Avganistan: dve decenije rata, pobeda talibana, EU se sprema da odbije izbeglice - Mašina\nAndrás Juhász 19.08.2021. 19.08.2021.\nKabul, glavni grad Avganistana, 15. avgusta pao je u ruke talibanskih boraca. Predsedničku palatu okupirali su nekoliko sati nakon što je predsednik Avganistana Ašraf Gani napustio zemlju.\nTalibanski lideri su izjavili da će razgovarati sa zvaničnicima dosadašnjih avganistanskih vlasti o formiranju „otvorene i inkluzivne islamske vlade“ i obećali mirnu tranziciju.\nOvo obećanje nije sprečilo izbijanje panike u Kabulu. Helihopteri zapadnih misija su obletali grad radi evakuisanja svojih uposlenih, iz ambasade SAD dizao se dim od paljenja važnih dokumenata, ispred banaka i bankomata gomilali su se redovi ljudi koji su pokušavali da podignu svoje ušteđevine.\nNakon sporadičnih pucnjeva u Kabulu zabranjeni su civilni letovi. Evakuacija je nastavljena vojnim avionima. Hiljade avganistanaca je pokušavalo da se domogne letova na kojima bi pobegli iz zemlje u kojem islamistički pokret preuzima vlast.\nTalibani su zauzeli skoro ceo Avganistan za nešto više od nedelju dana, uprkos tome što su SAD i NATO u protekle dve decenije potrošili milijarde dolara na izgradnju lokalnih snaga bezbednosti.\nBela kuća je godinama najavljivala da će američka vojska napustiti Avganistan. Završetak „najdužeg američkog rata“ bio je među predizbornim obećanjima bivšeg predsednika SAD Donalda Trampa, koji je potpisao sporazum sa talibanima u februaru 2020.\nSporazum sa talibanima iz 2020. ograničio je mogućnost direktnog vojnog dejstvovanja protiv pobunjenika. Kada je aktuelni predsednik SAD Džo Bajden najavio povlačenje svih američkih snaga iz Avganistana, talibanski borci su se brzo organizovali i krenuli u zauzimanje ključnih oblasti u toj državi.\nPadom Kabula završava se najduži rat Sjedinjenih Država, koji je SAD započeo nakon terorističkih napada 11. septembra 2001.\nOtprilike 241 hiljada ljudi ubijeno je u ratnoj zoni u Avganistanu i Pakistanu od 2001. godine. Više od 71 hiljada ubijenih bili su civili.\nZa razliku od Korejskog i Vijetnamskog rata koje je SAD finansirala dizanjem gornjih poreskih stopa, ratove u Avganistanu i Iraku finansirala je zaduživanjem. Procenjuje se da su ovi ratovi do 2020. godine koštali 2 biliona dolara. Procena cene ratova sa kamatama do 2050. iznosi 6,5 biliona dolara.\nTalibani drugačiji nego pre dvadeset godina?\nNakon munjevitog osvajanja Kabula, zvaničnici talibana su se opredelili za pomirljivi ton u komuniciranju sa javnošću, piše Rojters.\nPortparol talibana Zabidulah Mudžahid poručio je da oni ne žele spoljne i unutrašnje neprijatelje. Prema njegovim rečima, talibani neće tražiti odmazdu protiv bivših vojnika i vladinih zvaničnika i odobriće amnestiju bivšim vojnicima, kao i izvođačima radova i prevodiocima koji su sarađivali sa međunarodnim snagama.\nRamiz Alakbarov, humanitarni koordinator UN-a za Afganistan, rekao je Rojtersu da su talibani uveravali Ujedinjene nacije da mogu da nastave s humanitarnim radom u Avganistanu, koji pati od suše.\nŽenama će biti dozvoljeno da rade i studiraju i biće veoma aktivne u društvu, u okvirima Islama, odgovorio je Zabidulah Mudžahid na frekventno upućivanu kritiku da će talibani unazaditi položaj žena u avganistanskom društvu.\nAmbasadorka SAD pri UN-u Linda Tomas Grinfild je naglasila da će pažljivo pratiti odnos talibanske vlade prema pravima žena i devojčica.\nZvaničnici EU su takođe istakli da će sarađivati sa talibanskom vladom jedino ukoliko ona bude poštovala osnovna ljudska prava, uključujući i prava žena.\nTvrđava Evropa podebljava bedeme\nBriga za ljudska prava Avganistanaca izgleda sasvim drugačije na granicama Evropske unije. Na ostvru Limnos u Egejskom moru Fronteks (Agencija za evropsku graničnu i obalnu stražu) testira novu opremu od koje očekuje nadzor nad 15 hiljada kvadratnih milja mora zarad otkrivanja brodova kojima migranati putuju ka Evropskoj uniji.\nŠest zemalja EU je početkom avgusta Evropskoj komisiji uputilo pismo u kom traže nastavak deportacije izbeglica iz Avganistana bez obzira na kriznu situaciju u toj zemlji.\n„Zaustavljanje vraćanja [avganistanskih izbeglica] šalje pogrešan signal i verovatno će motivisati još više avganistanskih državljana da napuste svoj dom i traže boravak u EU“, navodi se u pismu Evropskoj komisiji koje potpisuju Austrija, Danska, Belgija, Holandija, Grčka i Nemačka.\nOd 2015. godine oko 570 hiljada Avganistanaca zatražilo je azil u EU, od kojih 44 hiljada u 2020. godini. Avganistan je, prema brojnosti, druga po redu zemlja porekla izbeglica u Evropi.\nProcenjuje se da je raseljeno oko 4,6 miliona Avganistanaca.\nHerat, Avganistan; United Nations Photo / Flickr\nDve decenije rata u Avganistanu u kratkim crtama\nAdministracija bivšeg predsednika SAD Džordža Buša najavila je američku invaziju na Avganistan 2001. godine kao odgovor na terorističke napade 11. septembra u Njujorku i Vašingtonu. Zvanični ciljevi rata bili su eliminisanje Al Kaide u Avganistanu, osiguravanje prava žena i manjina i uspostavljanje demokratske republike. Američka vojna mašinerija je ubrzo naterala talibane, koji su od 1996. godine upravljali većim delom Avganistana, na povlačenje iz velikih gradova. Vlast je preuzela Severna alijansa, koalicija bivših antisovjetskih mudžahedina.\nAktivnosti Al Kaide i talibana dospevaju na radar zapadnih sila pre napada na zgrade Svetskog trgovinskog centra 11. septembra 2001. godine.\nU oktobru 1999. godine Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija usvaja Rezoluciju 1267, na osnovu koje se osniva Odbor za sankcionisanje Al Kaide i talibana. On će povezati ove dve grupe kao terorističke entitete i uvesti sankcije usmerene na njihovo finansiranje, putovanja i nabavku oružja. Potez UN-a prati period uspona Al Kaide i njenog vođe Osame bin Ladena, koji je terorističku grupu krajem 1980-ih vodio iz Avganistana i Pakistana, početkom 1990-ih iz Sudana, i ponovo iz Avganistana sredinom 1990-ih. Talibani, koji su nastali tokom post-sovjetskog građanskog rata u Avganistanu, pružali su utočište za operacije Al-Kaide.\nDevetog septembra 2001. godine ubijen je Ahmad Šah Masud, komandant anti-talibanske koalicije Severna alijansa. Pojedini eksperti smatraju da je ubistvo Masuda osiguralo Bin Ladenu utočište kod talibana nakon 11. septembra.\nOperativci Al Kaide su 11. septembra 2001. godine oteli četiri komercijalna aviona i njima udarili u zgrade Svetskog trgovinskog centra u Njujorku i Pentagona (sedišta američke vojske) u Vašingtonu. Četvrti avion se srušio u polju u Pensilvaniji. U napadima je poginulo oko tri hiljade ljudi. Ubrzo potom tadašnji predsednik SAD Džordž Buš je obećao da će „pobediti u ratu protiv terorizma“.\nBuš 18. septembra 2001. potpisuje rezoluciju kojom ozakonjuje upotrebu sile protiv odgovornih za napad na SAD 11. septembra. Bušova administracija će se pozivati na ovu rezoluciju kao na pravno obrazloženje za sve preduzete mere u „borbi protiv terorizma“, od invazije na Avganistan, preko prisluškivanja američkih građana bez sudskog naloga, do izgradnje vojnog zatvora u zalivu Gvantanamo na Kubi, koji će javnosti postati poznat po drastičnim kršenjima ljudskih prava.\nAmerička vojska, uz britansku podršku, 7-og oktobra 2001. započinje kampanju bombardovanja talibanskih snaga pod nazivom Trajna sloboda. Kanada, Australija, Nemačka i Francuska obećavaju buduću podršku. Rana faza rata uglavnom uključuje američke vazdušne napade na Al Kaidu i talibanske snage uz pomoć Severne alijanse i drugih antitalibanskih snaga. Prvi talas kopnene vojske stiže dvanaest dana kasnije. Većina kopnenih borbi vodi se između talibana i njihovih avganistanskih protivnika.\nTalibanski režim se raspada ubrzo nakon poraza u Mazar-e-Šarifu 9. novembra 2001. Savet bezbednosti UN 14. novembra 2001. donosi Rezoluciju 1378, kojom se traži „centralna uloga“ Ujedinjenih nacija u uspostavljanju prelazne uprave i poziva svoje države članice da pošalju mirovne snage radi održavanja stabilnosti i isporuke pomoći.\nU decembru 2001. dolazi do žestokih sukoba između avganistanskih milicija i boraca Al Kaide kod pećinskog kompleksa Tora Bora. Više stotina ljudi gubi život, a Osama bin Laden odlazi u bekstvo.\nBonskim sporazumom, koji 5. decembra 2001. na poziv UN potpisuju različite avganistanske frakacije, uspostavlja se privremena vlada. Među frakcijama su najznačajnije Severna alijansa i grupa predvođena bivšim kraljem Avganistana.\nZvaničnim padom talibana smatra se predaja Kandahara 9. decembra 2001. godine, kada talibanski vođa Mulah Omar odlazi u bekstvo.\nU prvoj polovini 2002. godine Buš izjavljuje da će SAD podržati rekonstrukciju Avganistana u duhu Maršalovog plana koji je doprineo obnovi Evrope nakon Drugog svetskog rata. Svota od 38 milijardi dolara planirana da se izdvoji za humanitarnu pomoć i rekonstrukciju do 2009. godine ne potkrepljuju takva obećanja. Paralelno, planeri u Pentagonu preusmeravaju vojne budžete ka budućoj vojnoj intervenciji u Iraku.\nZa predsednika prelazne vlade u junu 2002. godine biva izabran Hamdi Karzaj, dotadašnji predsednik privremene administracije. Karzaj, vođa moćnog Popalaci plemena Durani paštuna, bio je organizator otpora Paštuna talibanima nakon 11. septembra 2001. Severna alijansa nije uspela da postavi premijera, ali je uspela da uvede nekoliko mehanizama za ograničavanje moći predsednika.\nKrajem 2002. vojska SAD uspostavlja Pokrajinske timove za rekonstrukciju zarad koordinisanja razvojnih programa. Ovi timovi predati su na upravljanje zemljama članicama NATO-a.\nTokom pres konferencije u Kabulu 1. maja 2003. godine ministar odbrane SAD Donald Ramsfeld proglašava kraj „velike borbe“. Istovremeno predsednik Buš daje izjavu o uspešno okončanoj misiji u Iraku.\nNATO preuzima kontrolu nad međunarodnim snagama bezbednosti (ISAF) u Avganistanu 8. avgusta 2001. i proširuje prisustvo NATO/ISAF-a na celu zemlju. Broj ISAF trupa raste sa početnih pet hiljada na oko 65 hiljada vojnika iz 42 zemlje, uključujući svih 28 država članica NATO-a. ISAF se od 2006. sve više uključuje u intenzivne borbene operacije na jugu Avganistana.\nPočetkom 2004. usvaja se novi ustav, kojim se stvara snažan predsednički sistem sa ciljem da ujedini različite etničke grupe u zemlji.\nPrvi izbori još od 1969. godine održani su 9. oktobra 2004. Karzaj postaje prvi demokratski izabrani predsednik Avganistana. Nekoliko nedelja nakon predsedničkih izbora Bin Laden se oglašava preko video poruke u kojoj poručuje Bušovoj administraciji da „mi želimo da povratimo slobodu naše nacije, dok je vi uništavate“.\nNasilje se širom zemlje povećava tokom letnjih meseci 2006. Intenzivne borbe izbijaju na jugu. Broj samoubilačkih napada se upetostručio sa 27 u 2005. na 139 u 2006, dok su daljinski detonirane bombe više nego udvostručene, na 1.677. Uprkos nizu izbornih uspeha, neki stručnjaci okrivljuju slabost centralnih vlasti za veliki broj napada.\nAvganistanska i UN-ova istraga u avgustu 2008. otkrivaju da je vatra iz američkog oružja ubila desetine avganistanskih civila u okrugu Šindand u zapadnoj provinciji Herat. To je izazvalo kritiku predsednika Karzaja i poduprlo tvrdnje talibana da koalicione snage nisu u stanju da zaštite stanovništvo.\nNovoizabrani predsednik SAD Barak Obama početkom 2009. godine najavljuje planove za slanje još sedamnaest hiljada vojnika u Avganistan. U martu Bela kuća obelodanjuje novu strategiju za rat u Avganistanu, čija je osnova da se „poremeti, demontira i porazi Al Kaida i njena uporišta u Pakistanu, i da se spreči Al Kaidin povratak u Pakistan i Avganistan.“ Istovremeno, zvaničnici vojske SAD upućuju poziv članicama NATO-a da šalju ne-vojnu podršku u Avganistan i da pomognu razvoj civilnog društva u toj zemlji.\nAmerički marinci u julu 2009. pokreću veliku ofanzivu na jugu Avganistana, koji je ujedno test za novu strategiju američke vojske protiv pobunjenika. Ofanziva, koja uključuje četiri hiljade marinaca, pokrenuta je kao odgovor na rastuću pobunu talibana u južnim pokrajinama.\nKrajem 2009. Karzaj ponovo pobeđuje na predsedničkim izborima, a drugi kandidati ga optužuju za krađu izbora. Obama najavljuje značajno povećanje prisustva Amerike u Avganistanu.\nNa samitu u Lisabonu u novembru 2010, zemlje članice NATO-a potpisuju deklaraciju za prepuštanje odgovornosti za bezbednost u Avganistanu domaćim snagama bezbednosti do kraja 2014. godine.\nVođa Al Kaide Osama Bin Laden ubijen je 1. maja 2011. godine. Njegova smrt podstiče rasprave o povlačenju NATO trupa iz Avganistana. Istraživanja javnog mnjenja pokazuju da raste broj Amerikanaca koji ne podržavaju rat u Avganistanu, a Obama najavljuje povlačenje 30 hiljada trupa.\nDesetogodišnjicu vojne intervencije u Avganistanu dočekuje 100 hiljada američkih vojnika. Do oktobra 2011. SAD su potrošile 444 milijardi dolara na rat u Avganistanu.\nKrajem 2011. održava se još jedna konferencija u Bonu u Nemačkoj sa ciljem da se izradi plan za razvoj i samoodrživnost Avganistana nakon povlačenje međunarodnih misija. Konferencija se okončava neuspehom.\nPočetkom 2012. talibani su pristali na pregovore sa SAD, ali su iste prekinuli nakon dva meseca, optužujući Ameriku da ne pristupa ozbiljno pitanju razmene zatvorenika. Šanse za pregovore umanjuju i vesti o američkim vojnicima koji pale Kuran i ubijaju civile.\nAvganistanska vlada preuzima upravljanje bezbednošću u junu 2013.\nNovu „Jedinstvenu vladu“ Avganistana formiraju pobednik na izborima Ašraf Gani i njegov glavni rival Abdulah Abdulah, 21. septembra 2014.\nSjedinjene Države 13. aprila 2017. bacaju svoju najmoćniju ne-nuklearnu bombu na kompleks pećina u istočnoj provinciji Nangarhar, gde su pozicionirani samoproglašeni borci Islamske države. Ovo bombardovanje skreće pažnju na prisustvo ID u Avganistanu. Talibani kontrolišu oko jedne trećine države. U Kabulu je više samoubilačkih bombaških napada nego ikada. Predsednik SAD Donald Tramp najavljuje da će američka vojska ostati u Avganistanu da se bori protiv terorizma i da se planovi o izlasku iz Avganistana neće praviti arbitrarno već na osnovu „stanja na terenu“.\nTalibani sprovode niz terorističkih napada u Kabulu u kojima usled eskalacije nasilja život gubi više od 115 ljudi. Napadi se događaju u periodu kada Trampova administracija sprovodi svoj plan za Avganistan. SAD raspoređuje trupe širom ruralnog Avganistana da savetuju avganistanske brigade i pokreće vazdušne napade na laboratorije opijuma sa ciljem da naškodi talibanima ekonomski.\nPočetkom 2019. talibani i SAD postižu napredak u pregovorima. SAD obećava povlačenje izvesnog broja trupa ukoliko talibani spreče dejstvovanje međunarodnih terorističkih grupa u Avganistanu.\nSAD i talibani 29. feb ruara 2020. potpisuju sporazum koji otvara put povlačenju američkih trupa i uključuje garancije talibana da se Avganistan neće koristiti za terorističke aktivnosti. Sporazum predviđa da pregovori sa avganistanskom vladom počnu narednog meseca, ali predsednik Avganistani Ašraf Gani zahteva od talibana da prvo ispune uslove njegove vlade. Sporazum SAD i talibana ne uključuje prekid vatre, pa u danima nakon potpisivanja talibanski borci izvode desetine napada na avganistanske snage bezbednosti. Američke snage odgovaraju vazdušnim napadom na talibane u južnoj provinciji Helmand.\nVršilac dužnosti američkog ministra odbrane Kristofer Miler najavljuje planove da SAD prepolovi broj vojnika u Avganistanu do sredine januara, nekoliko dana pre nego što će novoizabrani predsjednik Džo Bajden biti inaugurisan. Hiljade vojnika već je povučeno nakon sporazuma sa talibanima u februaru, čime se Trampova administracija približila ispunjenju predizbornog obećanja. Ovo saopštenje je usledilo u trenutku kada su se pregovori između avganistanske vlade i talibana nalazili u ćorsokaku.\nBajden 14. aprila 2021. najavljuje da Sjedinjene Države neće ispuniti rok određen američko-talibanskim sporazumom za povlačenje svih trupa do 1. maja i umesto toga objavljuje plan za potpuno povlačenje do 11. septembra 2021. Preostalih 3.500 vojnika u Avganistanu biće povučeno bez obzira na to da li je postignut napredak u mirovnim pregovorima između avganistanske vlade i talibana. Bajden kaže da će Vašington nastaviti da pomaže avganistanske snage bezbednosti i da podržava mirovni proces.\nVlada Avganistana pada 15. avgusta 2021., kada talibani okupiraju Kabul.


