na kojoj sedimo", pošto bez novih državnih investicija, uz znatnu uzdržanost poslovnih banaka, neće biti novog zapošljavanja i stvaranja nove vrednosti.\nU prilog Spasojevićevom stavu idu i analize Erste grupe, koja je utvrdila da je nivo duga država u evrozoni 2010. godine iznosio 83 odsto BDP-a, dok je u regionu Centralne i Istočne Evrope taj prosek oko 50 odsto – a Srbija je, dakle, znatno ispod obe granice. Problem je što ona spada u veliku grupu zemalja sa maskiranim, strukturnim fiskalnim i platnobilansnim deficitima koji se, izgleda, ne smanjuju, dok su u tom pravcu u Češkoj, Rumuniji, Mađarskoj i Hrvatskoj u poslednjih godinu dana ostvarena znatna poboljšanja. Na primer, "deficit tekućih transakcija" u Hrvatskoj smanjen je tokom ove godine sa 7 na 1,4 odsto BDP-a ("Danas", 24. oktobar 2011). Istovremeno, budžet Srbije, a verovatno i platni deficit, tokom jeseni povećavaju opterećenje tekućeg BDP-a.\nNa primer, budžetski deficit države u septembru je uvećan čak za tri milijarde dinara i ove godine je dosegao iznos od 101 milijardu dinara (preko milijardu evra). Kad se bolje pogleda, baš u proteklom septembru, za kamate na kredite kojima je pokriven javni dug plaćeno je 4,46 milijardi dinara, čak 2,19 milijardi dinara više nego u avgustu ("Dnevnik", 20. oktobar 2011).\nJAVNI DUŽNICI: Glavni problem Srbije, u ovom kontekstu, ostaje veoma nisko učešće izvoza u njenom BDP-u (27 odsto), pa je njen njen javni dug skoro dvostruko veći od prošlogodišnjeg izvoza, nešto manjeg od 7,5 milijardi evra. Tako da kada se uporede javni dugovi Srbije (14,75 milijardi evra) sa javnim dugovima Hrvatske (20 milijardi evra) i Slovenije (16 milijardi evra) – treba imati na umu i sposobnost vraćanja tih dugova – a učešće izvoza u BDP Slovenije je, na primer, 85 odsto, kao što je i Hrvatska, ako ne statistički, onda realno, tu negde pored Slovenije (kad bi se turistički devizni priliv knjižio kao ono što jeste – izvoz). U tom smislu, iako je javni dug Srbije relativno niži nego kod ovih komšija, sposobnost vraćanja tih dugova je očigledno manja. U tom pravcu Pavle Petrović, šef našeg Fiskalnog saveta, upozorava da je tendencija porasta učešća javnog duga u BDP-u Srbije takva da bi on već 2015. godine, ako se ništa ne promeni, dosegao učešće od 60 odsto, što bi opasno umanjilo kreditnu sposobnost Srbije na finansijskim tržištima. O tome bi se, naravno, moglo diskutovati, pod pretpostavkom da se veruje da se u Srbiji nešto može promeniti. A moralo bi.\nZanimljivo je pogledati strukturu i promene u strukturi celog spoljnog duga Srbije, koji je na kraju jula ove godine iznosio 23,11 milijardi evra (a danas je verovatno iznad 24 milijarde evra). Naime, uočljivo je da u toj strukturi raste učešće javnog sektora, a opada učešće privatnog. Na kraju 2010. godine, privatni sektor je dugovao inostranstvu 14,71 milijardu evra, a javni sektor 9,07 milijardi evra – a na kraju jula 2011. godine, privatni sektor je dugovao 13,61 milijardu, a javni 9,50 milijardi evra. Do danas se taj odnos sigurno pogoršao na štetu privatnog sektora, pa se može proceniti da javni sektor u spoljnom dugu sada već učestvuje sa oko 50 odsto, što je još jedan dokaz da "državna privreda" i koncept "državne ekonomije" odolevaju naizgled kontinuiranim reformama u Srbiji.\nMada ne raspolažemo tačnim podacima, sigurno je nepovoljna i struktura javnog duga u pogledu subjekata zaduživanja – to jest lavovski deo javnog duga zadužila je "državna centrala", pre svega za pokriće budžetskog deficita (pre svega za pokriće deficita penzionih i zdravstvenih fondova) ili su to dugovi javnih preduzeća na "nacionalnom nivou". Ako se pravo na spoljno zaduživanje "decentralizuje" (Novi Sad je već raspisao prodaju komunalnih obveznica u visini od 10 miliona evra, a i drugi gradovi se na to spremaju), mnogi smatraju da će se porast javnih dugova veoma ubrzati, kao da se "centralna brzina" nije već dobrano dokazala i kao da je svaka decentralizacija pošast za Srbiju. U suštini, najofanzivniji "javni dužnici" su republička javna preduzeća. Na primer, "Putevi Srbije" već su objavili da su ove godine zatražili novi spoljni zajam od 300 miliona evra – što bi značilo da Vlada Srbije ono što izbaci iz budžeta, kasnije "garantuje" svojim preduzećima. Dakle, kapitalna ulaganja u budžetu padaju, jer se sele u dužnički portfelj republičkih javnih preduzeća, koja privredi duguju 38 milijardi dinara (a od stanovništva potražuju preko 120 milijardi dinara), što verovatno nije registrovano u "knjizi javnog duga".\nIstina, premijer Mirko Cvetković je nedavno (25. oktobar) u Skupštini Srbije izneo tezu da otpis dugova javnih preduzeća od 700 miliona evra, kome se sada pribegava, "neće povećati javni dug države, jer ih je Srbija već uključila u svoje obaveze i redovno ih servisira". Valja navesti i strukturu tih otpisanih dugova, nastalih još pre 1990. godine, jer ta struktura na izvestan način sugerira sliku strukture javnog dugog prema njegovim korisnicima i danas. Već spomenutim "Putevima Srbije" otpisuje se 466 miliona evra i 43 miliona dolara, "Železnicama Srbije" 182 miliona evra i 15 miliona dolara, itd. Dakle, ne može se reći da se javno zaduživanje isključivo odvija u korist budžetske potrošnje – znatan deo ide i na održavanje infrastrukture.\nPotezanje priče o javnom dugu Srbije danas ima i svoju "predizbornu dimenziju", jer se pojačano zaduživanje države stalno povezuje sa sumnjama da će vladajuća koalicija negde "uzajmiti izbornu pobedu". No, ako para sada nema u zemlji, sutra će ih biti još manje, ako za neophodno oživljavanje privredne konjunkture danas nešto ne uzajmimo bilo gde i po bilo koju cenu i to pokušamo produktivno da plasiramo. Problem uopšte nije akademski, nego egzistencijalni.\n>> Nivo duga država u evrozoni 2010. godine iznosio je 83 odsto BDP-a, dok je u regionu Centralne i Istočne Evrope taj prosek oko 50 odsto – a Srbija je znatno ispod obe granice


Ove slavne glumice su u 10 najplaćenijih, a evo koliko su zaradile tokom protekle godine! - BIGportal.ba\n26 Avgusta, 2019 26 Avgusta, 2019 093\nCrno na bijelo – Vergara je čak sedam puta bila prva na Forbsovoj listi, ali ju je mlađa koleginica još prošle godine bacila s trona\nDrugu godinu zaredom Skarlet Johanson je najplaćenija glumica na svijetu!\nForbs je objavio listu glumica koje su najviše zaradile od prošle godine do sada, a na vodećem mjestu je Johansonova, koja je stavila u džep 56 miliona dolara u prethodnih 12 mjeseci. Skarlet je prošle godine imala zaradu od 40,5 miliona dolara.\nRiz Viterspun, koja je prošle godine bila na petom mjestu sa zaradom od 16,5 miliona dolara, sada je zauzela treće mjesto sa zaradom od 35 miliona.\n1. Skarlet Johanson – 56 miliona\n2. Sofija Vergara – 44 miliona\n3. Riz Viderspun – 35 miliona\n4. Nikol Kidman – 34 miliona\n5. Dženifer Aniston – 28 miliona\n6. Kajli Kuoko – 25 miliona\n7. Elizabet Mos – 24 miliona\n8. Margo Robi – 23, 5miliona\n9. Šarliz Teron – 23 miliona\n10. Elen Pompeo – 22 miliona


U toku sastanak lidera stranaka u BiH sa Mišelom\nTanjug 12. juna 2022. 18:15\nBRISEL – U Brislelu je u toku sastanak lidera parlamentarnih stranaka u BiH sa predsednikom Evropskog saveta Šarlom Mišelom.\nU Briselu se nalaze predstavnici vladajuće koalicije u Republici Srpskoj – lider SNSD-a Milorad Dodik, SP-a Petar Đokić i Ujedinjene Srpske Nenad Stevandić, prenosi RTRS.\nNa sastanak su stigli i predsednik DNS-a Nenad Nešić i lider PDP-a Branislav Borenović.\nOn je naveo da nije dobio dokument, ali da se u njemu tretira i sukob u Ukrajini i odnos BiH prema tome.\nS tim u vezi, ponovio je da BiH nema definisan i usaglašen stav.\nDodik je naglasio da postoji isključivo stav Narodne skupštine RS u kojem je jasno izrečeno opređeljenje za neutralnost, kao i da se sukob u Ukrajini ne može definisati kao agresija na tu zemlju.\nDodik je poručio da će na sastanku biti preneseni stavovi Republike Srpske.\nU Briselu su i predsednik i potpredsednik SDA Bakir Izetbegović i Šefik Džaferović, predsednik DF-a Žel?ko Komšić, predsednik Naroda i Pravde Elmedin Konaković, lider SDP-a Nermin Nikšić, predsednik Naše stranke Edin Forto i predsednik Nezavisnog bloka Senad Šepić.\nPortal Klix.ba takođe navodi da je počeo sastanak lidera parlamentarnih stranaka iz BiH sa Mišelom, ali bez lidera HDZ Dragana Čovića, koji je ranije najavio mogućnost da ne prisustvuje susretu.\nPrema navodima sarajevskog portala, Čović je stigao u Brisel, ali je ostao u hotelu jer je ranije najavio da će tako postupiti ako na sastanak dođe i hrvatski član Predsedništva BiH Željko Komšić, koji je izabran glasovima bošnjačkog naroda.\nMeđutim, Čović je Šarlu Mišelu rekao da se ne oseća dobro i da ima problem s pritiskom, piše Klix.ba.\nNa sastanku u Briselu trebalo bi da bude potpisan dokument o ključnim pitanjima za BiH koji bi trasirali put te zemlje ka EU.\nOsim Mišela, sastanku prisustvuje i visoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borelj kao i politički lideri iz Federacije BiH i Republike Srpske, među kojima nije predsednik SDS Mirko Šarović, koji jedini nije potvrdio dolazak, dodaje Klix.