Sudski tumač za holandski jezik - SUDSKI TUMAČI BEOGRAD - FLASH\nSudski tumači - Jezici » Sudski tumač za holandski\nSudski tumač za holandski – Prevod opštih dokumenata i spisa\nSudski tumač za holandski jezik za prevod opštih dokumenata i spisa ne mora imati iskustva ili specijano poznavati određene oblasti, ali to ne znači da je prevod opštih dokumenata i spisa lak posao. Sudski tumač za holandski jezik mora razumeti način i stil pisanja pisca čiji dokument prevodi na holandski jezik ili sa holandskog jezika. Za dobar prevod je ponekad potrebno puno istraživanja na tu temu. Kvalitetno prevođenje bilo kog teksta je složen proces koji oduzima dosta vremena, ali vam Sudski tumači FLASH mogu ponuditi vrhunski prevod za samo 24 sata ili čak manje.\nSudski tumač za holandski – Prevod pravne dokumentacije\nSudski tumač za holandski jezik za prevod pravne dokumentacije je tumač-prevodilac koji je speciajalizovan za ovu oblast. Svaki od naših stručnjaka prevodilaca, koji rade sa pravnim dokumentima i spisima ima relevantno iskustvo u oblasti prava. U toku i nakon završenog prevoda, a pre overe sudskog tumača, vrše se i dodatne provere prevoda, kako bismo bili sigurni da je prevod tačan i ispravno urađen, jer čak i male greške u prevodu dokumenta u oblasti prava mogu dovesti do ozbiljnih pravnih posledica za sve osobe koje su u neki pravni posao uključene.\nSudski tumač za holandski – Prevod tehničke dokumentacije iz svih oblasti\nSudski tumač za holandski jezik za prevod tehničke dokumentacije je kao specijalista možda i jedan od najvažnijih prevodilaca. Sudsko tumačenje i prevođenje tehničke dokumentacije može biti najkomplikovanije od svih vrsta prevoda. Ponekad je potrebno malo vremena za pravilno prevođenje tehničke dokunmentacije sa i na holandski jezik, do je ponekad prevođenje tehničke dokumentacije veoma zahtevan posao. Naravno, sve zavisi od oblasti i terminologije koja se koristi. Najčešći tipovi prevoda tehničke dokumentacije sa holandskog i na holandski jezik su uputstva i priručnici, opis opreme, uputstva za instalaciju i sl. Sudski tumači za holandski jezik za prevod tehničke dokumentacije mogu pomoći sa bilo kojim od njih.\nSudski tumač za holandski - Prevod lične i opšte medicinske dokumentacije\nSudski tumač za holandski jezik za prevod medicinske dokumentacije može uraditi prevod sa i bez overe na holandski jezik i sa holandskog jezika za farmaceutske kompanije zahtevaju usluge profesionalnog medicinskog prevodioca kako bi mogle prodati svoje proizvode širom sveta. Odgovornost koja pada na sudskog tumača za holandski jezik, u pogledu prevoda medicinske dokumentacije je ogromna, jer je zdravlje ljudi u pitanju. Sudski tumači FLASH za holandski jezik će se pobrinuti za odabir najboljih profesionalaca - prevodilaca za pružanje prevoda najvišeg kvaliteta.\nSudski tumač za holandski – Prevod dokumentacije iz oblasti finansija\nSudski tumač za holandski jezik za prevod finansijske dokumentacije, izveštaja ili finansijskih analiza mogu pružiti uslugu vrhunskog kvaliteta u kratkom roku i po veoma povoljnim cenama. Pokrivamo sve aspekte finansija i tu smo da vi ne biste morali da brinete! Sudski tumači FLASH će vam pružiti prevod teksta koji ispunjava sve međunarodne standarde finansijskog poslovanja.


Nova Srbija pregovara sa naprednjacima o izlasku na izbore\nIzvor: Večernje novosti, 10.Feb.2016, 00:34\nLider Nove Srbije Velimir Ilić rekao je večeras u Čačku da je ta stranka u pregovorima sa Srpskom naprednom strankom oko zajedničkog nastupa na predstojećim republičkim izborima i da će oni narednih dana biti završeni. "Mi smo u pregovorima koji će završiti ovih dana na nivou cele koalicije i mislim da će već iduće nedelje biti sve definisano. Načelno je dogovoreno, ali treba neke stvari još da se defnišu. Bilo je nekih razgovora, ali ovih poslednjih dana nije, jer je premijer >> Pročitaj celu vest na sajtu Večernje novosti << Alksandar Vučić bio zauzet i nije imao vremena za te razgovore", rekao je Ilić novinarima nakon tribine Nove Srbije. Ilić je rekao da će Nova Srbija na lokalne izbore u Čačku izaći sama, kao što je izašla i na prošlim lokalnim izborima i da postoji mogućnost da ponovo bude kandidat za gradonačelnika Čačka, precizirajući da će o tome "razmisliti". "Mi imamo obavezu prema Čačanima da na lokalne izbore izadjemo sami. Mi se borimo da pobedimo, a videćemo, nije sramota ni izgubiti. Ako neko ima bolji od nas, nema problema. Mi smo za demokratiju, ja sam se ceo život za to borio. A što se tiče toga da li ću biti ja gradonačelnik, pa muka mi je da gledam kako mrcvare ovaj grad, kako se svadjaju odbornici, kako se razjedinjuju. Ružno je kako ne mogu ni oko čega da se dogovore", rekao je Ilić. On je istakao da mu smetaju "prozivike" opozicione stranke Dveri u Čačku na račun njegove porodice i tvrdnje da Čačkom vladaju Ilići, ocenivši da je to nekorektno jer na izborima nisu pobedili Ilići nego Nova Srbija. "Neki samo plaču kako mi vladamo 20 godina. Pa, pobedite nas, pa ćemo da vam čestitamo, kako možemo to da vam poklonimo vlast, nije to kutija šibica", rekao je Ilić. Nova Srbija je večeras održala predizbornu tribinu u prepunoj Velikoj sali Doma kulture u Čačku u kome je na vlasti od 1996. godine. Gradonačelnik Čačka je Vojislav Ilić, rodjeni brat Velimira ilića.\nNova Srbija pregovara sa naprednjacima o koaliciji\nIzvor: RTS, 10.Feb.2016\nLider Nove Srbije Velimir Ilić rekao je u Čačku da je ta stranka u pregovorima sa Srpskom naprednom strankom oko zajedničkog nastupa na predstojećim republičkim izborima i da će pregovori narednih dana biti završeni. . ...\n10.Feb.2016: Večernje novosti


Približno 57.000 radnika u RS prima više od 1.200 KM, a 20.000 manje od minimalne plaće - Zvornicki.ba\nPribližno 57.000 radnika u RS prima više od 1.200 KM, a 20.000 manje od minimalne plaće\nU bh. entitetu Republika Srpska zaposleno je ukupno 257.475 radnika, a kada se posmatraju platni razredi, u februaru ove godine najviše ih je primilo plaću višu od 1.200 KM.\nZa ukupno 56.925 radnika u februaru ove godine je nakon oporezivanja isplaćeno više od 1.200 KM, dok u drugi najčešći platni razred ulaze primanja između 520 i 600 maraka, kolika je plaća za ukupno 53.142 radnika. Minimalnu plaću od 520 KM ima 11.988 zaposlenih, dok manje od toga prima 21.056 radnika.\nS druge strane, prema podacima Saveza sindikata RS-a prosječna plaća u martu isplaćena u ovom entitetu nije pokrivala ni pola potrošačke korpe. Sindikalna potrošačka korpa u martu koštala je 1.959 KM, dok je prosječna plaća iznosila 978 maraka. – Porodice su najviše novca trošile za nabavku prehrane 741 KM, za stanovanje i komunalne usluge 593 KM, te za tekuće održavanje domaćinstva 105 KM – saopćili su u Savezu sindikata RS-a.\nKako su naveli, niske prosječne plaće u martu ove godine primili su radnici u djelatnosti umjetnosti, zabave i rekreacije 794 KM, zaposleni u administrativnim i pomoćnim uslužnim djelatnostima 778 KM, kao i radnici u djelatnosti pružanja smještaja, pripreme i posluživanja hrane, hotelijerstvo i ugostiteljstvo, čija je prosječna plaća u martu iznosila 757 KM.


HomeVestiNAPREDUJU RADOVI NA PUTNOJ INFRASTRUKTURI U KAĆU\n17/10/2019Redakcija BALKAN TVVesti, za slajder0\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević obišao je prigradsko naselje Kać u kojem se izvode radovi na putnoj infrastrukturi. Završeni su radovi na popravci trotoara u Svetosavskoj ulici, uređenje parkinga kod Mesne zajednice, Biblioteke i Vatrogasnog doma u Ulici Vojina Paleksića, asfaltirane su ulice Taška Načića, krak Ulice Vuka Karadžića, Omladinska, Prvomajska, Vinogradarska, Svetozara Markovića, Radnička i Ulica Petra Drapšina. Trenutno su u toku radovi na sanaciji autobuskih stajališta i asfaltiranje ulica Zdravka Čelara i Narodne vojske.\n-- Kać je jedna od komunalno najuređenijih prigradskih mesnih zajednica, odnosno naseljenih mesta. Ove godine smo dosta ulagali u Kać. Pored Petrovdanskog naselja, koje je dobilo i kanalizacionu mrežu i atmosfersku kanalizaciju, kao i novi asfalt, rađena je i glavna ulica u dogovoru sa JP „Putevi Srbije“. Ta investicija je iznosila oko 120 miliona dinara, ali i Grad je dodatno investirao u ulice drugog prioriteta. Petnaest ulica je trenutno u procesu rada ili je završeno, a vrednost tih investicija je oko 95 miliona dinara. Čekaju nas dalja ulaganja u Kać, a to su rekonstrukcija i proširenje obdaništa, pošto nam je jedna od najvećih lista čekanja za vrtić upravo u Kaću, kao i rekonstrukcija Mesne zajednice. Sledeće što ćemo uraditi jeste Klub penzionera u Kaću i rekonstrukcija fiskulturne sale u Osnovnoj školi „Đura Jakšić“ koja od 1976. godine, od kada je napravljena, više nije obnavljana. Žitelji Kaća mogu biti zadovoljni, jer smo u prethodnom periodu u ovo mesto investirali preko 200 miliona dinara, i to samo kad je u pitanju glavna ulica i ovih 15 ulica koje se rade, ne računajući obdanište i mesnu zajednicu. Dobra vest je da ćemo rebalansom budžeta dodati 250 miliona za putnu privredu i verujem da će putari iskoristiti ovo dobro vreme i povoljne uslove da još više rade na teritoriji celog grada. Hvala ljudima iz Mesne zajednice i odbornicima, kao i svim građanima na strpljenju i na razumevanju, kao i radnicima koji su angažovani na ovim poslovima-rekao je gradonačelnik Miloš Vučević.\nPlanirano je da JKP „Put“ izvede radove u narednom periodu i u delu Partizanske ulice i ulica Sime Šolaje i Nikole Tesle, zatim plato i put do Manastira Vaskresenje Hristovo, a sledi i uređenje teretnog ulaza u vrtić i popravka trotoara u delu Ulice Kralja Petra prvog od broja 28 do 34. Dakle, ukupno će biti asfaltirano 15 ulica, odnosno preko 10 kilometara saobraćajnica.


SNP Berane: Proces promjena je u toku, u subotu na protest u Podgorici - Vijesti.me\nSNP Berane: Proces promjena je u toku, u subotu na protest u Podgorici\n1108 pregleda 4 komentar(a)\nVijesti online 22. februar 2019, 17:03\nPredsjednik Opštinskog odbora SNP Berane Tihomir Bogavac pozvao je člansvo i sipazitere ove partije iz Berana, kao i sve građane, da se okupe u subotu na mirnim protestima u Podgorici.\n“Proces potrebnih promjena u Crnoj Gori je u toku. Korupcija, kriminal na najvišem nivou, poskupljenje struje, potrošačke korpe, sve su to razlozi da se vidimo u subotu u Podgorici, na mirnom protestu slobodnih građana Crne Gore”, kazao je Bogavac.\nOn se ujedno osvrnuo na saopštenje lokalnog odbora DPS u ovom gradu u kojem se ta, kako je rekao, partija hvali da se završavaju veliki infrastrukturni projekti u Beranama koje su oni pokrenuli.\n“Umjesto da upute izvinjenje građanima Berana zbog korupcije, kriminala i afere „Koverat“ koja ovih dana potresa našu, ali i međunarodnu javnost, umjesto da traže oprost za sva nepočinstva koja su sprovodili nad svojim gradom dok su bili u prilici da kovertama mašu po Beranama, lokalni DPS mučenici daju isprazna saopštenja sa svojih partijskih sastanaka”, navodi Bogavac.\nOn podsjeća da će DPS “ostati upamćen po tome da za vrijeme vršenja vlasti niti jedan projekat nijesu završili u Beranama, kao što će ostati zapisano da su upravo oni na Vasovim vodama, koje pominju u saopštenju, izvodili policiju na svoje građane i svoj narod”.\n“Zato, prije nego se odluči beranski DPS na koju će gubitničku stranu – Milovu ili Duškovu, na vrijeme ćemo ih podsjetiti da su u ranijem periodu zdušno podržavali svog koordinatora na lokalnim izborima u Beranama, SvetozaraMarovića, koji je završio znamo kako. Još jednom ih upozoravamo da dobro razmisle u kom će sada pravcu, kako ne bi ponovili istu grešku”, dodao je predsjednik OO SNP Berane.\nPrema riječima Bogavca beranska lokalna vlast, na čelu sa SNP-om, “nastavlja uspješnu realizaciju svega planiranog, bez obzira na otvorenu opstrukciju pojedinih ministara, koje lokalni DPS gubitnici tjeraju da opstruiraju ulaganja u svoj grad i svoju sredinu, čime direktno nanose štetu svim građanima, pa i onima koj isu glasali za njih”.


Gužve i čekanje gore od bolesti - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Gužve i čekanje gore od bolesti\nGužve i čekanje gore od bolesti\n25. januara 2009. 2 Mins Read\nČekaonice u ambulantama porodične medicine prijedorskog Doma zdravlja proteklih dana su bile prepune nezadovoljnih pacijenata.\nPored prehlada i viroza, Prijedorčani koji su došli da zatraže pomoć od ljekara, žalili su se na gužve kao i na činjenicu da odrasli i djeca nisu fizički razdvojeni dok čekaju na pregled. Mada niko nije želio da govori za medije, nezadovoljstvo je bilo evidentno.\nDirektor Doma zdravlja Mladen Miodragović, nije negirao činjenicu da su redovi za pregled dugi, ali je građane zamolio za strpljenje.\n– Svima je poznato da je objekat Doma zdravlja u završnoj fazi rekonstrukcije, tako da smo bili prinuđeni da nekoliko ambulanti porodične medicine preselimo na alternativne lokacije – kazao je Miodragović.\nOn je dodao i da uprkos otežanim uslovima rada, ljekari porodične medicine primaju od 80 pacijenata dnevno i da niko nije ostao nepregledan.\n– Drugi razlog zašto smo suočeni sa gužvama je što je u toku implementacija projekta porodične medicine, te umjesto 42 tima, trenutno radi 35, što nije dovoljno da pružimo kvalitetne zdravstvene usluge za oko 84.000 stanovnika, registrovanih kroz projekat porodične medicine – kazao je Miodragović dodajući, da je dodatni problem i što je čak 16 ljekara trenutno na specijalizaciji.\nMiodragović tvrdi i da pored edukacije medicinskih radnika i pacijenti moraju da prihvate sistem zakazivanja pregleda, što bi umnogome olakšalo rad u ambulantama.\nOn je najavio poboljšanje u funkcionisanju mreže ambulanti porodične medicine već u martu, kada će biti završeni radovi na objektu Doma zdravlja i nakon što u Kozarci počnu da rade tri ambulante porodične medicine.


- Na pronalasku hrvatskog državljanina Mateja Periša bili su angažovani pripadnici Policijske uprave za grad Beograd, Ronilačke jedinice Žandarmerije, Uprave kriminalističke policije, Policijske ispostave za bezbednost na rekama, kao i sve policijske stanice na teritoriji grada Beograda - saopštio je MUP.\nPodsetimo, kako smo nezvanično saznali ranije danas, analiza DNK potvrdila je da je da je u sredu iz Dunava u Beogradu izvučeno telo Mateja Periša.\nPodsetimo, za Matejom Perišom se tragalo od poslednjeg dana decembra prošle godine, a poznavaoci Dunava su spričali da je moguće da je telo tek sada isplivalo jer su više temperature, a u Beogradu je duvao i jak vetar. Oni veruju da se telo zakačilo ispod Pančevačkog mosta i da zbog toga ronioci nisu mogli da ga pronađu jer u tim uslovima mogu da pretražuju reku samo na dodir.\n09:48 U ovim delovima grada se nalaze "OSTRVA TOPLOTE" Evo kako ovaj klimatski fenomen utiče na život beograđana


Hamilton je trijumfovao na trci za Veliku nagradu Velike Britanije. Njemu je to bila treća uzastopna pobeda na stazi Silverston, a peta u sezoni i 38. u karijeri.\nBritanac je imao veoma loš start trke, pošto su ga na samom početku pretekli Brazilac Felipe Masa i Finac Valteri Botas iz Vilijamsa. Takođe, poslednjih 15 krugova obeležila je i jaka kiša. Hamilton je na kraju zahvaljujuću dobroj taktici uspeo da pretekne dvojac Vilijamsa.\n"Bila je ovo veoma uzbudljiva trka - loš početak za mene, pa onda je kiša počela da pada. Nije dobro izgledalo, ali se lepo završilo. Mislim da sam zahvaljujući dobroj taktici trijumfovao", kazao je Hamilton.\nDrugo mesto zauzeo je njegov klupski kolega Nemac Niko Rozberg, koji je u završnici trke, zahvaljujući agresivnoj vožnji na početku padavina iskoristio nesigurnost vozača Vilijamsa i zaobišao ih.\n"Bilo je trenutaka kada se nisam osećao lepo na stazi. Sve vreme sam bio iza Vilijamsa i ništa nisam moga oda uradim. Na sreću se sve dobro završilo.\nIskoristio sam svoju priliku kada je kiša počela da sipi, zaobišao sam vozače Vilijamsa i verovao sam da mogu da sustignem Hamiltona, ali je onda počeo pljusak, a Hamilton je u pravi čas otišao u boks, iako sam mislio da greši", rekao je Rozberg.\nTrećeplasirani Sebastijan Fetel iz Ferarija ocenio je da se ne bi našao na podijumu da nije kiša počela da pada i dodao da je današnja trka bila jedna od uzbudljivijih.


Ponovo aktualan prelazak Šehića u Trabzonspor – Haber.ba\nPonovo aktualan prelazak Šehića u Trabzonspor\nIbrahim Šehić sa Erzunumom se bori za opstanak u Super ligi Turske. Ipak, i u slučaju da njegov sadašnji klub napusti ligu, Šehić bi mogao i dalje mogao braniti u najjačem prvenstvu Turske. Za njegove usluge ponovo je zainteresovan Trabzonspor, klub koji je i zimus imao namjeru angažovati bh. golmana.\nŠehić je jedan od naboljih golmana u Turskoj danas, a osim Trabzona, interesovanje za njega pokazivao je i Fenerbahce.\nOn je tokom ljeta, nakon što je napustio Qarabag bio pred potpisom za Parmu, a posao je propao jer nema pasoš neke od zemalja iz Evropske unije.


Srđan Popović i Jan Bratu (Foto Opština Gračanica)\nOdlazeći ambasador OEBS-a Jan Bratu kazao je nakon razgovora sa Popovićem da je međusobna saradnja bila uspešna i da će tako ostati i ubuduće.\n„Imali smo veoma dobru saradnju mi kao misija sa srpskom zajednicom a pogotovu sa opštinom Gračanica. Uveren sam da će se ova saradnja nastavii i u buduće. Hteo bih lično da se zahvalim gradonačelniku Popoviću na izvanrednoj saradnji. Najviše smo radili na jačanju i osnaživanju omladine i njihovoj međusobnoj saradnji. Veoma je bitno da se ove inijative nastave i u buduće“, rekao je Bratu.\nPopović se Bratuu zahvalio na svemu što je OEBS pružio u cilju unapređenja života stanovnika opštine Gračanica.\n„Mogu reći da smo sve stvari rešavali na jednom prijateljskom nivou a tome je doprinelo i njegovo bogato iskustvo. Mi svakako nastavljamo saradnju sa OEBS-om. Ambasadoru Bratuu želim puno uspeha na novoj poziciji. Neće nam biti tako daleko i nadam se da ćemo naći načina da nastavimo dosadašnju dobru saradnju“, kazao je Popović.\nPredsednik opštine Gračanica Srđan Popović poklonio je Janu Bratuu koji uskoro prelazi na dužnost ambasadora OEBS-a u Srbiji duborez Manastira Gračanica.\n19.09.2021 Jelena Đoković posetila manastir Gračanicu (585)\n19.09.2021 ’’Novaku ću preneti da mu je lepa domovina’’ (355)