Masovno vakcinisanje protiv korone: Beogradski sajam ponovo prvi i pravi izbor – Beogradski sajam\nMasovno vakcinisanje protiv korone: Beogradski sajam ponovo prvi i pravi izbor\nBeogradski sajam ponovo je najistureniji položaj u rovovskoj bici protiv epidemije kovid-virusa, nakon što je u prvom delu 2020, kao prvi i najbolji izbor za smeštanje kovid-bolnice, bio ne samo domaći nego i evropski predvodnik u suprotstavljanju ovoj globalnoj nemani.\nPola godine kasnije, u bitno izmenjenim ali i opasnijim okolnostima, Beogradski sajam je ponovo prvi izbor, ovog puta kao ključno mesto masovne vakcinacije protiv istog neprijatelja. Istovremeno, o tome da je ne samo prvi nego i pravi izbor govori ogromno interesovanje svih populacija za vakcinisanje baš na Beogradskom sajmu. Tome su doprineli i izvanredna organizacija ove nadasve ozbiljne zdravstveno-medicinske, društvene i državne operacije i tehničke i infrastrukturne pogodnosti koje može da obezbedi samo Beogradski sajam.\nSlike sa lica mesta govore i o poverenju koje u te činjenice imaju svi zainteresovani za vakcinisanje baš na ovom mestu i u obezbeđenim uslovima. S verom i nadom da će se i one u najskorijoj budućnosti preseliti u još jedno (pod)sećanje na još jednu veliku pobedu.


Vesti online / Sport / Ostali sportovi / "Vojvođanska banka" uz srpske olimpijce\n"Vojvođanska banka", članica "OTP grupe", dugogodišnji sponzor Olimpijskog komiteta Srbije, predstavila je novi proizvod - "Visa gold olimpijsku karticu".\nPredsednik IO "Vojvođanske banke" Predrag Mihajlović sa srpskim olimpijcima\nOva kartica omogućuje da se od svake transakcije deo novčanih sredstava donira za stvaranje boljih uslova za srpske sportiste, samim tim pomaže njihovoj pripremi za Olimpijske igre u Tokiju 2020. godine.\n"Visa" i olimpijski pokret\nAna Marković, predstavnica "Visa international", naglasila je koliko je duga veza te kompanije i olimpijskog pokreta.\n- "Visa" je više od tri decenije sponzor Olimpijskih igara, najvećeg sportskog događaja na svetu. U okviru ovog sponzorstva imamo jedan specijalan program koji se naziva "Visa tim". Izuzetno mi je zadovoljstvo što je ovde prisutna Milica Mandić u prethodnom ciklusu bila deo tog tima - rekla je Ana Marković.\n- Na prvi pogled izgleda da smo se ovde okupili da promovišemo jednu karticu, ali je to podrška našim sportistima i bitno je da ona bude kontinuirana. Iza penjanja na tron koje vidimo na malim ekranima stoji svakodnevni, višegodišnji mukotrpni trud i zato je bitno stalno im pomagati. Zbog toga smo razvili "Visa gold olimpijsku debitnu karticu", koja omogućuje da se deo novčanih sredstava od svake transakcije donira za njihov razvoj, bez ikakvih dodatnih troškova za korisnika kartice. I to nije prvi proizvod kojim pomažemo naše sportiste - rekao je Predrag Mihajlović, predsednik Izvršnog odbora "Vojvođanske banke".\nOn je naveo da postoji niz drugih pogodnosti za korisnike.\n- Kako bi ih motivisali da plaćaju baš ovom karticom, pored navedenog, budući korisnici moći će da uživaju u svim pogodnostima koje "Visa" obezbeđuje putem svog "Visa gold premium paketa". Pozivamo građane da dođu u jednu od naših 105 filijala i da postanu korisnik ove kartice, a našim sportistima želimo puno uspeha. Bodrićemo ih i na predstojećim Mediteranskim igrama u Taragoni i drugim takmičenjima. "Vojvođanska banka" sarađuje sa Olimpijskim komitetom Srbije još od Olimpijskih igara u Atini 2004. i nastavljamo da to činimo i u ovom olimpijskom ciklusu, do Tokija 2020. godine. Uspeli smo u zajedničkom cilju da stvorimo nove generacije pobednika - naglasio je Mihajlović.\nNa promociji u Beogradu su bili i srpski olimpijci - tekvondistkinja Milica Mandić, plivač Velimir Stjepanović, džudistkinja Milica Nikolić, reprezentativka u streljaštvu Andrea Arsović i vaterpolista Sava Ranđelović, koji su, iz ruku predstavnika "Vojvođanske banke" Nenada Bungina, dobili prve kartice, sa početnim iznosom od 12.000 dinara. U ime OKS prisutnima se obratio predsednik Božidar Maljković.\n- Saradnja "Vojvođanske banke" i OKS je sigurno najdugovečnije kontinuirano sponzorstvo u srpskom sportu i posebna je iz mnogo razloga. Realizovano je mnogo projekata koje su promovisale vrednosti koje propagira OKS. Naše partnerstvo iznedrilo je i niz nagrada. To je dokaz kvalitetne saradnje i međusobnog poverenja. Siguran sam da će "Visa gold olimpijska kartica" doprineti stabilnom finansiranju programa naših najboljih sportista - istakao je Maljković.


Juergen Steinemann, predsednik Nadzornog odbora METRO-a ovim povodom je izjavio: „Nadzorni odbor sa zadovoljstvom pozdravlja dolazak Steffena Greubela kao novog generalnog direktora METRO-a. Steffen Greubel je pravi izbor za CEO-a koji će uspešno voditi sledeću fazu razvoja METRO-a kao veletrgovca. Zalaže se za snažno liderstvo, poznaje izazove veleprodaje i ima bogat uvid iz svoje dosadašnje uloge savetnika u maloprodaji i industriji široke potrošnje. Podržavamo njegov pristup usmerenja ka kupcima, kao i shvatanje da će pojednostavljenje procesa, operativna izvrsnost i snažan fokus na izvršenju biti pokretači rasta METRO-a.“\nSteffen Greubel je dodao: „Uzbuđen sam što sam preuzeo ulogu generalnog direktora METRO AG-a, i to na početku sledećeg poglavlja – u kome je fokus na veleprodaji. Potpuno sam posvećen ubrzanju rasta, koji će istovremeno stvoriti vrednost za METRO kupce i akcionare.“


Novi šef struke fudbalera Partizana nije bio zadovoljan rezultatom i igrom crno-belih u porazu od Napretka (1:0).\n- Moramo da izvučemo pouke iz ovog duela. Pre nego što smo ušli u meč rekao sam da sam svestan šta nas čeka. Ovakve utakmice će nam pomoći da analiziramo situaciju i popravimo sve što ne valja - bio je kratak novi trener Partizana u izjavi za Arenusport odmah nakon meča.\nNakon ovog poraza crvno-beli su četvrti na tabeli sa 51 bodom.


Donet je nov Pravilnik o amortizaciji stalnih sredstava za poreske svrhe – URIKS\nPočetna istaknuto Donet je nov Pravilnik o amortizaciji stalnih sredstava za poreske svrhe\nDonet je nov Pravilnik o amortizaciji stalnih sredstava za poreske svrhePosted by Branislava Matićon 25. decembra 2019.\nMinistar finansija konačno je doneo novi Pravilnik o amortizaciji stalnih sredstava koja se priznaje za poreske svrhe. Pravilnik je potpisan i upućen na objavljivanje, što znači da će biti objavljen u Službenom glasniku RS broj 92/19.\nPravilnik stupa na snagu 1. januara 2020. godine, ali svakako se primenjuje prilikom utvrđivanja poreza na dobit za 2019. godinu. U odnosu na raniji Predlog pravilnika, osim što su ispravljene pojedine materijalne greške (npr. u formuli za izračunavanja amortizacije), precizirana su pojedina pitanja.\nNa primer, finalnom verzijom Pravilnika precizirano je, a na osnovu sugestije Poreske kancelarije Tatić, da se za stalna sredstva stečena zaključno sa 31. decembrom 2018. godine, a koja su stavljena u upotrebu počev od 1. januara 2019. godine, amortizacija obračunava primenom starog Pravilnika (degresivnom metodom u slučaju pokretnih sredstava).\nTakođe, uvažena je naša sugestija da se precizira način obračuna poreske amortizacije u slučaju sredstava stečenih u postupku statusne promene realizovane posle 1. januara 2019, pri čemu je predmet prenosa i imovina koju je prenosilac već započeo da amortizuje primenom starih pravila (u Obrascu OA). Precizirano je da će u tom slučaju sticalac nastaviti da amortizuje stalna sredstva primenom starih pravila.\nPreciziran je i način utvrđivanja rashoda koji će se priznavati u poslednjem poreskom periodu priznavanja sredstva (period u kojem je sredstvo otuđeno, uništeno), a koji će zavisiti od razlike između neotpisane poreske i neotpisane računovodstvene vrednosti tog sredstvam, odnosno eventualnog obezvređenja.\nIzvršene su i druge izmene u odnosu na raniji Predlog pravilnika, mada i dalje pojedina pitanja nisu uređena, što znači da će svakako biti problema u praktičnoj primeni.\nPrethodnoUredba o kriterijumima za odredjivanje aktivnosti koje utiču na životnu sredinu prema stepenu negativnog uticaja na životnu sredinu koji nastaje obavljanjem aktivnosti, iznosima naknada, uslovima za njeno umanjenje, kao i o kriterijumima koji su od značaja za uticaj fizičkih lica na životnu sredinu\nSledećeProdužen je rok za ažuriranje podataka u CROSO do 31.12.2020. godine


Novak Đoković je u Majami stigao po rekordnu sedmu titulu, a već u četvrtom kolu tamošnjeg mastersa doživeo je šokantan poraz. Kako sam kaže, problemi s kojima se sučavao nisu bili samo na igralištu.\nDrugi put ove sezone savladao ga je Španac Roberto Bautista Agut, i to u meču u kome je Đoković dobio prvi set uz samo jedan izgubljen gem. Kiša jeste učinila svoje, prekinula je nadmetanje u samoj završnici druge deonice, ali naš as ne smatra da je ona bila presudan faktor za neočekivani ishod.\nIspao je prethodno u Indijan Velsu u trećem kolu od Filipa Kolšrajbera, sada od Bautiste Aguta četvrtom, a o tome ima jasan stav:\n"Nije ovo prvi put da rano ispadnem sa oba turnira. Dešavalo mi se to u poslednje dve sezone. Dakle, definitivno moram da razmislim o tome kako ću ubuduće da se pripremam i za Indijan Vels i za Majami, počev od seledeće godine", rekao je Đoković, najavivši tako promene.\nNovak Đoković tokom meča sa Robertom Bautistom Agutom u Majamiju\nU Americi je u poslednje tri sedmice nastupio prvi put od osvajanja Australijan opena. I o toj pauzi, ali i rezultatima, govori iz posebnog ugla, ne otkrivajući mnogo detalja ali ukazujući na nešto važno:\n"Imao sam mnogo toga što mi se dešavalo van terena. Verujem da je to uticalo i na moje igre. Nisam se, pritom, osećao najbolje ni zdrastveno, ni u Indijan Velsu, ni ovde. Još sam malo krut, ali... gledajte, to vam i dođe život".\nVidimo se u Evropi! Novak Đoković se oprašta od Majamija\nKada je o stvarima van terena reč, možda bi tu moglo da se radi o konstantnim pokušajima da pomiri različita mišljenja u svetu tenisera. Đoković je, podsetimo, predsednik Saveta igrača, u kome, a i oko koga, vlada prava bura povodom izbora novog predsednika Asocijacije teniskih profesionalaca. Rodžer Federer i Rafael Nadal su minulih sedmica napadali taj Savet, indirektno i Noleta, što nisu bili konsultovani prilikom donošenja poslednje važne odluke, mada im je Đoković prilično lepo "zapušio usta" prošle nedelje.\nU svakom slučaju, šta god da je Đokovića ometalo da bude na prepoznatljivom nivou, nedostajala je njegova ubojitost na terenu. Imao je brejk šansu za odlazak na 6:5 u drugoj deonici, pa da potom servira za trijumf, ali... Nije uspeo da je iskoristi. Nije ih iskoristio čak devet, od 13 koje je imao protiv Španca.\n"Bautista Agut je solidan igrač. Svaka mu čast na velikom preokretu. Ali, ja nisam smeo da izgubim jedan ovakav meč. Imao sam toliko šansi. Toliko sam ih samo prokockao... To se i dešava kada ne realizujete svoje prilike na vreme", kaže najbolji igrač sveta.\nNovak Đoković i Roberto Bautista Agut posle meča 4. kola u Majamiju\nNjega sada čeka povratak u Evropu, nadmetanja na terenima sa šljakom kao podlogom, uključujući i Rolan Garos na kome će pokušati da dođe do nove grend slem titule, četvrte u nizu. Neko bi možda mogao da pomisli da bi Nole ustuknuo pred tim izazovom, jer "svi znaju koliko je Rafa dominantan na toj podlozi", ali...\n"Znate, odrastao ja na šljaci. Zato i volim da igram na njoj. Videćemo šta će biti, ali definitivno je da moram da budem bolji nego što sam na ova dva turnira", zaključio je Novak Đoković.


Maccabi TA - CSKA Moscow: Analiza utakmice | Sportske Kladionice\nHome Sportsko klađenje Prognoze utakmica Maccabi TA – CSKA Moscow: Analiza utakmice\nDanas se u okviru Euro League igra se nekoliko zanimljivih susreta, a nama se posebno sviđa onaj u Izraelu gde domaća ekipa Maccabi TA dočekuje ranjenu zver u vidu ekipe CSKA Moscow. Obe ove ekipe imaju do sada skor u EuroLeague od osam pobeda i četiri poraza, te je sasvim normalno da se očekuje od ovog susreta da bude pravi vatromet odličnih poteza i poena. Kako se mi uvek trudimo da pronađemo pravi ugao za klađenje i da vam ponudimo najbolje moguće tipove na kojima možete zaraditi na kladionici, smatramo da su kladionice reagovale na pogrešan način na jednom marketu na ovoj utakmici.\nDomaća ekipa, Maccabi TA ove sezone igra solidno, na prvih osam utakmica imali su šest pobeda i samo dva poraza, ali je onda naišla serija od dva poraza (EA7 Milano i Barcelona), da bi potom uspeli sa dve pobede da vrate samopouzdanje (ASVEL, Bayern Munich). Ono što je specifično za ovu ekipu je činjenica da oni isključivo zavise od jednog igrača, Scottie Wilbekina, koji ima ključeve ove ekipe u rukama i apsolutnu slobodu da radi šta mu je volja. Wilbekin pored sebe ima nekoliko vrlo kvalitetnih košarkaša, kao što je Omri Casspi, Othello Hunter i Quincy Acy, te ekipa Maccabija igra u vrlo visokom tempu i na veliki broj poena. Od 12 utakmica do sada 50% su išli preko granice koševa koja je postavljena danas.\nCSKA Moscow sa druge strane ima identičan skor od osam pobeda i četiri poraza. Oni kroz celu sezonu igraju toplo hladno, dve pobede, pa onda poraz i tako u krug. Dosta se promenila ekipa CSKA u odnosu na prošlu sezonu, as najveća novin je dolazak bivšeg igrača EA7 Milana, Mike Jamesa, koji se odmah postavio kao lider ekipe i koji ima veliku slobodu u igri trenutno. U 12 mečeva CSKA je išao takođe 6 puta preko granice koševa koja je postavljena danas.\nObe ekipe imaju spremne sve igrače za ovaj duel.\nOve ekipe su u istoriji igrale 25 puta i CSKA Moscow je pobedila na 18 od 25 susreta. Na domaćem terenu Maccabi TA je uspeo da pobedi 3 od 10 susreta, što svakako govori u prilog tome da su i trendovi na strani CSKA Moscow ovde. Međutim, od poslednjih šest duela, čak pet susreta je išlo preko granice koja je postavljena na total marketu.\nKladionice su postavile total liniju na 158.5 poena što je neki prosek koji obe ekipe igraju ove sezone u Euro League. Međutim, mi očekujemo jednu izjednačenu utakmicu sa visokim tempom. Iz tog razloga naš predlog na ovom susretu je da se odigra Over 158.5 (da obe ekipe postignu 159 ili više poena, uključujući i produžetak), koja igra se plaća solidnom 1.88 kvotom u kladionici 1XBet.


"I Tači i Haradinaj obećavali Srbima kule i gradove"\n„I Tači i Haradinaj obećavali Srbima kule i gradove“\nA. J. 6. marta 2019. 08:18\nZamenik predsednika Srpske liste Milan Radoičić izjavio je za prištinsku televiziju „Kljan Kosova“ da se sastajao sa svim liderima koji su danas na vlasti na Kosovu i da su Srbima „svi obećavali kule i gradove“, ali da Srpska lista „nije i ne može da ide preko gaženja životnih srpskih interesa“.\n„Kljan Kosova“ je na sajtu objavio snimak razgovora sa Radoičićem, navodeći da je njegov komentar usledio nakon međusobnog optuživanja kosovskog predsednika Hašima Tačija i premijera Ramuša Haradinaja u vezi sa sastancim sa predstavnicima kosovskih Srba.\n„Ja sam se viđao sa obojicom i sastao sam se i sa drugima. Obećavali su Srbima kule i gradove da bi bili na njihovoj strani, a ne na drugoj. Ali, mi nismo i ne možemo da gazimo životne srpske interese“, rekao je Radoičić.\nHaradinaj, kojeg je Tači više puta označio kao Radoičićevog prijatelja, izjavio je ranije da nije u kontaktu sa njim od kada je, kako je rekao, u bekstvu od kosovskih pravosudnih organa.\nHaradinaj je to rekao novinarima nakon sednice vlade i nakon što ga je Tači tokom proteklog vikenda u Tirani, na skupu albanske dijaspore indirektno povezao sa Radoičićem, potvrdivši da je on „proterao sa Kosova“ zamenika predsednika Srpske liste.\n„Kljan Kosova“ nazvao je Radoičića „najtraženijim čovekom kojeg kosovsko pravosuđe potražuje zbog sumnje u umešanost političara kosovskih Srba Olivera Ivanovića“.