Sirijska vojska utire put do turske granice - Sputnjik Srbija\n11:55 26 Maj 2020\n13:40 08.02.2016 Preuzmite kraći link\nTerorističke grupe koje deluju u regionu povlače se i beže dok sve više gradova i sela pada u ruke vladinih snaga. Do ulaska ruske avijacije u rat u Siriji bilo je samo pitanje meseca kada će ujedinjene terorističke formacije opkoliti Damask.\nSirijska avijacija uništila je veliki objekat za obuku boraca DAEŠ-a u Raki, javlja iranska novinska agencija Fars.\nPrema izveštaju agencije, u vazdušnom napadu ubijeno je više od 30 terorista, dok je više desetina povređeno.\nMilitanti DAEŠ-a okupirali su Raku 2013. godine i od tada je ona glavno uporište terorista u Siriji.\nKako prenosi televizija „Majadin“, sirijska vojska je noćas dodatno proširila zonu pod svojom kontrolom između Alepa i granice sa Turskom.\nAsadova armija opkolila je grad El Bab, koji je takođe veliko i važno uporište DAEŠ-a.\nIstovremeno, jedinice sirijske armije uspešno potiskuju odrede DAEŠ-a i proturske grupacije Džebhat el Šamija, uprkos tome što su se udružili i koordiniraju svoja dejstva.\nNusra front trpi velike gubitke u Alepu i Dari (video)\nBorbe se vode na samo 13 kilometara od granice sa Turskom, a Asadova armija u Latakiji već je stigla na 8 kilometara od sirijsko-turske granice.\nTerorističke grupe koje deluju u regionu povlače se i beže dok sve više gradova i sela pada u ruke vladinih snaga.\nInače, do ulaska ruske avijacije u rat u Siriji — bilo je samo pitanje meseca kada će ujedinjene terorističke formacije opkoliti Damask.\nnapredovanja, raka, Asad, terorista, vojska, Sirija


Radionica | Vrtić Guliver\nKako verujemo u ključnu ulogu roditelja u životu deteta, tako isto verujemo da radionice Roditelj – Dete pomažu svakom detetu da dostigne svoj puni potencijal. Radeći sa Vašim detetom pomažete mu da vrtić u potpunosti doživi kao svoju drugu kuću a Vas kao delom iste. Radionice se organizuju više puta godišnje. Pored kreativnih radionica organizujemo edukativne radionice i roditeljske sastanke.\nRadionice su struktuirani programi koji roditeljima obezbeđuju informacije o specifičnim temama i veštinama za emocionalno zdravo roditeljstvo. Roditelji se upoznaju sa korisnim savetima i načinima kako da efikasno koriste ove veštine. Edukativna radionica obuhvata formalne prezentacije i interaktivne vežbe. Postoji mogućnost da roditelji podele svoju priču i čuju priče iz perspektive drugih roditelja.\nOvde možete naučiti kako da ostanete mirni u situacijama kada treba da održite disciplinu; videćete da postoje i drugi načini od kažnjavanja i imaćete širi repertoar odgovora kada morate disciplinovati dete a da se pritom osećate dobro kada ih koristite.


Raspisan javni poziv za dodjelu novca poljoprivrednicima | Moj Kotor Varoš\nHomeKotor VarošRaspisan javni poziv za dodjelu novca poljoprivrednicima\nNačelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan raspisao je javni poziv za korišćenje subvencije za poljoprivrednu proizvodnju u 2018. godini.\nNovčana podrška predviđena je za proširenje i unapređenje ratarske proizvodnje sjetvom strnih žitarica heljde, spelte na većim nadmorskim visinama. Subvencije mogu dobiti i pčelari i poljoprivrednici koji se bave plasteničkom i proizvodnjom u zaštićenim prostorima.\nPodsticaj je na raspolaganju i za voćare u oblasti jabučaste, jagodičaste i vinogradarske proizvodnje, koji imaju zasade u intezivnoj proizvodnji. Stočari mogu računati na podršku za proširenje i unapređenje postojeće proizvodnje.\nOsnovni uslovi za korišćenje podsticaja su da je poljoprivredna proizvodnja zasnovana na području opštine Kotor Varoš, da je podnosilac zahtjeva za subvenciju vlasnik ili ima ugovor o zakupu zemljišta i da poljoprivredni proizvođač ima prebivalište u kotorvaroškoj opštini. Predviđeni su i posebni uslovi za svaki vid proizvodnje ovuhvaćene javnim pozivom, koje kao i druge pojedinosti možete pogledati u njegovom integralnom tekstu u rubrici “Konkursi-oglasi”.\nRok za podnošenje zahtjeva za subvenciju je 60 dana od dana objavljivanja, odnosno od 30. maja. Zahtjev je moguće podnijeti lično u opštinskoj upravi ili putem pošte na adresu: Odjeljenju za privredu, opština Kotor Varoš, Ulica sara Dušana bb, 78220 Kotor Varoš. Obrasce za prijavu na javni poziv moguće je dobiti u Poljoprivredno-savjetodavnoj službi opštine ili na internet stranici opštine Kotor Varoš.


Peskov: Putin nikada nije bio protiv mirovnjaka u Ukrajini | Patriot\nNaslovna Vesti Peskov: Putin nikada nije bio protiv mirovnjaka u Ukrajini\nPeskov: Putin nikada nije bio protiv mirovnjaka u Ukrajini\nOn je rekao da trenutno ne raspolaže informacijom kakav bi bio sastav mirovne misije u Donbasu i da li će u njoj biti i Rusa.\n„Ta tema je već odavno na dnevnom redu, nju su spominjali i predsednik Ukrajine Petro Porošenko i kancelarka Nemačke Angela Merkel. Međutim, nikakve jasne slike o tome kako bi izgledao sastav mirovnjaka još nema“, rekao je Peskov.\nOn je dodao da će to pitanje biti rešavano u okviru „normandijskog formata“ pregovora, uz ocenu da je razmeštanje mirovne misije bez prethodnih konsultacija sa predstavnicima Donjecke i Luganske narodne republike nemoguće.\nPrethodni tekstLavrov Tilersonu: Tužićemo vas zbog zaplene imovine\nSledeći tekstPutin čestitao Asadu na deblokadi Dejr el Zora\nObradović namerno odvukao protestante do 29-og da bi Vučić izašao na...\nKravčuk optužuje: Putin je naumio da obnovi Rusku imperiju i da...


Lepa Brena ipak ne pokreće biznis sa Bobom! – Radio Balkanfox\nNajveća jugoslovenska folk zvezda Lepa Brena demantovala je pisanja bosanskih medija da sa suprugom Bobom Živojinovićem namjerava da izgradi hotel i skijalište na planini Trebević iznad Sarajeva.\nSkijalište bi imalo dve staze dužine od 700 metara, sa jednim ski-liftom, a projekat je planiran u sklopu Parka prirode Trebević. Ona bi, navodno, do kraja januara trebalo da dođe na završni dogovor sa nadležnima u opštini Istočni Stari grad u Republici Srpskoj, preneli su mediji iz Bosne, a Brena kaže da to ipak nije tako:\n– Nije tačno – kratko je odgovorila Brena na pitanje da li je istina da planira izgradnju hotela i skijališta na Trebeviću, gde su za vrijeme 14. Zimskih olimpijskih igara 1984. održana takmičenja u bobu i sankanju.\nThe post Lepa Brena ipak ne pokreće biznis sa Bobom! appeared first on Aloonline.me.


GAŠIĆ NA GODIŠNJICI BIA: Učinili smo sve da se očuva mir i zaštiti narod (KURIR TV)\n17.10.2018. 15:09h 17.10.2018. 15:37h\nGašić je na svečanosti u sedištu Agencije rekao da se BIA u proteklih godinu dana uspešno suprotstavila terorizmu, ilegalnim migracijama, prikrivenom delovanju stranog faktora, kao i organizovanom kriminalu i korupciji.\nUspešno smo izvršili sve zadatke koje je pred nas postavio državni vrh i predsednik Republike, rekao je Gašić i posebno zahvalio Aleksandru Vučiću, jer je, kako kaže, ličnim angažovanjem dao ogroman doprinos jačanju kapaciteta Agencije, a posebno poboljšanju uslova rada pripadnika.\nKako je primetio, globalni akteri u aktuelnom trenutku traže novu ravnotežu u svojim suprostavljenim interesima što se, dodaje, posebno odražava na uvek "uzavreo" region "Upravo zbog toga, učinili smo sve da očuvamo mir i stabilnost u regionu, a na prvom mestu da zaštitimo interese našeg naroda i države", rekao je Gašić.\nOn je dodao da je BIA radila na jačanju veza i odnosa poverenja sa partnerskim službama, čime je, kaže, učvršćen ugled agencije u inostranstvu.\nNaveo je i da je tri puta uvećan nivo međunarodne saradnje, a sve u cilju efikasnije razmene saznanja o ključnim bezbednosnim rizicima.\n"Budući da za savremene bezbendosne pretnje ne postoje granice, da se brzo prilagođavaju novim okolnostima i ne gube na destruktivnosti, naš cilj je da kroz stalnu saradnju unapredimo načine na koje ćemo moća da predvidimo, preventivno delujemo I suprostavljamo se ovim problemima", istakao je direktor BIA.\nGašić kaže i da je izmenama i dopunama Zakona o BIA otvoren put ka bržem razvoju Agencije i zapošljavanju mladog i obrazovanog kadra.\nPrema njegovim rečima, značajno su unpaređeni tehnički kapaciteti, a u narednom periodu plan je da daljim unapređenjem tih resursa BIA dostigne nivo najvećih svetskih službi.\n"U narednom periodu planiramo i dalje poboljšanje uslova i kvaiteta rada naših pripadnika. Cilj nam je da moderno organizovani i tehnički opremljeni što ranije prepoznamo savremene izazove i preventivno delujemo kako bi bezbednosne rizike i pretnje sveli na najmanju meru", istakao je Gašić.\nRekao je da će BIA i kada je najteže, i kaza za druge nije moguće, biti tu da ponosno i časno čuva bezbednost građana i države.\nNaveo je i da su se okolnosti menjale, ali da je suština poziva i njihove dužnosti ostala ista - da kao časni ljudi posvećeno i odgovorno zaštite državu i narod od svih pretnji.\n"Za nas patriotizam nije samo reč. To je bezuslovna ljubav prema Srbiji koja nas obavezuje. Uverio sam se da pripadnici ovaj poziv ne doživljavaju samo kao posao već kao čast, dužnost i odgovornost prema narodu i državi", naveo je Gašić.\nPoručio je da su pravda, sloboda i nezavisnost vrednosti koje štite.\nBIA OBELEŽAVA SVOJ DAN! Vučić: Mir i stabilnost su nam potrebni više nego ikada! Vaša uloga je sada najvažnija\nbiaBratislav GašićsvečanostgodišnjicaAleksandar Vučić


RADNI VIJEK U SINDIKATU Milena Vimić iz Zvornika rođendan slavi na protestima - Zvornicki.ba\nRADNI VIJEK U SINDIKATU Milena Vimić iz Zvornika rođendan slavi na protestima\nFoto: Rade Jokić / RAS Srbija Milena Vimić\nOd prvih radnih dana bila je aktivna u sindikatu, a na zvaničnu funkciju stupila 1992. godine od kada je sve do 2009. godine obavljala mandat predsednika Sindikata opštine Zvornik.\nOd vremena reforme unutar Saveza sindikata RS, odnosno 2009. godine, ona je već drugi mandat za redom na funkciji izvršnog sekretara za regiju Birač.\nZanimljivo je da je Vimićeva rođena na 1. maj, pa je tako poslednjih 15 godina svoj rođendan proslavljala na protestima.\nZa „EuroBlic“ priča da je upamtila dosta lepih trenutaka i druženje radnika pre rata, a kasnije puno loših počevši od privatizacije, pretnji njoj i članovima njene porodice, do ostavki koje njene kolege nisu prihvatale, već su je uvek vraćale na funkciju.\n– Uloga sindikata u ratnim i poratnim godinama je bila da prikuplja humanitarnu pomoć i da sarađuje sa sindikalnim organizacija iz Srbije i Crne Gore kako bi pomogli ljudima koji ne rade. Tek nakon rata, zahvaljujući organizacionoj pomoći sindikata iz Srbije mi polako uspostavljamo svoje organizacije, dobijamo sve više članstva i borimo se za prava radnika. Bilo je to vreme pritisaka na nas i nipodaštavanja sindikata, ali smo opet opstali – priča Vimićeva.\nOna je dodala da je najteži period bilo vreme privatizacije.\nFoto: Rade Jokić / RAS SrbijaMilena na jednom do sindikalnih protesta\n– Samo u tom periodu Zvornik je ostao bez petnaestak preduzeća. Trudili smo se da ljudi ostanu da rade, bez obzira na vlasničku strukturu, ali su nove gazde činile sve da upropaste preduzeća koja su kupili. Stoga, mislim da je najveći uspeh sindikata bio taj što smo se izborili da radnici nakon stečaja ima svoja prava – smatra Vimićeva, koja je tri puta zbog pritisaka nudila ostavku na svoju funkciju.\n– Bilo je puno pretnji, ne samo meni nego i članovima moje porodice. Prosto pojedini vlasnici nisu verovali da ću u javnosti reći šta rade radnicima, a radili su svašta, odnosno sve što su hteli samo da obesprave radnika i da mu ne daju ono što mu po zakonu pripada. Stoga sam tri puta davale ostavke, ali su me kolege uvek vraćale i davale podršku, čega se uvek setim sa emocijama – ističe Vimićeva. Povodom simbolike da dan svog rođenja proslavlja uglavnom na ulici i sa parolama u rukama, Milena kaže da joj kolege posebno taj čestitaju.\n– I ove godine rođendan sam provela na protestnoj šetnji u Banjaluci. Ranije je prvi maj bio paradni, praznični, a danas radnici nemaju šta da slave. Drago mi je što me sete kolege sa kojima sam ranije sarađivala, pa mi čestitaju rođendan i u šali kažu da ceo svet slavi moj rođendan – sa smehom priča Vimićeva. Dodaje da je sindikat kroz svoju organizacionu strukturu i ljudske resurse uspeo da postane ravnopravan u preogovorima sa poslodavcima te da brojka od najmanje 120.000 čalnova to i dokazuje.\nMilena Vimić će u septembru mesecu ispuniti uslove za odlazak u zasluženu penziju.\n– Nemam neke posebne planove niti hobije da bih se njima bavila, ali ni imanje da ga obrađujem. Planiram da se posvetim porodici, ali i da svojim iskustvom pomognem svim kolegama koji budu tražili savet u borbi za svoja radnička prava – kaže Vimićeva.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Crna Gora :: Preminuo pacijent u Nikšiću\n25. 01. 2021. 09:31 >> 10:39 0\nU Opštoj bolnici Nikšić preminuo je pacijent rođen 1936. godine od posljedica zaraze virusom korona. U toj bolnici 13 hospitalizovanih je životno ugroženo, u Kliničkom centru Crne Gore 35, dok je u beranskoj bolnici petoro kovid pozitivnih sa teškom kliničkom slikom, saopšteno je iz tih zdravstvenih ustanova.\n"U Kliničkom centru Crne Gore trenutno se nalazi 78 pacijenata sa kovid-19 infekcijom od kojih je 35 životno ugroženo", saopšteno je iz KCCG.\nU Opštoj bolnici Nikšić trenutno je hospitalizovano 62 pacijenata.\n"Trinaest pacijenata je životno ugroženo i nalaze se u Jedinici intenzivnog liječenja, od kojih je četiri pacijenta na neinvazivnoj ventilaciji. Na respiratoru trenutno nema pacijenata. Jedan pacijent rođena 1936.godine preminuo je od posledica izazvanih kovid infekcijom", navodi se u saopštenju.\n“Pet pacijenata ima tešku kliničku sliku i svi se nalaze na neinvanzivnoj ventilaciji”, navodi se u saopštenju.\nU BiH 38 umrlih, 393 nova slučaja\nItalija dozvolila Astrazeneku za starije od 65 godina