“Bez slobodnih izbora nema demokratije. Država u kojoj nema vladavine prava i podele vlasti, nije država nego neki provizorijum. Takva država ne može da postane članica EU. To važi za sve države kandidate i važilo je oduvek”, naglasila je ona.\n“Nisam optimista. Ova vlast deklarativno nije odustala od evrointegracija, ali je jasno, po reakcijama političara na ovaj izveštaj, da ne razume šta znače demokratija i vladavina prava i za funkcionisanje i za ugled neke države”, istakla je ona.\n“Srpska napredna stranka (SNS) ima podršku 63 odsto glasačkog tela. Kada su pre devet godina došli na vlast obećali su beskompromisnu borbu protiv mafije i korupcije. Medjutim mi u ovom trenutku nemamo rešene slučajeve visoke korupcije i organizovanog kriminala, a na tome se vidi da li postoji vladavina prava, nezavisno pravosudje, sloboda i zaštita novinara i institucija koje to garantuju bez obzira ko je na vlasti. To je za devet godina moralo da se obezbedi”, navela je koordinatorka NKEU.\n“Od svih zemalja kandidata za članstvo u EU se očekuje da dokažu da su sposobne da se izbore sa organizovanim kriminalom i korupcijom, kako bi time dokazali da imaju nezavisno pravosudje. Ako ne postoji nezavisno pravosudje, onda ne može da se razgovara o otvaranju nijednog drugog poglavlja”, istakla je Dragojlović.\nNa pitanje Bete, da li ima utisak da nasuprot izveštajima EP vodeći evropski lideri poput Emanuela Makrona ili Angele Merkel nemaju primedbe na politiku koja se vodi u Srbiji kada je u pitanju vladavina prava, Dragojlović je kazala da su pojedine članice EU “patentirale” i primenile u praksi model “stabilokratije” na Zapadnom Balkanu.\n“Neko je zaključio da na Zapadnom Balkanu demokratija nije moguća i da je zbog toga bolje primeniti princip stabilokratije. To je velika greška”, ocenila je ona.\n“Pa toliko je novca i tehničke pomoći EU je uložila upravo u borbu protiv tih pojava i jačanje institucija. To što smo mi izloženi tabloidnoj komunikaciji, povišenim tonovima i govoru mržnje, ne znači da treba da očekujemo od diplomata i zvaničnika da tako razgovaraju. Nije realno da neke druge države ili EU postavlja i smenjuje vlade po Zapadnom Balkanu”, zaključila je Dragojlović.\nU Izveštaju Evropskog parlamenta koji je juče usvojen sa 538 glasova “Za”, dok je protiv bilo 69 i uzdržanih 79 poslanika, ističe se da su napadi na novinare i nevladine organizacije u Srbiji neprihvatljivi.


Tanjug 6. avgusta 2021. 08:09\n„Nakon tri godine provedene na celu najvažnije medijske kuće u državi, Javnog servisa RTCG, odlazim s ponosom i sa dostignućima koja će generacijama poslužiti da kreiraju bolji i tehnološki savršeniji program“, naveo je Šundić u pismenom obraćanju.\n„Hvaljeni i osporavani, kuđeni i nagradivani trudili smo se da u svim situacijama ostanemo isti, dosledni sebi i principima slobodnog i nepristrasnog novinarstva i objektivnog informisanja. Da smo uspeli dokazuju rejting RTCG i rekordna gledanost i slušanost. Danas se zahvaljujem krugu ljudi koji je pomogao da, u rekordnom roku, tehnicki modernizujemo RTCG, timu koji je kreirao i oblikovao programe na dva radijska, četiri televizijska programa i na Portalu, ali i svima koji su doprinijeli da naše vreme bude zabeleženo kao jedno od najuspešnijih i najtežih u istoriji ove Kuće“, naveo je Šundić.\nKako pišu Vijesti, Šundić danas, 6. avgusta, puni 66 godina i time ispunjava uslove za penziju, a prema ugovoru tada nema pravo na otpremninu.\nPrema podacima iz imovinskog kartona, njegova mesečna neto plata je 2.845 evra, navode Vijesti.


opraštanje - Antistres Vodič\nMaestro Bora Dugić govori o životu i našim prilagođavanjima\nAKO JE VAMA NEKO OPROSTIO, OPROSTITE I VI DRUGIMA\n13. mart u 17 h, TV NAŠA „Sigurnost u sebe stičete ako sebe ubedite u to da ste sigurni i ako verujete u to što radite“, kaže virtuoz Bora Dugić koji se borio za autentičnost frule još kao mladić uprkos popularnosti Bitlsa. Verovao je tada, veruje i danas, i svojim notama u nama izaziva najtananije emocije U emisiji Iskreno sa ... Opširnije »\nAko vas nešto boli, ako se fizički osećate loše, ako imate dijagnozu neke bolesti ma kako beznačajna ili ozbiljna bila, zastanite i razmislite. Medicina će izlečiti posledice, ali većinu uzroka morate i možete izlečiti sami, jer su obično sakriveni u dubini naše duše i svesti. Time se, izmeđju ostalog bavi ova knjiga, ali nas na jednostavan način uči kako da ... Opširnije »\nKada joj je postalo neizdrživo da živi u sopstvenoj koži, naša sagovornica je shvatila da mora da se menja. Tada su počeli da se otvaraju neki drugačiji putevi, na kojima je prvi put naučila da voli sebe Njen život je na samom početku bio drugačiji od života njenih vršnjaka. Rođena je sa deformitetom na licu, ali i sa jakom voljom ... Opširnije »


Prvotimac Vojvodine se nada pozivu Roberta Prosinečkog - SPORTSKI ŽURNAL\nSve češće se može čuti i ime Siniše Saničanina kao budućeg „Zmaja” na štoperskoj poziciji, pogotovo nakon što je selektor Robert Prosinečki odstranio Ognjena Vranješa\nPočeo je, i stasao u Rudar Prijedor, oprobao se u banjalučkom Borcu, a afirmisao u Superligi ligi Srbije, prvo u dresu lučanske Mladosti, a potom i novosadske Vojvodine s kojom sigurno gazi ka izlasku na međunarodnu scenu.\nSa Sinišom Saničaninom „lale” su dobile čvrstinu u defanzivnom redu ispred golmana Emila Rockova, a stasiti Prijedorčanin iz utakmice u utakmicu igra sve bolje i kvalitetnije.\n– Situacija u Vojvodini se stabilizovala i sada je sve u najboljem redu. Nakon prošle sezone u kojoj nismo izborili nastup u Evropi ove igramo mnogo bolje i kvalitetnije, u vrhu smo superligaškog karavana i polako, ali sigurno se vraćamo na svoje nekadašnje pozicije – počeo je priču Siniša Saničanin, defanzivac Novosađana.\nNakon neuspeha u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. godine reprezentativci BiH nalaze se na udaru navijača i javnosti, a sve češće se može čuti i ime Siniše Saničanina kao budućeg „Zmaja” na štoperskoj poziciji, pogotovo nakon što je selektor Robert Prosinečki odstranio Ognjena Vranješa.\n– Iskren da budem, niko me nije zvao iz reprezentacije i Saveza, niti je razgovarao sa mnom na tu temu, ali lepo je, i godi, kada se vaše ime veže za „Zmajeve” i kad, pa bar to bila i javnost, razmišlja o budućnosti i vidi vas u timu za naredni period. Pročitao sam i ja na pojedinim portalima ponešto o sebi, međutim, kao što sam rekao zvaničnog poziva još nije bilo, što nije isključeno da će i uslediti. Ja sam nestrpljiv. Važno je da se priča kotrlja – rekao je Saničanin.\nProšao je omladinske reprezentativne selekcije BiH, još kao kadet Rudar Prijedora pokazao je nesporan kvalitet i potencijal, usledili su dani kaljenja. Bio je juniorski i omladinski reprezentativac BiH kod selektora Tonija Karačića i Darka Nestorovića.\n– To je bio lep period u mojoj karijeri, kada sam dobio status omladinskog reprezentativca. Za svakog fudbalera je velika čast ako postoji interesovanje selektora „A” reprezentacije i stvarno bi bio odličan osećaj igrati u dresu sa najboljim igračima Bosne i Hercegovine. Nadam se, i verujem, da će se to obistiniti u narednom, kratkom periodu – dodao je stameni Prijedorčanin.\nPored pasoša BiH Saničanin poseduje i „dokument” Republike Srbije, tako da nije isključeno da može da zaigra i u dresu „Orlova”, obzirom da izabranici trenera LJubiše Tumbakovića imaju poroznost u odbrani kao i „Zmajevi”.\n– Profesionalni hleb zarađujem u Srbiji, i reprezentacija Srbije je veliki izazov za svakog igrača, ali do sada sam igrao u omladinskim selekcijama BiH i sad ne znam kako to sve ide sa UEFA i FIFA, oko statusa igrača. Nije ni važno. Ako usledi poziv selektora rado ću da se odazovem i biće to za mene novi izazov i napredak u karijeri – zaključio je na kraju Siniša Saničanin, štoper Vojvodine.\nJa · 22 novembar, 2019 13:00\nKolarov je bolji stoper od Sanicanina.\nZubus72 · 22 novembar, 2019 18:14\nBato moj,gledaš li ti fudbal!Kolarovu je vreme prošlo spor igrač pored kojeg prolaze napadači kao brzi voz.Nije on više za reprezentaciju.Treba mu se zahvaliti za sve što je pružio a dao je mnogo za reprezentaciju što je nesporno ali....\nSlaninar · 22 novembar, 2019 21:31\nKakve to veze ima da njih dvojicu uporedjujes?