Brus Vilis u rimejku "Deathwish" - Magazin - MojTV\nOriginalan film je iz 1974. sa Čarlsom Bronsonom u glavnoj ulozi.\nBrus Vilis u rimejku "Deathwish"\nLekar iz Čikaga, Pol Kersi (Brus Vilis) doživi ličnu tragediju kada mu grupa razbojnika brutalno pobije porodicu. Dobroćudni lekar postaje mašina za ubijanje i kreće u osvetu, pri čemu neće da preže ni ped čim.\nU originalnoj verziji ovog filma, nastalog 1974. prema romanu Brajana Garfilda, glavnu je ulogu tumačio Čarls Bronson. Filmu je prethodila serija, a usledilo je i pet nastavaka 80ih i 90ih godina. Novi rimejk filma "Deathwish" najavio je Silvester Stalon kada je objavio da će ga režirati i igrati glavnu ulogu u tom filmu, međutim, odustao je od te namere. Šest godina kasnije ponovo je najavljena nova verzija u kojoj bi glavne uloge preuzeli Liam Nison i Frenk Grilo, no ni ta ideja nije realizovana. "Deathwish" iz 2017. režirao je Ilaj Rot prema Garfildovom originalnom književnom predlošku sa premijerom zakazanom za 22. novembar ove godine.\nPogledajte trailer za rimejk filma "Papillon"\nUmrla Heder Menzijes Urih\nThe Girl in the Spider's Web (2018) - uskoro\nThe Happytime Murders (2018) - uskoro\nRevolucija: Roboti postaju kaskaderi u filmovima!


Na štandu brenda na Sajmu automobila u Torinu (Salone dell'Auto) biće izložena oba nova plug-in hibrida (PHEV), novi Jeep Renegade i Jeep Compass. Novi Jeep Renegade Plug-In Hybrid imaće svoj međunarodni drumski debi na Predsedničkoj paradi tokom događaja u Torinu.\nPHEV tehnologija pojačava terenske performanse tako što koristi visok nivo kontrole obrtnog momenta pri kretanju, a i poboljšava kvalitet svakodnevne vožnje. Kombinovana snaga ova dva pogonska sistema, električnog i onog sa unutrašnjim sagorevanjem, iznosi do 240 KS.\nDogađaj u Torinu biće prvo pojavljivanje modela Renegade sa plug-in hibridnom tehnologijom na asfaltnoj podlozi. Ovaj novi terenac krenuće sa trga Vitorio Veneto (Piazza Vittorio Veneto) i paradiraće stazom u centru grada, dajući gledaocima priliku da shvate koliko je on zapravo tih. Štaviše, i Renegade i Compass izuzetno su obazrivi prema okolini, emijisom ugljen dioksida ispod 50 g/km i veoma su zabavni za vožnju zahvaljujući brzom odzivu motora i odličnom ubrzanju. Oba modela imaju plug-in hibridni pogon, a baterije koje mogu da se dopunjuju i preko motora sa unutrašnjim sagorevanjem ili preko utičnice mogu da skladište impresivnu količinu električne energije. Ovaj izbor omogućava korišćenje snažnijih elektromotora, što za rezultat ima autonomiju od nekih 50 kilometara koristeći isključivo električni pogon uz maksimalnu brzinu od 130 km/h sa tim pogonom i kod modela Renegade kao i kod modela Compass. Elektromotori rade u sinergiji sa 1,3-litarskim turbo benzinskim motorima kako bi se povećala efikasnost i celokupna snaga. Kombinovana snaga ova dva pogonska sistema, električnog i onog sa unutrašnjim sagorevanjem, iznosi do 240 KS.\nZahvaljujuči elektrifikaciji, porodica motora brenda Jeep dodatno popravlja svoje legendarne sposobnosti, zahvaljujući velikom obrtnom momentu koji obezbeđuje elektromotor i zahvaljujući sposobnosti da ga sa izuzetnom preciznošću prilagodi tokom kretanja i tokom vožnje po najzahtevnijim podlogama, kada je potreban veoma nizak prenosni odnos. Zahvaljujući potpuno novoj tehnologiji električnog pogona na sva četiri točka (electric all-wheel-drive technology – eAWD), prijanjanje na zadnjoj osovini ne omogućava pogonsko vratilo već se ostvaruje preko posebnog elektromotora. Ovo omogućava dvema osovinama da budu razdvojene i da kontrolišu obrtni moment nezavisno jedna od druge na efikasniji način nego kod mehaničkog sistema.


SNS Kruševac: Završna konferencija za novinare, 26.12.2018. – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / POLITIKA / SNS Kruševac: Završna konferencija za novinare, 26.12.2018.\nU prostorijama Srpske napredne stranke u Кruševcu danas je održana završna konferencija za medije u ovoj godini. Na konferenciji je govorio Nenad Andrić, predsednik GO Srpske napredne stranke Кruševac.\n“Da vas podsetim 2012. godine kada smo preuzeli odgovornost vođenja grada, Bratislav Gašić je od trenutka stupanja na funkciju gradonačelnika grada Кruševca, pa do danas, postupno trasirao put ka daljem razvoju Кruševca” – istakao je Andrić.\n“Vratili smo grad na stabilne noge. Mnogo truda i zalaganja je uloženo u stvaranje povoljne poslovne klime, što je rezultiralo privlačenju, kako domaćih tako i stranih investitora, ali i otvaranju novih radnih mesta, zbog čega su mnoge firme izabrale baš Кruševac i ukazale nam poverenje da kod nas prošire svoje delatnosti.\nAktivno se radilo i na unapređenju poslovnog ambijenta našeg grada.\nZahvaljujući napornom radu i podršci koja postoji od strane predsednika Aleksandra Vučića, Vlade Republike Srbije i zahvaljujući našem sugrađaninu Bratislavu Gašiću, otvorena je fabrika „Кromberg & Schubert“, „Lidl“ je otvorio svoje prodajno mesto, „Henkel“ je otvorio novu „Somat“ fabriku, „Tatra“ je preuzela „14. oktobar“ i pokrenula proizvodnju u nekadašnjem gigantu i simbolu industrije našeg grada, „Trayal“ je rešio svoj status usvajanjem UPPR-a i aktivno ulaže u razvoj opreme, modernizaciju i objekte. Mogli ste videti da je i „NEPI“ krenuo sa izgradnjom svog trgovinskog objekta”, – podestio je prisutne novinare predsednik GO SNS Kruševac.\nU nastavku konferencije, Andrić je kazao da su preuzete različite mere kako bi se smanji0 broj nezaposlenih na našoj teritoriji. Pored pomenutih novih radnih mesta, grad već godinama u saradnji sa NSZ aktivno sprovodi politiku zapošljavanja ljudi dodeljivanjem sredstava za samozapošljavanje, otvaranje novih radnih mesta, stručnu praksu, javne radove i sticanje novih znanja i veština. Istakao je i da se kontinuirano radi na izjednačavanju uslova života u gradskom i seoskom području. Jedan od prioriteta je da se stvori pogodan ambijent na selu kako bi podržali opstanak seoskih porodica i pružili im podršku za što bolji život i rad.\nOd početka 2018. godine rekonstruisano je i izgrađeno preko 100 km lokalnih gradskih i seoskih puteva i ulica, a izgrađeno je i više kružnih tokova koji su Kruševac svrstali u gradove prepoznatljive po ovim rešenjima, koji poboljšavaju protok i bezbednost saobraćaja, a ujedno i štite gradsku zonu od zagađenja.\nOčekuje se da će narednih godina porasti interesovanje za studiranje na jedan od tri studijska programa, za sada prvog državnog fakulteta u Кruševcu, jer kruševački kraj je kraj sa velikim potencijalom za razvoj poljoprivrede.\nZa sledeću godinu predviđen je rekordno veliki budžet koji grad u svojoj modernoj istoriji nije imao. Skoro 32% sredstava opredeljeni su za investicije i ulaganja, a značajne sume su izdvojene i za realizaciju programa iz oblasti obrazovanja, kulture, sporta i omladine o čemu ste imali prilike da čujete na jučerašnjoj skupštini grada.\nNa konferncijei je istaknut značaj 2019.godine, jer je to godina jubileja, važnih za naš grad. Pored obeležavanja 630. godina od Кosovskog boja, 130. godina rada i postojanja fabrike Trajal, biće obeležena i 35-ogodišnjica od izgradnje Fabrike za preradu pijaće vode u Majdevu.\n“Još jednom želim da se zahvalim najpre penzionerima, svim članovima, simpatizerima i građanima Кruševca na ukazanom poverenju i podršci koju svakodnevno dobijamo. Dragi kruševljani bez vaše pomoći ne bismo uspeli da ostvarimo sve pomenute rezultate i da budemo mnogo bliži ostvarenju naše parole, a to je da za Кruševac ništa nije dovoljno dobro ako nije najbolje.\nКoristim priliku da još jednom pozovem sve kruševljane da se aktivno uključe u rešavanje problema i iznalaženje rešenja, kako bi zajedničkim snagama doprineli nastavku razvoja grada.\nZa sam kraj, svim sugrađanima čestitam predstojeće Novogodišnje i Božićne praznike, da nam svima predstojeća 2019. godina donese zdravlje, sreću i puno uspeha” – zaključio je Andrić.


Siromašna domaćinstva u Srbiji već sada trpe inflaciju od 10 do 15 odsto - Politički.rs\nBeta, Foto: Pixabay, Instagram\nSiromašna domaćinstva u Srbiji već sada trpe inflaciju od 10 do 15 odsto, iako je na godišnjem nivou rast svih cena u novembru 2021. bio 7,5 odsto, izjavio je profesor emeritus Ekonomskog fakulteta u Beogradu i predsednik Fiskalnog saveta Srbije Pavle Petrović.\n“Ubrzanje inflacije u Srbiji ima veoma izraženu socijalnu dimenziju, jer su u poslednjih godinu dana najviše poskupeli hrana i energenti, odnosno proizvodi na koje siromašnji gradjani troše najveći deo svog dohotka”, kazao je Petrović za današnji broj lista “Nova”.\nOn je istakao da se socijalni problemi ne mogu rešiti tako što se privredi naredi da ne povećava cene, i dodao da iza rasta cena osnovnih proizvoda ne stoji namera proizvodjača da ostvare ekstraprofit, već poskupljenje inputa.\n“Nestašica verovatno neće biti ukoliko zamrzavanje cena osnovnih proizvoda traje samo 60 dana. U tako kratkom roku proizvodjačima bi trebalo da bude važnije da zadrže učešće na tržištu, čak i po cenu eventualnih gubitaka. Medjutim, ukoliko se ova mera produži, a cene inputa nastave da rastu, nije isklučeno da će doći do nestašica”, kazao je Petrović.\nDodao je da inflacija smanjuje realni dohodak stanovnika i da će verovatno imati uticaja na odredjeno usporavanje privredne aktivnosti.\nPrema njegovim rečima za razliku od 2021. kada je inflacija uglavnom došla spolja, rast cena u Srbiji 2022. u velikoj meri zavisiće od ekonomske politike koja se sprovodi u zemlji.\nOn je pojasnio da je dosadašnja inflacija uglavnom bila globalni fenomen, koji je izazvan rastom cena nekoliko grupa proizvoda van kontrole domaće ekonomske politike.\n“Važan indikator koji pokazuje da se inflacija može vratiti pod kontrolu je to što je bazna inflacija, inflacija bez energije, hrane, alkohola i cigareta, ostala još relativno niska na nivou od tri odsto”, kazao je on.\nPetrović je naveo da je neophodno, da bi rast cena bio zaustavljen tokom ove godine, da Vlada Srbije ide na što niži fiskalni deficit, da izbegava neselektivna davanja svim gradjanima i da vanredno ne povećava plate u javnom sektoru.\nPrema njegovim rečima, iako su predvidjanja nezahvalna, inflacija bi početkom ove godine mogla biti oko osam odsto, a “ukoliko Vlada Srbije i Narodna banka Srbije budu vodile odgovornu ekonomsku politiku, rast cena bi do kraja 2022. mogao da se vrati na nivo od oko tri odsto”.\nPredsednik Fiskalnog saveta je istakao i neselektivnost i neopravdanost mera jednokratne novčane pomoći države gradjanima za ublažavanje krize izazvane pandemijom korona virusa.\n“Za jednokratnu novčanu pomoć punoletnim gradjanima i dodatno penzionerima u 2020. i 2021. isplaćeno je već oko 1,3 milijarde evra, a za februar 2022. najavljena je jednokratna pomoć svim penzionerima od 20.000, koja će koštati budžet novih 290 miliona evra. Dakle, ukupna neselektivna davanja gradjanima u ove tri godine iznosiće skoro 1,6 milijardi evra”, kazao je Petrović.\nPodsetio je da rekonstrukcija, izgradnja i opremanje sva četiri planirana klinička centra u Srbiji ukupno košta oko 430 miliona evra.\n“Što je još gore, budžet je sve vreme u deficitu, pa novca za ova davanja zapravo nema i nije ga nikada bilo. Da bi isplatila sredstva, država je prvo morala da se zaduži, a taj dug će kasnije kroz poreze vraćati isti ti gradjani, naravno sa kamatom”, rekao je on.\nPetrović je naveo da su takve mere loše, čak i da ima novca u budžetu.\n“Njihov ekonomski efekat na ubrzanje privrednog rasta i povećanje javnih prihoda je minimalan, a ovakva neselektovna davanja podstiču ubrzanje inflacije, što je trenutno naročito opasno”, kazao je predsednik Fiskalnog saveta.\nTagged: FISKALNI SAVET, INFLACIJA, SIROMAŠTVO, SRBIJA


Održana 34. sjednica Vlade Republike Srpske | BL Portal\nOdržana 34. sjednica Vlade Republike Srpske\n22. Avgusta 2019. 13:47\nVlada Republike Srpske utvrdila je danas, na 34. sjednici, Prijedlog zakona o likvidacionom postupku.\nMinistarstvu pravde dostavljena je Inicijativa Privredne komore Republike Srpske i okružnih privrednih sudova u Republici Srpskoj, da je potrebno pristupiti izmjenama i dopunama ovog zakona, odnosno donošenju novog zakona.\nU navedenoj inicijativi kao glavni razlog za donošenje novog zakona iskazana je potreba da se likvidacioni postupak učini efikasnijim i bržim, te ekonomičnijim sa što manjim troškovima.\nZakonom o likvidacionom postupku detaljnije su propisane obaveze i dužnosti likvidacionog upravnika, te odgovornosti za štetu koju prouzrokuje vlasnicima kapitala poslovnog subjekta i povjeriocima u toku vršenja radnji u likvidacionom postupku, kao i novčane kazne koje se mogu izreći likvidacionom upravniku u slučaju povrede odredaba ovog zakona.\nJedan od osnovnih ciljeva likvidacionog postupka jeste namirenje povjerilaca likvidacionog dužnika, te raspodjela ostatka likvidacione mase srazmjerno učešću u vlasništvu, odnosno odluci vlasnika kapitala poslovnog subjekta o raspodjeli likvidacione mase.\nJednu od novina u ovom zakonu, u odnosu na važeći Zakon, predstavlja propisivanje odredaba koje se odnose na unovčenje imovine u likvidacionom postupku, i to nepokretne i pokretne imovine, kao i imovine bez tereta i sa teretima.\nVlada Republike Srpske utvrdila je Nacrt strategije razvoja elektronske uprave Republike Srpske za period 2019 – 2022.\nOsnovni razlozi za donošenje Strategije razvoja elektronske javne uprave Republike Srpske za period 2019–2022. godina sadržani su u potrebi da se kroz sadržinsko određenje strateških i operativnih ciljeva stvore neophodne hipoteze za uspješan razvoj elektronske uprave, te da se nastave aktivnosti na pravno-normativnom, tehnološkom i kadrovskom osavramenjivanju sistema elektronske uprave u Republici Srpskoj.\nStrategija se sastoji od uvoda i tri poglavlja: Strateški okvir i vizija razvoja e-uprave, Analiza stanja IKT sektora u Republici Srpskoj i Strateški ciljevi razvoja e-uprave Republike Srpske.\nRazlozi donošenja ove Strategije, proističu, prije svega, iz prepozantih potreba korisnika usluga javne uprave: privrednog sektora i građana Republike Srpske, ali i zahtjeva pojedinih organa javne uprave koji su imali priliku da iskustveno spoznaju benefite digitalizacije (segmenata) poslovanja i (pojedinih) usluga. Dakle, trenutak donošenja ove Strategije prevashodno se vezuje za postignut visok stepen društvenog konsenzusa oko potrebe daljeg razvoja e-uprave, što predstavlja značajan preduslov za njegovu uspješnu realizaciju. Takođe, strateška opredeljenost Republike Srpske ka evropskim integracijama, predstavlja drugi značajan faktor koji može pozitivno doprinijeti ubrzanom razvoju e-uprave Republike Srpske.\nVlada Republike Srpske utvrdila je Nacrt strategije za unapređenje i zaštitu prava pripadnika nacionalnih manjina u Republici Srpskoj za period 2020 – 2024. godine.\nImajući u vidu da je zaštita prava etničkih grupa i drugih manjina jedan od temelja ustavnog uređenja Republike Srpske, Vlada Republike Srpske je opredijeljena da strateški pristupi unapređenju prava i položaja pripadnika nacionalnih manjina u Republici Srpskoj. Republika Srpska ima zakonski okvir za zaštitu prava nacionalnih manjina po najvišim standardima međunarodnog prava. Međutim, njegova dosadašnja primjena je pokazala da se nivo ostvarenih prava u praksi može podići na još viši nivo.\nS tim u vezi, Vlada Republike Srpske je prepoznala potrebu da se pristupi donošenju strateškog dokumenta kojim će se postići značajan pomak u ovoj oblasti. Cilj donošenja ove strategije je da se, kroz realizaciju strateških i operativnih ciljeva, dodatno unaprijede postojeća prava i položaj pripadnika nacionalnih manjina u različitim područjima (kultura, obrazovanje na maternjem jeziku, informisanje itd.). Takođe, cilj donošenja Strategije je uključivanje pripadnika nacionalnih manjina u procese kreiranja javnih politika, kao i uspostavljanje kvalitenije i efikasnije saradnje sa Vladom, organima i institucijama Republike Srpske.\nVlada Republike Srpske prihvatila je Informaciju o inicijativi za izgradnju i opremanje namjenskog objekta za pružanje zdravstvene zaštite oboljelim od malignih bolesti.\nVlada Republike Srpske prihvata inicijativu Javne zdravstvene ustanove Univerzitetski klinički centar Republike Srpske za izgradnju i opremanje namjenskog objekta za pružanje zdravstvene zaštite oboljelim od malignih bolesti.\nVlada Republike Srpske zadužuje Javnu zdravstvenu ustanovu Univerzitetski klinički centar Republike Srpske da izradi idejni projekat i plan opremanja sa procjenom vrijednosti ulaganja za izgradnju i opremanje namjenskog objekta za pružanje zdravstvene zaštite oboljelim od malignih bolesti i istu dostavi Vladi Republike Srpske na razmatranje.\nVlada Republike Srpske usvojila je Informaciju o Sporazumu o finansiranju Programa aktivnosti prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina za 2018. godinu između Evropske unije, Vlade Republike Srbije i Bosne i Hercegovine.\nVlada Republike Srpske je saglasna da se Sporazum o finansiranju Programa aktivnosti prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina za 2018. godinu između Evropske unije, Vlade Republike Srbije i Bosne i Hercegovine, uputi u dalju proceduru.\nProgram prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina 2014-2020 je Program teritorijalne saradnje u okviru finansijske politike proširenja Evropske unije, a nastavlja se na prethodni Program prekogranične saradnje koji je sprovođen u budžetskom periodu 2007-2013. Programska oblast u BiH obuhvata površinu od 16 742,34 km2, Programom je u Bosni i Hercegovini obuhvaćeno 67 opština, dok je na teritoriji Srbije obuhvaćena 31 opština.\nProgramom prekogranične saradnje Srbija-Bosna i Hercegovina 2014-2020 definisano je finansiranje sljedećih prioritetnih aktivnosti od strane dvije zemlje, kao i indikativni iznosi finansijske alokacije i stopa doprinosa EU po prioritetu: Promovisanje prekograničnog zapošljavanja, mobilnosti radne snage i socijalne i kulturne inkluzije (doprinos EU 3.500.000 evra, kofinansiranje 617.647,06 evra), Zaštita životne sredine, prilagođavanje klimatskim promjenama i smanjenje negativnih posljedica klimatskih promjena, sprječavanje rizika i upravljanje (doprinos EU 4.900.000 evra, kofinansiranje 846.705,88 evra), Podrška turizmu i kulturnom i prirodnom nasljeđu (doprinos EU 4.200.000 evra, kofinansiranje 741.176,47 evra ) i Tehnička pomoć (doprinos EU 1.400.000 evra).\nVlada Republike Srpske upoznala se sa Informacijom o pismu namjere preduzeća „Studen global see“ d.o.o. Brčko za kupovinu državnog kapitala u preduzeću „HPK-hemijska prerada kukuruza“ a.d. Draksenić, Kozarska Dubica.\nU pismu namjere koje je ovo preduzeće dostavilo Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede izražava se inicijalni interes za zakup poslovanja preduzeća HPK-hemijska prerada kukuruza“ a.d. Draksenić, Kozarska Dubica i kupovinu akcija koje Akcijski fond RS a.d. Banja Luka posjeduje u preduzeću „HPK-hemijska prerada kukuruza“ a.d. Draksenić, Kozarska Dubica.\nVlada je zadužila Investiciono-razvojnu banku Republike Srpske a.d. Banjaluka da pripremi poseban privatizacioni program za privatizaciju državnog kapitala u preduzeću „HPK“-hemijska prerada kukuruza“ a.d. Draksenić, Kozarska Dubica i dostavi Vladi Republike Srpske na usvajanje.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o formiranju Republičkog kriznog centra za kontrolu afričke kuge svinja u Republici Srpskoj. Afrička kuga svinja nije dijagnostikovana na teritoriji Republike Srpske i Bosne i Hercegovine, ali zbog opravdane bojazni donošenje ove Odluke je veoma važno kako bi se formirao Republički krizni centar za kontrolu afričke kuge svinja u Republici Srpskoj, kao tijelo koje bi sprovodilo mjere propisane Planom upravljanja kriznom situacijom za kontrolu afričke kuge svinja u Republici Srpskoj, a u slučaju da se AKS dijagnostikuje u Republici Srpskoj. Formiranje Republičkog kriznog centra za kontrolu afričke kuge svinja u Republici Srpskoj, nalazi se i u odgovornosti države da zaštiti vlastitu ekonomiju kao i interes poljoprivrednih proizvođača, jer pojava AKS, nanijela bi ogromne ekonomske gubitke. Krizni centar čine predstavnici sljedećih institucija i udruženja: Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Ministarstva finansija, Ministarstva pravde, Ministarstva unutrašnjih poslova, JU Veterinarski institut Republike Srpske „Dr Vaso Butozan”, Republičke uprave za inspekcijske poslove, Republičke uprave civilne zaštite, Veterinarske komore Republike Srpske, Saveza udruženja poljoprivrednih proizvođača Republike Srpske, Udruženja svinjara Republike Srpske i Lovačkog saveza Republike Srpske.\nCIK BiH: Zoran Tegeltija ispunjava uslove mandatara za sastav Savjea ministara


09-10-2019 15:17 Izdvojeno Srbija Politika\nTrifunović se nije izjašnjavao povodom ovih tvrdnji čak ni putem društvenih mreža, kao što ima običaj da čini, a nije odgovarao ni na pozive da prokomenatriše ove navode.\nZvanični stav PSG je sledeći:\n- Pokret slobodnih građana učestvovaće u Međustranačkom dijalogu uz posredovanje Evropskog parlamenta koji će se održati 9. i 10. oktobra u Beogradu. Na ovaj način nastavljamo borbu za fer i demokratske izborne uslove na koju smo se obavezali potpisivanjem Sporazuma sa narodom. Zahvalni smo na pozivu koji je došao nakon otvorenog pisma predsednika Pokreta Sergeja Trifunovića predsedniku Odbora za spoljne poslove Evropskog parlamenta Dejvidu Mekalisteru. Pozdravljamo spremnost Evropskog parlamenta da posreduje u pregovorima vlasti i opozicije i prihvatamo poziv jer je dijalog jedini demokratski način da dođemo do suštinskih promena - navodi se u saopštenju PSG.\nNiko iz PSG nije odgovorio na pitanje kako će učestvovati na izborima ako ne mogu ni da se registruju kao stranka.\nPročitajte OVDE šta to otkriva Bane Trifunović.