Staklarska struka — Srednja medicinska i IT gimnazija\nKursevi i obuke Staklarska struka\nPredavači će tokom predavanja govoriti o istorijskom razvoju upotrebe stakla i izrade predmeta od tog materijala, a onda će za vreme trajanja praktične nastave imati priliku da upoznaju detaljno celokupan postupak izrade predmeta od njega.\nZa vreme trajanja teorijskog dela će prvenstveno profesori objasniti svim polaznicima edukacije koja su osnovna pravila vezana za postupak duvanja stakla, a nakon toga će tokom prakse ovladati svakim segmentom tog procesa u potpunosti.\nPodrazumeva se da će polaznici u toku teorijskog dela edukacije, a kasnije i za vreme trajanja praktičnog dela ove obuke, ovladati različitim tehnikama brušenja stakla, te će naučiti i da pravilno koriste predviđen pribor, mašine i alat.\nSem upoznavanja osnovnih osobenosti izvorne sirovine koja se koristi u ovom poslu, polaznici navedene edukacije uče i kako treba da seku staklo, te da ga oblikuju i na kraju da ga pravilno ugrade, a uz korišćenje potrebnih mašina i alata.\nKo god je u potrazi za zvanično priznatim sertifikatom za bilo koje zanimanje iz navedene struke, treba da zna da su specijalizovane obuke i kursevi u kategoriji staklarska struka dostupni u školi tokom cele godine. Vrlo brzo nakon završetka edukacije se svim kandidatima izdaje diploma za određeni obrazovni profil, a u pitanju je dokument koji sve nadležne institucije na teritoriji Republike Srbije tretiraju kao zakonski važeći. Naime, sve dozvole koje su potrebne, ali i ovlašćenja, ova škola poseduje, tako da vlasnici diploma najpre treba da zahtevaju od nadležnih u Nacionalnoj službi za zapošljavanje da izvrše njihov zvaničan upis u njihov radni dosije, a podrazumeva se da sertifikat za određeno zanimanje imaju pravo da unesu u svoju radnu biografiju, te da ga kao relevantan dokaz osposobljenosti za obavljanje određenog posla, prilože prilikom javljanja na određeni konkurs.\nDobro je pomenuti da se organizuje kako kurs i obuka za stakloresca, tako i specijalizovani seminar za staklara. Napominjemo da su dostupni i programi edukacije za mnoge druge obrazovne profile u okviru staklarske struke, tako da svako ko je zainteresovan, pored ostalog ima mogućnost da stekne i zvanično priznatu diplomu za zanimanje staklograver, ali se može sertifikovati i u okviru obrazovnog profila stakloduvač.\nLica koja su zainteresovana, treba da znaju i to da se svi kursevi i obuke za zanimanja staklarske struke organizuju u skladu sa propisanim pravilima, a njih za ovu oblast definiše Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, kao relevantna državna institucija.\nOsim mogućnosti da se pohađa redovna nastava, svaka obuka i kurs koja je pomenuta, može da bude organizovana i kao stručno osposobljavanje za konkretni obrazovni profil, s tim da se nudi i mogućnost za prekvalifikaciju, ali i za dokvalifikaciju, a na zahtev kandidata se može sprovesti i vanredno školovanje za bilo koje zanimanje u kategoriji staklarska struka. Jasno je da se na osnovu prethodno stečenih kvalifikacija definiše da li kandidat može da pristupi postupku dokvalifikacije ili prekvalifikacije. U slučaju da on ima diplomu za zanimanje drugog ili trećeg stepena, biće mu dozvoljeno da se na ovaj način dokvalifikuje, to jest da pohađa onu edukaciju koja je vezana za obrazovni profil trećeg ili četvrtog stepena. A kada je u pitanju prekvalifikacija, napominjemo da se radi o postupku koji iziskuje prethodno stečenu diplomu za zanimanje u nekoj drugoj struci, ali koje mora da bude istog stepena kao i ono koje je kandidat odabrao u okviru staklarske struke.\nPosebnu pažnju škola obraća na nastavni kadar, pa se iz tog razloga ističe da se specijalizovane obuke i kursevi za obrazovne profile u kategoriji staklarska struka sprovode pod budnim okom vrhunskih stručnjaka, a što se odnosi i na teorijski i na praktični deo.\nZainteresovana lica moraju biti upoznata sa činjenicom da svaki kurs i obuka podrazumeva obavezu pohađanja predavanja i prakse, a da pojedinačni polaznici imaju pravo izbora vezano za princip sprovođenja teorijskog dela nastave. Tačnije, predavanja se sprovode i u školskim prostorijama i online, a na osnovu zahteva prijavljenih taj segment edukacije se može organizovati u formi individualne, poluindividualne ili grupne nastave. Za svakog kandidata koji se opredeli da predavanja pohađa online, važi pravilo da mora obezbediti kompjuter zadovoljavajućih performansi, te neposredno pre nego što počne izabrani seminar, svakako na njega mora i da instalira tačno određenu vrstu programa, a o svemu tome će ga nadležna lica institucije organizatora obavestiti na vreme.\nBilo kog dana tokom godine, a u radno vreme ove obrazovne institucije, zainteresovani imaju pravo da dođu, kako bi izvršili prijavu i naveli ovlašćenom licu koja ih tačno obuka i kurs u okviru kategorije staklarska struka interesuje. Tom prilikom će dati sve neophodne podatke, to jest kako svoje ime i prezime, tako i datum rođenja, ali će obavezno predstavniku škole dati i broj svog mobilnog ili fiksnog telefona, zarad daljeg kontakta. Ukoliko, pak nekome takav vid prijavljivanja ne bude odgovarao, uvek ima opciju da pomenute informacije dostavi telefonskim ili elektronskim putem (na mejl). Važno je i da svaki prijavljeni pripremi potrebnu dokumentaciju, te da je u školske prostorije lično donese, onog trenutka kada zvanično bude bio predviđen upis.


Vučić iz Davosa za RTS: Ne vodimo ni prorusku, ni prozapadnu, već svoju politiku - Blitz RS - Vesti\n„Niko nama ne treba za uspeh te priče, jer ta priča ima zagarantovan uspeh. Dobrodošli ste svi uvek, a da li da nekog molimo ili ne? Pa zašto bismo to radili? Ljudi će videti mnogo dobrobiti od ‘Otvorenog Balkana’ ja verujem već i tokom ovog leta, tokom zime svakako. Sve to ide sporo, teško, pod velikim međunarodnim pritiscima, jer neki nemaju upravljački volan pa im se ne sviđa ta ideja, neki drugi su protiv zato što u tome vide velikosrpsku ideju, neki treći su protiv zbog ne znam čega, a to je jedna sjajna ideja koja nas sve povezuje i koja nas zajednički vodi u budućnost u kojoj mi donosimo odluke o svojoj sudbini – nismo primorani, nismo naterani ni od koga drugog, mi brinemo o sebi, svojoj deci i svojoj budućnosti“, objašnjava Vučić.\n„Naša cena gasa posle 31. maja bi bila na tržištu preko 1.000, sa transportom i posrednicima 1.300 dolara po hiljadu kubnih metara, 1.200 ili 1.300 dolara, to su ogromne cene. Verujem da ćemo dobiti fer cenu, uvek smo od naših ruskih partnera imali fer cenu, uvek smo imali sigurnost u snabdevanju. Za nas ono što je bilo delimično problem su količine, verujem da ćemo količine ovoga puta rešiti i ja se uzdam u to, nemam nikakvih sumnji da će rezultat mogućeg razgovora biti dobar“, poručuje Vučić.


Tuzla ne zaboravlja Srđana Aleksića! - RTV SLON\nTuzla ne zaboravlja Srđana Aleksića!\nDanas u Tuzli počinje 6. memorijalni turnir u malom fudbalu ”Srđan Aleksić”. Zbog epidemije korona virusa ove godine to neće biti međunarodnog karaktera, već će okupiti mlade fudbalere iz tuzlanske regije. Organizatori očekuju prije svega lijepo druženje djece i mladih.\nI ove godine imaju podršku Šrđanovog oca Radeta, koji zbog zdravstvenih problema neće moći prisustvovati ovogodišnjem turniru. Turnir ”Srđan Aleksić” počinje danas na terenima stadiona Tušanj od 9 sati.\nPrethodni članakOd ponedjeljka najavljeno čišćenje dimnjaka u nekoliko tuzlanskih mjesnih zajednica\nSljedeći ČlanakTuzla City poražen na Grbavici!


Press Online :: Svet :: "PUTIN JE TO SHVATIO LIČNO" Zašto su Rusi postali "laki na obaraču" i šta to prvi čovek Rusije NE MOŽE DA OPROSTI?\nIzraelske diplomate pogrešno su verovale da će incident za obaranjem "Iljušina" sa 15 članova posade iznad Sirije imati samo kratkoročni negativni efekat, jer su Rusi promenili odnos prema Izraelu i postali "mnogo lakši na obaraču", tvrde portali za vojnu analitiku.\nRusija i danas krivi Izrael za obaranje aviona i smrt svih članova posade, tvrdeći da su se izraelski lovci planski skrivali iza "Iljušina", koji je greškom pogodila protivvazdušna odbrana Sirije.\nOd tada, Rusija je poslala sisteme S-300 Siriji, mada je prethodno godinama to odbijala da učini i počela da ometa satelitsko navođenje izraelskih i aviona zapadnih zemalja iznad Sirije, sa ciljem zaštite svog ljudstva. Mada su Izraelci tvrdili da sistem S-300 ne predstavlja veći problem za izraelske "fantome", oni više ne lete nad Sirijom, a oprezni su i drugi avioni zapadnih zemalja.\nRusi su nakon obaranja "Iljušina", sankcija SAD i zveckanja oružjem NATO-a na granicama postali "laki na obaraču", odnosno daju jasno do znanja da je - crvena linija pređena. Zato su ruske snage oružjem zaustavile ukrajinske brodove u svojim vodama. Rusi su to, možda, mogli i uzdržanije da urade, ali su želeli da pošalju jasnu poruku da se od sada mogu očekivati i direktnija dejstva, procenjuju portali.\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu već mesecima ne može da dobije Putina na telefon. Putin je i dalje besan na Izrael jer smatra da su Rusi bili i više nego korektni, ali da im je "zabijen nož u leđa".\n- Vladimir Putin je tu tragediju primio lično. Ocenio ju je kao izraelsku provokaciju i kao nameran udar na njegov ugled. Sada nema sumnje da će oštra kriza naših bilateralnih odnosa imati strateški karakter - konstatovao je Netanjahu.


Stanić: Riješiti problem visokih cijena goriva smanjenjem akciza - Crnogorski Portal\nStanić: Riješiti problem visokih cijena goriva smanjenjem akciza\nAko je u čemu dosljedna, Vlada Zdravka Krivokapića nas svake dvije sedmice “obraduje” novim skokom cijena goriva. Sad već 11-to povećanja cijene u proteklih pola godine su očigledno najmjerljiviji rezultat koji imaju, saopštio je šef medijskog tima Socijaldemokratske partije, Mirko Stanić u reagovanju na poskupljenje goriva koje je počelo od danas.\n-Cijena litra supera od 1.42 eura je u ovom trenutku značajno veća nego u nizu zemalja EU i skoro svim zemljama regije. Slično je i sa dizel gorivom, koji koristi većina građana, ali i skoro cjelokupna privreda. Zbog toga je skok cijena životnih namirnica i usluga je značajan, tako da plate i penzije ne pokrivaju ni osnovnu korpu i svakog mjeseca vrijede manje- kazao je Stanić.\nRješenje za ovaj problem je, kako kaže, lako i za njega ne treba ništa bez politička volja vlasti, odnosno koalicije DF-Demokrate-URA.\n-Socijaldemokratska partija već nekoliko godina predlaže smanjenje akciza na gorivo, jer su one glavni uzročnik visokih cijena na pumpama i ovaj predlog smo snažno promovisali i u mandatu prethodne vlasti. U cijeni litra benzina akciza iznosi čak 55 eurocenti a pdv je 30 eurocenti, što zajedno čini 0.85 eu na svaki litar koji naši građani i privreda plate, dok je gorivo i marža prodavaca svega 57 eurocenti i na ovako visok iznos konačne cijene-, navodi Stanić.\nOn je dodao i da su se premijer i ministri samo prvog dana dovezli taksijem na posao i da od tada ne izlaze iz službenih mercedesa i audija, pa, kako kaže i ne znaju koliko ovaj porast pogađa obične građane od kojih su ih mnogi i podržali da bi prekinuli praksu prethodne vlasti.\n-SDP će i dalje snažno insistirati na donošenju Zakona o akcizama kojim bi one bile smanjenje za 15% i time značajno snižena cijena goriva, kako bi se na najbolji način zaštitio standard naših građana i zbog toga ćemo danas poslati pismo predsjendiku Skupštine Aleksi Bečiću za zahtjevom za hitno sazivanje sjednice na kojoj bi se ovaj zakon razmatrao- zaključio je Stanić.


TotalCar.rs » Reli automobila na gas “Plavi koridor”\nReli automobila na gas “Plavi koridor”\nnovo, reli, TNG\n0 komentara 3118 pregleda\nReli automobila na gas “Plavi koridor” koji je kružio oko Baltičkog mora od 3. do 18. oktobra, pokazao je da prevoz na gas već funkcioniše, uz manju potrošnju goriva i istovremenu zaštitu okoline, objavila je kompanija “Gasprom”, kao jedan od organizatora relija.\nOko 15 automobila, autobusa i kamiona na gas krenulo je od Sankt Petersburga preko Skandinavije, do Kopenhagena, Hamburga, Gdanjska i svih baltičkih zemalja, prateći trgovački put stare Hanzeatske lige.\nPo prvi put, reli je prešao iz Finske u Švedsku, na trajektu koji radi na tečni prirodni gas (TPG), što u visokozagađenom Baltičkom moru predstavlja prvoklasan primer ekoloških i ekonomskih pogodnosti upotrebe TPG-a.\nKako se navodi, reli je pokazao da je potrebno stvaranje gušće mreže stanica za dopunjavanje gorivom, što je ključno da tehnologija postane dostupnija.\n“Gasprom” ističe da je “upotreba gasa u transportu širom sveta već porasla za 220 odsto između 2008. i 2012. godine, sa 13,6 milijardi kubnih metara na 30,1 milijardu. Međunarodna agencija za energiju (IEA) nedavno je predvidela da bi samo do 2018. godine upotreba gasa u transportu mogla da poraste za skoro 10 odsto, na 50 milijardi kubika širom sveta”.\nNeke druge prognoze pokazuju da bi taj tržišni segment u Evropi mogao da predstavlja najmanje dodatnih 40 milijardi kubika gasa do 2030. godine, dok bi na svetskom nivou mogao da dostigne između 200 i 400 milijardi kubnih metara.\nGeneralni direktor kompanije “Gasprom Eksport” Aleksandar Medvedev je istakao da “Gasprom” želi da gas, kao gorivo prenese na sasvim novi nivo. “Nedavno smo kupili 12 stanica sa KPG (komprimovani prirodni gas) gasom na jugu Nemačke, a cilj nam je da imamo 23 stanice do kraja 2013. godine. Planiramo da nastavimo da dalje širimo mrežu gasnih stanica u godinama koje dolaze”, kaže on.\nVozila na prirodni gas imaju 25 odsto manju emisiju CO2 od dizelaša, a emisija N2O, mnogo snažnijeg gasa koji prouzrokuje dodatni efekat staklene bašte, je 85 odsto manja.\nZa razliku od vozila koja koriste dizel ili benzin, koncentracija čađi i ugljen-monoksida je smanjena skoro na nulu, pri sagorevanju gasa, te se time unapređuje kvalitet vazduha i minimalizuje uticaj transportne emisije na naše respiratorne organe.\nPotonuo profit Hjundaija zbog jake nacionalne valute\nFord Ranger Raptor i Focus ST karavan pridružuju se policiji u UK\nSve slabija prodaja automobila\nRender: Kia Rio (2017) bez krova\nMicubiši: novi SUV zvaće se “eklips kros”\nPutničko vozilo na dizel pogon slavi 75 godina postojanja


Nova donacija Vlade Srbije za Republiku Srpsku - Leutar.net\nNova donacija Vlade Srbije za Republiku Srpsku\n11. decembra 2020. LEUTAR Vijesti, Republika Srpska 0\nVlada Srbije i Republički Fond za zdravstveno osiguranje Srbije doniraće Republici Srpskoj 13.500 doza četvorovalentne vakcine protiv gripa.\nZahvaljujući ovoj odluci i saradnji Vlade Srbije sa Vladom Srpske, obim vakcinacije protiv sezonskog gripa u Republici Srpskoj biće povećan, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Srpske.\nNadležne institucije Srbije i Srpske će u narednim danima preduzeti sve neophodne korake da bi donacija bila što prije realizovana i da bi građanima Republike Srpske ove dodatne količine vakcine protiv sezonskog gripa bile dostupne.\nInstitut za javno zdravstvo Republike Srpske će, kao i u prethodnom periodu, organizovati distribuciju vakcina prema građanima.\nIz Ministarstva podsjećaju da je Institut za javno zdravstvo nabavio 20.000 doza vakcina za besplatnu vakcinaciju, te 5.000 komercijalnih vakcina, koje su potrošene u veoma kratkom roku.\nZbog velike zainteresovanosti za vakcinaciju, Institut se odlučio za nabavku dodatnih količina vakcina, ali dobavljači nisu mogli obezbijediti nove doze.\nMinistarstvo zdravlja i socijalne zaštite zahvalilo je Vladi Srbije za nesebičnu podršku i značajnu pomoć zdravstvenom sistemu Republike Srpske, naročito u vrijeme pandemije virusa korona.


Još jedna vrijedna podrška Glavnog grada podgoričkim privrednicima uspješno se realizuje | Aktuelno\nDobitnici podrške istakli su da je pitanju pomoć od velikog značaja za njihovo dalje poslovanje, naročito imajući u vidu da je doba pandemije, i da je značajno izmijenjen način života i rada svih nas\nU toku je izrada 100 web sajtova, još jedan vid podrške Glavnog grada podgoričkim privrednicima, saopšteno je iz Glavnog grada.\nDobitnici podrške istakli su da je pitanju pomoć od velikog značaja za njihovo dalje poslovanje, naročito imajući u vidu da je doba pandemije, i da je značajno izmijenjen način života i rada svih nas.\nDirektor Centra za informacioni sistem Džemal Lekić je kazao da je prioritet izrada sajtova, nakon koje će uslijediti obuka za buduće korisnike.\nPodsjetio je da ova podrška obuhvata i zakup domena, kao i hosting za period od godinu dana i istakao da procijenjena vrijednost izrade sajtova iznosi oko 100.000 eura.\nKako podsjećaju iz Glavnog grada, tokom prethodne, ali i ove godine su realizovali niz aktivnosti, direktne finansijske podrške različitim društvenim grupama, preduzetnicima, početnicima u biznisu, ženama, poljoprivrednim proizvođačima i drugima.\n“Takođe, kroz 4 paketa mjera brojne olakšice su dobili dominantno ugostitelji, taksisti, ljudi koji plaćaju komunalne i druge takse Glavnom gradu”, zaključuju iz Glavnog grada.


NOVA VODOVODNA I HIDRANTNA MREŽA DO KRAJA OKTOBRA\nsreda, 03 oktobar 2012 15:55\nKompletna rekonstrukcija, zamena dotrajalih vodovodnih cevi i postavljanje nove hidrantne mreže privodi se kraju. Voda sa nove vodovodne mreže već se koristi u zgradama koje su prve priključene na novu mrežu: Odeljenje hirurgije, ginekologije, kožno, interno odeljenje i odeljenje urgentne medicine.\nRadovi će biti završeni krajem oktobra kada će se asfaltirati raskopane staze u bolničkom krugu.\nOTVOREN DEVIZNI RAČUN ZA UPLATU PRILOGA\nutorak, 25 septembar 2012 12:41\nZbog velikog interesovanja da pomognu izgradnju crkve u bolnici, za naše ljude koji žive i rade u inostranstvu otvoren je devizni račun za uplatu dobrovoljnih priloga.Broj računa je:\nOpšta bolnica "Dr Aleksa Savić" Prokuplje - donacije iz inostranstva\nIBAN kod: RS35908504100018799757\nU ime zaposlenih i pacijenata zahvaljujemo unapred.\nDELIJE I OLIMPIJCI ZA PROKUPAČKO PORODILIŠTE\nčetvrtak, 20 septembar 2012 08:51\nKlub navijača SD „Crvena Zvezda - Beograd“ Prokuplje organizovao je humanitarnu utakmicu u malom fudbalu. Za novac prikupljen od prodatih ulaznica, organizatori akcije kupiće pulsni oksimetar za porodilište\nEkipa kluba navijača SD „Crvena Zvezda - Beograd“ Prokuplje odigrala je utakmicu sa glumačkom ekipom „Kursadžije“, potom selekcijom veterana FK „Rabotnički“ Skoplje.\nSvojim prisustvom akciji su dali doprinos Milica Mandić (zlatna medalja na OI u Londonu, tekvondo), strelkinja Ivana Maksimović (srebrna medalja na OI u Londonu) , strelkinje Jasna Šekarić i Lidija Mihajlović, pevačka zvezda Vlatko Ilievski (učesni Eurosong –a 2011), zvezdini proslavljeni fudbaleri i mnogi članovi uprave FK „Crvena Zvezda“ Beograd.\nZaposleni u Opštoj bolnici “Dr Alelksa Savić” se zahvaljuju Klubu navijača Crvene Zvezde iz Prokuplja na ovom humanom gestu.\nPOZORIŠNA PREDSTAVA ZA PORODILIŠTE\nsreda, 19 septembar 2012 17:26\nU sali bioskopa “Toplica” prokupačko pozorište “Hranislav Dragutinović” odigralo je predstavu “Ratko i Julijana ”. Organizatori akcije “Bitka za porodilište ” ovih dana uručiće prihod od prodatih ulaznica porodilištu Opšte bolnice “Dr Aleksa Savić”. Ukupno je prikupljeno 48.320 dinara.\n“ Protivpožarna inspekcija zabranila je aprila ove godine rad jedine bioskopske sale u Prokuplju, u kojoj se pored bioskopskih održavaju i pozorišne predstave. S bzirom na to da je od zabrane prošlo više od pet mesec, veliko je zadovoljstvo što je upravo prva predstava odigrana za naše porodilište” - rekla je Jelena Pantović, portparol bolnice.\nZa prikupljen novac kupićemo jednu količinu opreme za bebe, prvenstveno benkice i pamučne pelene.\nPOČELI NAJAVLJENI RADOVI\nponedeljak, 03 septembar 2012 21:53\nKao što smo i najavili, počeli su radovi na izgradnji hidrantne i rekonstrukciji vodovodne mreže u bolnici. Zabeležili smo fotografije prvog radnog dana na realizaciji ove kapitalne investicije.\nNAJVEĆA INVESTICIJA U BOLNICI POČINJE OD PONEDELJAKA\nPOZIV NA ZAKAZANE PREGLEDE NA SKENERU\nPACIJENTIMA VIŠE NE DONOSE HRANU OD KUĆE\nOPŠTINA POMAŽE IZGRADNJU CRKVE U BOLNICI\n« PočetakPrethodnaSledećaKraj »\nStrana 53 od 60\nTenderi i javni pozivi 2018\nOve nedelje 2302\nOvog meseca 6315