DRŽAVA DA SLOMI KIČMU KRIMINALU: Vacić uz Vučića za uvođenje doživotne robije!\n12-01-2019 20:31 Srbija Politika\nSrpska desnica pozdravlja odluku predsednika Aleksandra Vučića i državnih organa da se uvedu najstrože mere za počinioce krivičnih dela, a posebno uvođenje doživotne kazne zatvora za ubice dece i višestruke ubice.\nVacić (Foto: Jutjub)\n„Nakon današnjeg obraćanja predsednika Vučića jasno je da Srbija ima snage da se suoči sa kriminalom i što je najvažnije da se stane na put svim počiniocima krivičnih dela, posebno prihvatajući predlog „Tijaninog zakona“. Srpska desnica insistira na tome da oni koji siluju, ubijaju, drogiraju našu decu moraju biti osuđeni, moraju se primeniti drakonske kazne.“, izjavio je Miša Vacić, predsednik Srpske desnice, naglašavajući da je policija i do sad radila svoj posao, hapsila kriminalce, ali su sudovi bili ti koji su oslobađali.\nSrpska desnica u svom Programu ističe da se zalaže za čvrstu vladavinu prava, ustavnosti i zakonitosti kao podloge za celokupnu organizaciju države.\nO uvedenoj meri doživotnog zatvora više pročitajte OVDE.\nSrpska desnica i Miroljub Petrović


SEEbiz.eu / HR / Politika / Mrkić: Nimalo se ne bojim pregovora sa EU\nIvan Mrkić Evropska unija Kosovo pregovori s EU\nDatum objave: 05.01.2014. - 14:38:07\nBEOGRAD - Nimalo se ne pribojavam pregovora sa EU, izjavio je ministar spoljnih poslova Srbije Ivan Mrkić.\nMrkić je dodao da ga raduje simbolika činjenice da baš sa Grčkom, koja predsedava Uniji u prvoj polovini ove godine, otvaramo novu etapu u odnosima sa EU.\n"Treba samo razumeti da je 21. januar dan koji obeležava jednu dugu putanju, početak nečeg kvalitativno novog", rekao je Mrkić Tanjugu u susret prvoj pretpristupnoj međuvladinoj konferenciji, kojom u Briselu i formalno počinju pregovori o članstvu Srbije u EU.\nJedan od najvećih izazova biće Kosovo, a cilj Beograda, što, kaže Mrkić, razumeju i u Briselu, jeste da se omogući da svakodnevni život na Kosovu i Metohiji teče nesmetano i da se ne osećaju fundamentalne političke razlike po pitanju statusa.\n"Nemojte misliti da će se u nekoj vremenskoj tački ođednom pojaviti ucena - Srbijo, nećete ući u EU ako ne priznate jednostran proglašenu nezavisnost Kosova. Mi ćemo reći: 'Hvala lepo, nećemo da uđemo', i to je svakom jasno", rekao je on.\n"Nismo više u poziciji da se pravdamo. Postali smo ozbiljan partner svakome ko je bio zainteresovan, a njih je bilo sa svih strana sveta...A, sve to jer smo pokazali za šta smo sposobni, a to ne podrazumeva nikakve kapitulacije i odricanje od sopstvenih interesa", uveren je Mrkić.\nTome treba dodati i činjenicu da će Srbija 2015.godine predsedavati OEBS i da je nedavno, uz zdušnu podršku, postala član Ekonomsko-socijalnog saveta UN, ukazao je.


Нато на Србију сручио осам "Хирошима" - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\n– Indijski stručnjaci naveli su da se radioktivnost sa Kosova i Metohije proširila 1.000 kilometara u prečniku, a autoriteti u svetskoj medicini, prof. dr Dušan Stanojević i Miodrag Đorđević, tvrde da će pakao kod nas početi tek posle 2020, kada će godišnje od posledica radioaktivnosti iz 1999. od kancera obolevati 70.000 osoba. Od tog broja, umreće, uprkos lečenju njih 40.000 – rekao je general Lazarević.\n– U dva navrata je tadašnji predsednik SAD Bil Klinton, preko TV stanica, objavljivao da Prištinski korpus i Treća armija više ne postoje – podsetio je general. – Prvi put, to je bilo 2. maja, na 32. dan agresije, a komanda Treće armije je reagovala tako što je u centru Prištine sazvala sve komandante jedinice sa terena da pred kamerama održe referisanje. Drugi put, Klinton je 28. maja svetskoj javnosti i rekao kako je američka strateška avijacija tog dana na Paštriku ubila 700 boraca Prištinskog korpusa i stvorila sve preduslove da NATO uđe na KiM. „Vašington post“ je 4. juna, međutim, morao da objavi kako se „Vazdušno-kopnena operacija ‘Strela 2’, planirana u Vašingtonu, odbranom srpske vojske pretvorila u kašu“.\nLazarević ukazuje na to da su ciljevi NATO bili da „primenom Hitlerove doktrine blickriga“ za tri-četiri dana uništi efektive VJ i ubije više od 20.000 pripadnika Prištinskog korpusa.\n– Kada je juna 1999. godine NATO morao da prizna neuspeh, njihovi generali su izašli sa planom da na Srbiju krenu sa 200.000 do 400.000 vojnika i da je okupiraju u roku od četiri do šest meseci – seća se tih ratnih dana general Lazarević i podseća da je tada, ipak, odlučeno da se „problem vrati“ Ujedinjenim nacijama.\n– Na Veliki petak, 8. aprila, u Drenici su nam ubili 10 vojnika, a ranili 30 – podsetio je general Lazarević saborce Treće armije okupljene u Nišu na susretu pod nazivom „Da se ne zaboravi“. – Istog dana na Juničkim planinama na odeljenje graničara pod vođstvom desetara Šarca udara od 200 do 300 plaćenika, a ovaj odbija napad. Druga graničarska grupa „Gromovi“ istog dana sukobljava se sa šiptarskim teroristima, koji ulaze takođe iz Albanije i odbijaju napad. I tako… počinje pakao Košara.


U Sarajevu otvorena izložba 'Novi svjedoci Holokausta' - Konkursi regiona\nU Galeriji Novi Hram u Sarajevu otvorena je izložba Novi svjedoci Holokausta Muzeja Holokausta iz Skoplja povodom Međunarodnog dana sjećanja na žrtve holokausta 27. januara.\nOdlukom Generalne Skupštine Ujedinjenih nacija, 27. januar, dan kada je 1945. godine oslobođen zloglasni koncentracioni logor Auschwitz, proglašen je Danom sjećanja na žrtve holokausta. Isti datum je prihvaćen i u Bosni i Hercegovini i već sedmu godinu se obilježava u organizaciji Vijeća Ministara i Jevrejske zajednice u Bosni i Hercegovini.\nOtvorenju izložbe prisustvovale su brojne ličnosti kulturnog, vjerskog i političkog života Bosne i Hercegovine, brojni građani Sarajeva i Goran Sadikarijo iz Memorijalnog centra posvećenog makedonskim jevrejima ubijenim u holokaustu.\nOve godine navršava se 70. godišnjica od stradanja makedonskih Jevreja jer su 10. marta 1943. bugarske okupacione trupe odvele kompletnu jevrejsku populaciju Makedonije u logor i tamo ih likvidirali, te je obilježavanje godišnjice u znaku Makedonije.


Načelnik Generaštaba sa zamenikom generalnog sekretara UN\nTanjug 11. jula 2019. 12:37\nNJUJORK – Načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović razgovarao je u Njujorku sa zamenikom generalnog sekretara UN za mirovne operacije Žan-Pjerom Lakroa o doprinosu naše zemlje svetskom miru kroz učešće pripadnika Vojske Srbije u mirovnim operacijama i unapređenju saradnje sa UN.\nGeneral Mojsilović boravi u Njujorku na poziv Sekretarijata Ujedinjenih nacija radi prisustva 3. Konferenciji načelnika generalštabova zemalja kontributora snaga UN.\nNačelnik Generalštaba učestvovao je i na mrežnom sastanku „Žene, mir, bezbednost“, posvećenom temama rodne perspektive, značaju uloge žena u izgradnji mira i postkonfliktnom oporavku zemlje i njihovom uticaju u sektoru bezbednosti.\nNa sastanku su visoki zvaničnici potvrdili nedvosmislenu podršku daljoj integraciji rodne perspektive u oružane snage.\nNa marginama skupa, general Mojsilović imao je odvojene razgovore sa načelnicima generalštabova Austrije, Belorusije, Kipra, Mađarske, Rumunije i Slovenije, kao i sa predstavnikom Oružanih snaga Rusije.\nDi Majo podneo ostavku na mesto lidera Pet zvezdica\nMilačić Cetinjanima odgovorio u ime Sv. Petra Cetinjskog


Kompanija "Bereta" želi saradnju sa srpskom industrijom | Beogradske vesti\nKompanija „Bereta“ želi saradnju sa srpskom industrijom\nMinistar odbrane u Vladi Republike Srbije Aleksandar Vulin posetio je danas u Milanu kompaniju „Bereta“, renomiranog svetskog proizvođača oružja i vojne opreme, radi sagledavanja mogućnosti za uspostavljanje saradnje sa fabrikama srpske odbrambene industrije.\nVulin, koji boravi u radnoj poseti Italiji, istakao je da od kompanije „Bereta“ svakako možemo da naučimo puno o tehnologiji i nastupu na trećim tržištima, dodavši da je ta kompanija veoma zainteresovana za pojedine fabrike srpske odbrambene industrije.\nOn je preneo da je postignut dogovor da se do kraja godine, nakon donošenja zakona koji će omogućiti strancima da ulažu u našu odbramenu industriju, razgovara mnogo konkretnije o tome šta nudi ta kompanija, ali i o tome koje su ponude sa naše strane.\nVulin je ocenio da je reč o odličnoj prilici za ulaganje, s obzirom na činjenicu da je dolazak kompanije „Bereta“ u neku zemlju, signal za sve svetske proizvođače da i oni budu tu, i precizirao da je „Bereta“ zainteresovana za saradnju sa našom kompanijom „Zastava“.\nMinistar je obišao pogone kompanije „Bereta“ gde se upoznao sa proizvodnim programom i susreo sa vlasnikom Frankom Beretom, navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane.\nPosted in Beograd - Vesti Beograd, BEOGRAD-SRBIJA, EkonomijaTagged #Bereta #SRBIJA\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Vlade Republike Srbije saopštilo je danas da tom ministarstvu kao ni potpredsedniku Vlade i ministru unutrašnjih poslova Nebojši Stefanoviću nije dostavljen nikakav snimak na kojem se navodno vidi kako policijski službenici u zgradi Policijske uprave Novi Sad tuku uhapšenog G. U. Osumnjičeni G. U. dostavio je Osnovnom […]


Manojlović: Srbija ne plaća odštetu ako se ukine Prostorni plan za projekat “Jadar”\nPredstavnik pokreta “Kreni-promeni” Savo Manojlović zatražio je danas ukidanje Prostornog plana područja posebne namene za projekat “Jadar” o otvaranju rudnika litijuma u Srbiji i uvođenje moratorijuma na eksploataciju litijuma i bora na 20 godina.\nNa konferenciji za novinare ispred Vlade Srbije, Manojlović je naveo da je Prostorni plan za projekat “Jadar” donet zbog kompanije Rio Tinto i da je pravni osnov za poslovanje te kompanije u Srbiji.\n“Ako ne postoji ovaj Prostorni plan, ne postoji nikakva pravna obaveza Srbije da se Rio Tinto obešteti”, kazao je Manojlović.\nOn je rekao da u Prostornom planu pronađeno dosta nepravilnosti poput toga da ne sadrži validirane podatke o životnom veku rudnika, da nije urađena studija opravdanosti i da nema elaborata o prirodnim resursima.\nGovoreći o izjavi predsednika Srbije Aleksandra Vučića da bi trebalo staviti moratorijum na taj projekat na godinu dana, Manojlović je naveo da je to rečeno kako bi se smirila situacija pred predstojeće izbore.\nPredstavnici “Kreni-promeni” predali su Vladi Srbije 290.000 potpisa za peticiju pod nazivom “Rio Tinto, marš sa Drine”.\nUpišite tekst * seven × = twenty one


Dodik:Uslovljavanja formiranja Saveta ministara neprihvatljiva\nJanuar 29, 2019 17:30\n"Konsenzus je evropski put. Kasnimo sa Upitnikom, procedurama, ali ovo je bila prilika da obavestimo da je sve dogovoreno oko odgovora, da su ostali prevodi i da će to biti gotovo za 20-30 dana", rekao je Dodik.\nEU Parlament će doneti mišljenje o BiH, čime će se zatvoriti procedura za mogući kandidatski status, rekao je Dodik.\n"Onda dođete u situaciju da izbori nemaju smisla i da je narod doveden u zabludu", rekao je Dodik.\n"Ne govori se o proširenju jer mi jesmo Evropa, ali se govori o članstvu u institucijama EU. Treba da se institucionalno povežemo.Ovaj mandat Evropske komisije će biti iskorišćen kako bi svi napravili iskorake, a za BiH je to kandidatski status", zaključio je Džaferović.\ndodikrepublika srpskamogerinisavet ministaraNATO\nSrpski nacionalni savet: Srbi u Crnoj Gori nemaju osnovna ustavna prava 5\nPoginula žena, 6 povređenih u udesu kod tunela Sozina 9


Ministar Udovičić posetio opštine Ada i Senta | Министарство омладине и спорта\nMinistar Udovičić posetio opštine Ada i Senta\nU okviru svog redovnog obilaska lokalnih samouprava širom Srbije, ministar omladine i sporta Vanja Udovičić posetio je danas Mol i Adu u opštini Ada, kao i Sentu, i tom prilikom razgovarao sa predstavnicima opština, sportistima i sportskim funkcionerima o specifičnostima i važnosti daljeg rada na razvoju sistema sporta i unapređenja perspektive mladih.\nPosetu je započeo u Osnovnoj školi „Novak Radonić“ u Molu, gde se družio sa učenicima i mladim fudbalerima FK „Bačka“ iz Mola. Ministar je školi uručio vredan komplet opreme i rekvizita za fiskulturnu salu, pa će 380 učenika od danas moći da koristi nove rukometne golove, koševe, mreže i španere za odbojku, kao i 40 lopti za navedene sportove. Fudbalskom klubu je dodelio komplet dresova i lopti.\n„Sportska infrastruktura Ade zadovoljava potrebe klubova, a rekonstrukcijom sale u školi 'Novak Radonić' biće kompletirana infrastruktura za sportove u zatvorenom. Radovi počinju narednog meseca i obuhvataju rekonstrukciju sale i dvorišta, izgradnju multifunkcionalnih sportskih terena, modernizaciju grejanja, itd. Stalna podrška sportistima i mladima je preduslov za njihov kvalitetniji život i rad, a samim tim i za sigurniju budućnost i ostvarenje snova, ovde, u našoj Srbiji“, istakao je ministar Udovičić.\nU Adi se upoznao sa omladinskim pogonom Karate kluba „Potisje“, a zatim uputio u Sportsku halu „Senta“ u istoimenom gradu, gde se družio sa sportistima FK „Senta“ i mladim rvačima RK „Senta“ i kroz otvoren i srdačan razgovor upoznao sa njihovim ciljevima i izazovima sa kojima se susreću.\nPosetu Senti, rodnom mestu Stevana Sremca, okončao je u osnovnoj školi koja nosi njegovo ime. Fiskulturna sala ove obrazovne ustanove bila je ispunjena učenicima i sportistima KK „Senta“ i OK „Senta“ koji su želeli da se upoznaju i druže sa ministrom omladine i sporta. Tom prilikom je školi i pomenutim klubovima uručio komplete sportske opreme i rekvizita.\n„Senta je rodno mesto velikog broja znamenitih ličnosti, kao i vrhunskih sportista poput plivača Čabe Silađija, tenisera Lasla Đera, rvača Viktora i Mate Nemeša... Veoma je važno da mladi iz Sente nastave tu dugu tradiciju bavljenja sportom, a na nama je da im to omogućimo i da ih i dalje motivišemo. Najbolji način za to je da se što više dece uključi u sistem školskog sporta i da im se obezbedi besplatno bavljenje sportom“, zaključio je ministar Udovičić.