Polovni GMC ostali kamioni oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > Ostali kamioni > GMC\nPolovna GMC ostali kamioni na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih GMC ostali kamioni mašina koje su za prodaju. GMC ostali kamioni oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o GMC ostali kamioni u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih GMC ostali kamioni za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og GMC ostali kamioni koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih GMC ostali kamioni koje Vas interesuju.


MODS u Briselu predstavio stanje prava deteta na Zapadnom Balkanu - Mreža organizacija za decu Srbije\nMODS u Briselu predstavio stanje prava deteta na Zapadnom Balkanu\nDirektor Mreže organizacija za decu Srbije Saša Stefanović, zajedno sa Irom Raković, predstavnicom udruženja „Naša djeca“ Zenica i Mreže nevladinih organizacija za decu Bosne i Hercegovine „Snažniji glas za djecu“, boravio je u radnoj poseti Briselu od 21. do 23. maja. Poseta je realizovana u okviru projekta „Young with a Voice“ koji sprovodi Društvo za razvoj dece i mladih „Otvoreni klub“ uz finansijsku podršku Evropske unije. Cilj posete je bio da se predstavnicima relevantnih tela Evropske unije predstavi stanje prava deteta u zemljama Zapadnog Balkana.\nTokom boravka u Briselu, Saša Stefanović i Ira Raković susreli su se sa zvaničnicima jedinice za osnovna prava iz Generalnog direktorata za pravosuđe i jedinice za Zapadni Balkan iz Generalnog direktorata za proširenje, sa koordinatorom međugrupe za prava deteta Evropskog parlamenta, kao i predstavnicima evropske mreže Eurochild.\nPrava deteta kao posebna oblast u programu rada, ali i dalje bez Nacionalnog plana akcije\nSaša Stefanović je tokom sastanaka sagovornike upoznao sa činjenicom da su prava deteta 2016. godine izdvojena kao posebna oblast u Programu rada Vlade Republike Srbije, ali i da uprkos tome još uvek nije iniciran proces izrade novog Nacionalnog plana akcije za decu kao i da nisu osnaženi kapaciteti Saveta za prava deteta, iako je reč o obavezi koja proizlazi iz Akcionog plana za Poglavlje 23.\nIstaknuto je da je prioritet nacionalnih mreža organizacija za prava deteta u zemljama Zapadnog Balkana da položaj dece, naročito one iz osetljivih grupa, bude u vrhu agende procesa evropskih integracija. S tim u vezi je bilo reči i o položaju dece na rezidencijalnom smeštaju kao i procesima transformacije ustanova socijalne zaštite i razvoja usluga u zajednici.\nZvaničnici briselskih institucija su bili zainteresovani za situaciju dece izbeglica/migranata i to naročito za položaj dece bez pratnje, kao i za položaj dece koja nemaju lična dokumenta i priznato državljanstvo.\n*** Pripremljen Vodič za Poglavlje 19\nOblast dečije zaštite zauzima značajno mesto u pregovaračkom Poglavlju 23, koje obuhvata osnovna prava, kao i Poglavlju 19, koje se tiče socijalne politike i socijalne inkluzije. S tim u vezi, tokom sastanaka je dogovorena i dalja saradnja u pogledu praćenja ostvarenosti prava deteta u Srbiji u svetlu obaveza koje proizlaze iz procesa pristupanja EU.\nZvaničnici Generalnih direktorata su izrazili zainteresovanost da sa MODS-om i organizacijama članica razmenjuju saznanja koja se odnose na sprovođenja mera od značaja za zaštitu prava deteta predviđenih Akcionim planom za Poglavlje 23, kao i Akcionim planom za Poglavlje 19 koji se nalazi u procesu izrade.\nInkluzivno obrazovanje Usluge socijalne zaštite Zaštita dece od nasilja\nProslava 10 godina postojanja Svratišta za decu Beograd (TV priča, RTS)\nŠta je za nas (decu) inkluzija i inkluzivno obrazovanje?


Amerika, Drugi svetski rat i zločini: Uprava škole u Tenesiju zabranila predavanje o Holokaustu kroz nagrađivani strip-roman Maus - BBC News na srpskom - Čivijaš Radio Šabac\nAmerika, Drugi svetski rat i zločini: Uprava škole u Tenesiju zabranila predavanje o Holokaustu kroz nagrađivani strip-roman Maus – BBC News na srpskom\nGrafički roman Maus: Priča preživelog prikazuje kako su autorovi roditelji – poljski Jevreji – preživeli zloglasni nacistički logor Aušvic tokom Drugog svetskog rata.\nAutor Art Špigelman rekao je da je „zbunjen“ odlukom uprave škole.\nŠest miliona Jevreja je ubijeno ili umrlo u Holokaustu – kampanji nacističke Nemačke za iskorenjivanje Jevreja u Evropi.\nUsprotivili su se i prikazima eksplicitnog nasilja i samoubistvaa, rekavši da to nisu „vrednosti“ lokalne zajednice.\nČlanovi su rekli i da su crteži neprikladni jer prikazuju „golotinju“.\nPosle reakcije na društvenim mrežama, članovi odbora su u saopštenju naveli da su „nepotrebna upotreba vulgarnosti i golotinje i prikazi nasilja i samoubistava“ previše za razred sastavljen od trinaestogodišnjaka i četrnaestogodišnjaka.\nOdbor je rekao da njegovi članovi „ne umanjuju vrednost Mausa kao upečatljivog i smislenog dela književnosti, niti osporavamo važnost podučavanja naše dece o istorijskim i moralnim lekcijama i realnostima Holokausta“.\nOni su rekli da su nastavnici dobili instrukcije da podačavaju decu o Holokaustu, ali na „prikladniji način za taj uzrast“.\n„Svi imamo obavezu da mlađe generacije saznaju o užasima Holokausta kako bismo bili sigurni da se takav događaj nikada ne ponovi“.\n„Jednostavno ne verujemo da je ovo delo odgovarajuće za podučavanje naših učenika o Holokaustu“, dodaju.\nU intervjuu za CNBC, autor romana Špigelman rekao je da je „zbunjen“ odlukom i nazvao je „orvelovskom“.\n„Upoznao sam mnogo mladih ljudi koji su nešto naučili iz moje knjige“, kaže.


Besplatan Microsoft softver za civilni sektor\nDec 4, 2015 besplatno, Microsoft, NGO, NVO, Softver\nKompanija Microsoft u saradnji sa Techsoup Balkans i lokalnim partnerima, Fondacijom Dokukino i Trag fondacijom, organizovala je u Nišu konferenciju Microsoft NGO Connection Day 2015. Microsoft Connection Day 2015 osmišljen je kao jednodnevni događaj, namenjen organizacijama civilnog sektora, koje su registrovane u Srbiji, i koje su zainteresovane da unaprede svoj uticaj na društvo, efikasnom primenom najnovijih tehnologija u svakodnevnom radu.\nCilj ovog događaja je pružanje mogućnosti organizacijama civilnog sektora da upotrebom Microsoft licenciranih programa i rešenja same stvore uslove za postizanje najefikasnijih i najboljih mogućih rezultata u sferama u kojima čine dobrobit za zajednicu u kojoj su formirane. Učesnici su imali priliku da se upoznaju sa značajem korišćenja informaciono-komunikacionih tehnologija za ostvarivanje svojih ciljeva, kao i softverom i tehnološkim rešenjima koje im kompanija Microsoft besplatno nudi u okviru svog Programa softverskih donacija.\n„Podrška koju Microsoft pruža civilnom sektoru sprovodi se na svim nivoima kompanije, i u svakoj zajednici u kojoj Microsoft razvija svoje poslovanje. Mi u Microsoftu verujemo da svaki pojedinac i svaka organizacija imaju prava da ostvare svoj potencijal, ali da im je na tom putu neophodna pomoć koju u savremenom svetu najadekvatnije mogu da pruže informacione tehnologije“, izjavila je Tanja Tatomirović, Communications & Citizenship Lead za Microsoft u Srbiji i Crnoj Gori.\nUčesnici su imali priliku da se u okviru interaktivne prezentacije predstavnika Microsoft-a, Danijele Zečević i Branimira Đurovića, upoznaju sa najnovijim mogućnostima koje nudi Office 2016 i Windows 10. Predstavnici civilnog sektora istakli su značaj podrške koju Microsoft pruža kroz donacije softvera i upoznavanje sa svim mogućnostima koje pružaju tehnologije.\n„Donacija Microsoft softvera nam olakšava svakodnevni rad. Pomoću nje smo počeli da pružamo bolju podršku zajednici.”, istakao je Nikola Stojanović iz organizacije Media & reform centar Niš.\nNa događaju su bili prezentovani i Techsoup Balkans program donacija softvera, kao i drugi vidovi podrške i umrežavanja. Skup je bila prilika da se prikažu i primeri dobre prakse u kojima je istaknuta uloga savremenih tehnologija u usavršavanju rada organizacija civilnog sektora.\nOrganizacije civilnog sektora u Srbiji mogu aplicirati za donacije Microsoft softvera i cloud rešenja, a više detalja o načinu prijave mogu naći na linku http://www.microsoft.com/nonprofits


Konjički drvorezbari njeguju tradiciju dužu od stoljeća ⋆ EvropaMagazin\nKonjičko drvorezbarstvo zvanično je upisano na UNESCO-ovu listu nematerijalne baštine čovječanstva 6. decembra 2017. godine, a tim povodom u Konjicu je upriličena svečanost.\nOvaj umjetnički zanat u tom gradu procvat je doživio zahvaljujući talentu, upornosti i vještini drvorezbara poput Ilije Arapovića, Mate Azinovića i Ivana Ramljaka te odluci austrougarskih vlasti krajem 19. stoljeća da potpomognu školovanje drvorezbara u Sarajevu, a kasnije i otvaranjem drvorezbarskih škola u Konjicu.\nIzmeđu dva svjetska rata, u Konjicu su registrirane 34 drvorezbarske radionice, od kojih su najveći uspjeh doživjele one u vlasništvu porodica Mulić i Nikšić. Prenoseći svoje znanje drvorezbarskih zanata na mlađe generacije te stalnim dizajnerskim inovacijama i uspješnim vođenjem porodičnih drvorezbarskih firmi, ove dvije porodice uspjele su do danas očuvati tradiciju konjičkog drvorezbarstva.\nJučerašnjom manifestacijom, kojoj su, osim porodica koje se bave drvorezbarstvom, prisustvovali i predstavnici lokalnog, kantonalnog i federalnog nivoa vlasti, kao i predstavnik UNESCO-a za BiH te predstavnik atašea za kulturu Ambasade SAD u BiH, obuhvaćen je obilazak svih drvorezbarskih punktova u Konjicu.\nOrhan Nikšić, član porodice koja tradiciju drvorezbarstva njeguje već četiri generacije, kazao je za „Avaz“ da upisivanje konjičkog drvorezbarstva na listu UNESCO-a ima ogroman značaj kako za njih tako i za sve Konjičane i BiH.\n“Velika mi je čast što pripadam porodici Nikšić, koja, uz porodicu Mulić, najduže njeguje ovu tradiciju. Upis na UNESCO-ovu listu najveće je priznanje koje na svjetskom nivou može dobiti neki dio našeg kulturno-historijskog naslijeđa”, podsjetio je on.\nSiniša Šešum, predstavnik UNESCO-a za BiH, istakao je da je Konjic prvenstveno šampion UNESCO-a, jer je jedini grad u BiH koji element nematerijalne baštine ima upisan na reprezentativnu svjetsku listu kulturne baštine.\n“UNESCO je krajem 2004. i početkom 2005. godine počeo raditi na monografiji umjetničkih zanata u BiH. Tada, 2004., neposredno nakon usvajanja Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine, u toj monografiji konjičko drvorezbarstvo je zauzelo, praktično, najvažnije mjesto”, naveo je Šešum.\nPoručio je da je vrlo važno nastaviti prenositi tradiciju drvorezbarstva te pokušati afirmirati mlade da se tome pridruže


Sa dugom na odmor :: emg.rs :: Magazin Preduzeće - najnoviji broj i arhiva\nGotovo 60 odsto vlasnika kreditnih kartica u Srbiji očekuje da će putovati u inostranstvo tokom ove godine, od čega 34 odsto njih ide na odmor.\nOstali planiraju put radi poslova, obrazovanja, posete porodici ili prijateljima, pokazalo je istraživanje Masterindeks.\nPrema tom istraživanju, koje je sprovela kompanija MasterCard Europe, od 60 odsto ispitanika koji planiraju odlazak u inostranstvo, 21 odsto putuje jednom godišnje, 11 odsto dva puta, a 10 odsto jednom u tri meseca ili češće.\nTokom boravka u drugim zemljama, vlasnici kartica iz Srbije uglavnom plaćaju gotovinom, a trećina za plaćanje koristi kartice. Potpredsednik za tržišta visokog rasta kompanije MasterCard Europe, Manuel Alekse, izjavio je da su, zahvaljujući viznoj liberalizaciji, stanovnici Srbije u mogućnosi da češće putuju.


Dodik: Sa američkim senatorima o stanju u BiH; Između članova Predsjedništva nije bilo svađe\nNikakve svađe niti vrijeđanja nije bilo na nedavno održanom sastanku između članova Predsjedništva BiH sa ...\n29.04.2022. u 13:26\nSindikat traži veće plate zbog inflacije i poskupljenja\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković i predsjednica Saveza sindikata Ranka Mišić na ...\n29.04.2022. u 13:18\nZa vanredno povećanje penzija ukupno 65,12 miliona KM\nS ciljem pobošanja materijalnog položaja penzionera, Vlada Republike Srpske donijela je danas odluku o vanrednom usklađivanju opšteg boda i penzija. Prema odluci, opšti bod i penzije se vanredno ...\n28.04.2022. u 13:08\nGalijašević: OBA omogućila odlazak ratnika iz BiH u Ukrajini\nEkspert za bezbjednost Dževad Galijašević je rekao da je Ministarstvo odbrane Rusije dostavilo preciznu ...\n27.04.2022. u 12:19\nDrugi dan Jahorinskog foruma - o jačanju konkurentnosti i tržištu osiguranja\nDrugi dan Jahorina ekonomskog foruma počeo je održavanjem panela koji su posvećeni temama "Jačanje ...\n27.04.2022. u 12:13\nDodik: Sukob - rezultat globalne promjene moći\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da u Rusiji i Ukrajini živi isti narod, a da je sukob...\n27.04.2022. u 12:07\nDodik: Srpska se trudi da očuva stabilnost javnih finansija\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je na otvaranju Jahorina ekonomskog foruma da su u ovom ...\n26.04.2022. u 13:39\nSvečano otvoren Jahorina ekonomski forum; Prisustvuju Dodik i Višković\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik i premijer Republike Srpske Radovan Višković prisustvuju ...\n26.04.2022. u 11:05\nMađarska poslala pomoć Ljubinju\nProgram "Mađarska pomaže" i Mađarska međucrkvena pomoć poslali su direktnu pomoć Ljubinju od 10.700 evra nakon ...\n26.04.2022. u 09:52\nDodik na otvaranju Jahorina ekonomskog foruma i akademiji u Banjaluci\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik prisustvovaće danas otvaranju Jahorina ekonomskog foruma. Na...\n26.04.2022. u 09:44\n"Obnovljivi izvori energije su naša budućnost" (VIDEO)\nTema petog Jahorina ekonomskog foruma biće globalni ekonomski izazovi i prilike, izjavila je direktorka ...\n21.04.2022. u 11:01\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović poručila je da rukovodstvo Srpske ne može udovoljavati ...\n20.04.2022. u 14:20\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da će prisustvovati današnjem narodnom skupu ...


Sebastijan Loeb je pobedom na reliju u Francuskoj došao do svoje devete titule u WRC šampionatu. Sebu će ovo, verovatno, biti i poslednja WRC titula, obzirom da je objavio da će 2013. godine voziti samo neke od relija iz WRC kalendara.\nOpširnije: WRC: Loeb osigurao devetu WRC titulu Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:26\nKubica planira pun angažman u 2013. godini\nRobert Kubica polaže nade da će se sledeće godine vratiti trkama u punom angažmanu. Poljski automobilista se posle dosta dugog oporavka vratio auto sportu i to veoma uspešno. Opširnije: Kubica planira pun angažman u 2013. godini Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:26\nWRC: Latvala prekinuo niz Loeba\nJari Mati Latvala je na reliju u Velikoj Britaniji prekinuo niz od 5 pobeda Sebastijana Loeba. Latvali je ovo drugi trijumf posle sedam meseci bez pobede u WRC-u.\nOpširnije: WRC: Latvala prekinuo niz Loeba Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:26\nDušan Borković, član NISOTEC Racing tima Srbiji je doneo\ntitulu evropskog šampiona. Ovo, do sada najveće dostignuće srpskog\nautomobilizma, Borković je ostvario zahvaljući saradnji sa NIS-om, koji ga\npodržava dve godine za redom.\nOpširnije: Dušan Borković i Nis - tim šampiona Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:26\nWRC: Kubica testira Fiestu\nTokom protekle nedelje poljski F1 pilot, Robert Kubica je testirao WRC Ford Fiestu. Ovo je prvi put da je Kubica posle nesreće vozio takmičarski auto na stazi.\nOpširnije: WRC: Kubica testira Fiestu Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:26\nWRC: Loebov deveti trijumf u Nemačkoj\nBorkovićev trijumf u Sloveniji\nBorkovićev trijumf u Švajcarskoj\nIncident na Brdskoj trci Tara 2012\nStrana 8 od 101\tStartPrev3456789101112NextKraj\tAuto Godine 2016


„Njujork tajms“: Amerika sprema hakerske napade na ruske sisteme - Sputnjik Srbija\n03:03 16 April 2021\n09:00 08.03.2021 (osveženo 09:11 08.03.2021) Preuzmite kraći link\nAmerička obaveštajna služba tvrdi, da Rusija stoji iza hakerskih napada na kompaniju za računarsku bezbednost „Solar vinds“.\nU martu 2020. godine hakeri su uspeli da integrišu virus u aplikaciju „Orion“, koji su potom preuzele i koristile hiljade kupaca kompanije. Među njima su bile američke vladine agencije i više od 400 najvećih američkih kompanija.\nRuski predstavnici na najvišem nivou su kategorički negirali verziju Vašingtona o umešanosti Moskve u ovakve akcije. Portparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov izjavio je da Moskva nije umešana u hakerske napade na američke vladine agencije i kompanije. Prema njegovim rečima, bilo kakve optužbe za umešanost Rusije „apsolutno su neosnovane i verovatnije su nastavak slepe rusofobije, kojoj se pribegava u svakom incidentu“.\nameričke sankcije, Rusija, Amerika, sajber napadi, hakerski napadi