Zvornik: Policija RS ponovo pretresala bošnjačke kuće\nNaslovnica NAJNOVIJE Nacija Zvornik: Policija RS ponovo pretresala bošnjačke kuće\nZvornik – Policija Republike Srpske pretresla je kuću bošnjačkog povratnika u Zvorniku, a nakon nekoliko sati istražitelji su se samo udaljili iz ovog mjesta, piše bh. novinska agencija Patria.\nLokalni Radio Glas Drine javio je da je policija u srijedu pretresla kuću jednog Bošnjaka povratnika u selu Dardagani kod Zvornika, ali da ni vlasniku kuće nije jasno šta je policija tražila kod njega.\nPosljednjih mjeseci MUP RS često pretresa kuće Bošnjaka povratnika, hapsi ih, ali Bošnjaci ubrzo nakon toga završe na slobodi. Policija i tužioci akcije hapšenja Bošnjaka pravdaju borbom protiv terorizma. Iako je od ljeta ove godine do danas privedeno i saslušano više desetaka Bošnjaka, tužioci iz RS nikome od njih nisu uspjeli pronaći bilo kakvu povezanost sa teroristima.\nUdruženja za zaštitu ljudskih prava upozoravaju da se radi o ozbiljnim kršenjima ljudskih prava, te da mnogi od povratnika ponovo prolaze torture, za koje tužilaštva i policija u RS najčešće nemaju nikakvo opravdanje.\nUdruženja koja okupljaju povratnike u RS upozoravaju da vlasti provode politiku zastrašivanje Bošnjaka, kojima se šalje jasna poruku da nisu dobro došlu u ovaj dio Bosne i Hercegovine.


U Bugarskoj sat rada tri kafe, u Danskoj dan letovanja - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » U Bugarskoj sat rada tri kafe, u Danskoj dan letovanja\nProsečna cena troškova po času u Evropskoj uniji iznosila je 27,4 evra pri čemu je najniža bila u Bugarskoj i iznosila je 5,4 evra, a najviša u Danskoj gde sat vremena rada poslodavca košta prosečno 43,5 evra, sledi iz Eurostatovog istraživanja za 2018.\n0Piše: Danas Online 14. aprila 2019. 15.02 Izmenjeno: 17. aprila 2019. 04.03\nKako navodi portal Nova ekonomija, u sektoru usluga troškovi rada iznose 27 evra po času, dok u građevini jedan radni sat košta 25 evra. Ove cifre odnose se na bruto troškove, koji obuhvataju plate i doprinose.\nKada je reč o zemljama koje slede Dansku, trošak po satu u Luksemburgu iznosi 40,6 evra, potom sledi Belgija sa 39,7 evra, pa Švedska sa 36,6 evra.\nNajniže troškove, osim Bugarske, imaju i Rumunija sa 6,9 evra, potom Litvanija sa 9 evra, kao i Mađarska sa 9,2 evra, prenosi Nova ekonomija.\nNajveće povećanje troškova u odnosu na prethodnu 2017. godinu, sa rastom od preko 10 odsto, zabeležile su Češka, Letonija i Rumunija.\nS druge strane, Švedska tokom 2018. zabeležila je smanjenje troškova po satu i to za 3,9 odsto, u poređenju sa 2017. godinom, piše Nova ekonomija.\ndenvnica, evropska unija, plata, posao, sat rada\nSutra akcija Sat za našu planetu\nRada Trajković sutra na šestom protestu u Vranju


Srdjan Saper i McCann Erickson – Zlatni Lav i svetski uspeh\nMcCann Beograd najbolja agencija u Srbiji\nNa manifestaciji “Marketinški događaj godine” kreativna gencija “McCann Beograd” dobila je nagradu “Punom parom napred” u kategoriji “Projektovanje i programiranje tržišnih komunikacija”, kao najbolja agencija u Srbiji.\nAgencija “McCann Beograd” u prethodnoj godinu ostvarila je značajne poslovne rezultate i zapažene uspehe, proširila krug poslovnih partnera i uspešnih projekata, pomerajući granice profesionalizma u oblasti komunikacija na domaćem tržištu, a sve u koraku sa aktuelnim svetskim trendovima. Prilikom izbora najuspešnije agencije u Srbiji stručni savet imao je u vidu ekonomske, ali i poslovne kriterijume.\n“Ova nagrada je značajno priznanje za rezultate koje smo ostvarili, kao i za doprinos razvoju komunikacija u našoj zemlji. Vrhunska kreativnost, inovatinost i vrednosni doprinos koji smo dali mnogobrojnim brendovima, kompanijama i samom trzištu predstavljaju našu viziju razvoja. Ponosni smo na činjenicu da smo u ovim teškim vremenima za našu struku, ne samo kod nas, već i u svetu, uspeli i da angažujemo mlade i talentovane kadrove koji su agenciji doneli jednu novu energiju, a posebno smo srećni što nam ovo priznanje stiže u godini kada obeležavamo 15 godina od kada je Srdjan Saper osnovao agenciju u Srbiji”, izjavila je Zdenka Milanović, direktorka agencije “McCann Beograd” ovom prilikom.\nNa istoj svečanosti, agencija “Fastbridge”, specijalizovana za strateško planiranje oglasnih kampanja na digitalnim medijima, proglašena je najboljom u kategoriji “Marketing na Internetu”, dok je gospodin Srđan Šaper, osnivač i vlasnik “McCann Grupe”, dobio priznanje za “Razvoj marketinške misli”, nagradu za dosadašnji rad i doprinos u oblasti razvoja tržišnih komunikacija i marketinške misli.\nNa tradicionalnoj godišnjoj manifestaciji “Marketinški događaj godine”, koja se po šesti put održava se u organizaciji časopisa “Taboo”, dodeljuju se nagrade i priznanja najuspešnjim agencijama, kompanijama i pojedincima za ostvarene rezultate u struci.\nMarketinška agencija McCann Erickson Beograd posluje u Srbiji od aprila 1997. godine. Osnovana je od strane Srđana Šapera. Specijalizovana je da pruža sveobuhvatan obim kreativnih usluga, zapošljava preko 80 zaposlenih, a deo je najvećeg komunikacijskog sistema u Srbiji i regionu, McCann Grupe u okviru koje posluje petnaest agencija u pet zemalja jugoistočne Evrope (Srbija, Crna Gora, Makedonija, Bosna i Hercegovina i Albanija). Sve agencije, članice ovog sistema, kao deo najveće svetske komunikacione grupacije McCann Worldgroup, svojim kvalitetom i načinom rada, klijentima pružaju najbolje međunarodno iskustvo i vrhunsku lokalnu ekspertizu iz oblasti komunikacija.


Google vas prati, hteli to ili ne\nMobilni telefoni, 14.08.2018, 10:00 AM\nGoogle vas prati svuda, čak i ako ste eksplicitno rekli ne praćenju.\nSvaki put kada usluga kao što je Google Maps želi da koristi vašu lokaciju, Google traži dozvolu da omogućite pristup svojoj lokaciji ako želite da je koristite za navigaciju.\nMeđutim, istraga koju je sproveo Associated Press pokazala je da vas kompanija prati u svakom slučaju.\nIstraživanje je otkrilo da mnoge Google usluge na Android i iPhone uređajima čuvaju podatke o vašoj lokaciji čak i kada ste zaustavili opciju "Istorija lokacija" na mobilnom telefonu.\nOnemogućavanjem "Istorije lokacija" u podešavanjima privatnosti, trebalo bi da sprečite Google da prati svaki vaš pokret, kako kompanija tvrdi na svojoj stranici podrške: "Istoriju lokacija možete isključiti u bilo kom trenutku. Sa isključenom Istorijom lokacija mesta u koja idete više se ne čuvaju."\nMeđutim, AP je otkrio da su čak i sa isključenom Istorijom lokacija, neke Google aplikacije automatski čuvaju podatke korisnika o lokacijama sa vremenom kada su bili na njima, bez njihovog znanja.\n"Na primer, Google čuva snimak gde se nalazite ako samo otvorite njegovu aplikaciju Maps. Automatsko dnevno ažuriranje vremenskih uslova na Android telefonima precizno pokazuje gde ste", objašnjava AP. "I neke pretrage koje nemaju nikakve veze sa lokacijom, kao što su "cookie chocolate chip "ili" kids science kits", preciziraju vašu tačnu geografsku širinu, i čuvaju ih na Google nalogu."\nDa bi pokazao kakva je opasnost od ovakve Googleove prakse, AP je napravio vizuelnu mapu kretanja jednog naučnika sa Prinstona, koji je nosio Android pametni telefon sa isključenom Istorijom lokacije, kako bi sprečio prikupljanje podataka o lokaciji.\nMeđutim, istraživači su otkrili da mapa uključuje sva mesta koja je ovaj korisnik posetio tokom svoja dva putovanja u Njujork.\nOvaj problem koji ugrožava privatnost korisnika, utiče na oko dve milijarde korisnika Androida i na stotine miliona korisnika iPhonea širom sveta koji se oslanjaju na Google kada su u pitanju mape ili pretraga.\nKao odgovor na istraživanje AP-a, Google je izdao sledeće saopštenje:\n"Postoji više različitih načina na koje Google može da koristi lokaciju kako bi poboljšao iskustvo ljudi, uključujući Istoriju lokacija, Web i aktivnosti aplikacije i preko lokalnih usluga na nivou uređaja. Mi pružamo jasne opise ovih alata i snažne kontrole kako bi ih ljudi mogli uključiti ili isključiti i obrisati svoje istorije u bilo kom trenutku. "\nDa bi se Google sprečio da čuva lokacije sa vremenskim žigom, korisnici moraju isključiti drugu postavku, pod nazivom "Web i App Activity", podešavanje koje je podrazumevano omogućeno i na Google nalogu čuva razne informacije od Google aplikacija i sajtova.\nKada je onemogućen, Google neće samo biti sprečen u čuvanju markera lokacije, već i informacije generisane pretragom i drugim aktivnostima.\nEvo kako zaustaviti Google u praćenju vaše lokacije kada je u pitanju bilo koji uređaj:\nOtvorite svoj web pregledač, idite na myactivity.google.com, iz padajućeg menija u gornjem levom polju izaberite "Kontrole aktivnosti" i isključite i "Aktivnosti na webu i u aplikacijama" i "Istoriju lokacija".\nKod Android uređaja, u podešavanjima, u delu "Bezbednost i lokacija", dodirnite opciju "Lokacija" i isključite je za ceo uređaj. Možete da koristite "Dozvole na nivou aplikacije" da onemogućite pristup različitim aplikacijama.\nZa iOS uređaje: ako koristite Google mape, idite na Podešavanja → Usluge lokacije i prilagodite postavke lokacije na "Dok koristite" aplikaciju. Ovo će sprečiti aplikaciju da pristupi vašoj lokaciji kada nije aktivna.


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović uputio je danas čestitku svim građanima Srbije i poželeo im da novogodišnje praznike provedu u zdravlju, ljubavi i veselju.\n„Tokom čitave 2017. godine naš tim posvećenih profesionalaca bio je tu za vas. Neumorno smo radili da bi svako dete naše zemlje bilo sigurno, da bi svaki građanin osetio da Srbija napreduje i da stabilnost naše zemlje utiče na svakog od nas.\nHoćemo da i u narednoj godini budemo posvećeni, vredni, marljivi i da rezultate, koje stvaramo zajedno sa vama, osećate na svakom koraku.\nZaplena više od četiri tone narkotika, smanjenje stope kriminaliteta i povećanje broja policajaca samo su deo rezultata koje smo ostvarili u godini za nama. U narednoj godini povećaćemo opremljenost, obučenost i materijalnu zaštićenost policajaca.\nUčinićemo sve da osnažimo njihov standard i da građani Srbije budu potpuno bezbedni i sigurni u svakom gradu i opštini naše zemlje.\nŽelim vam da Novu godinu dočekate sa svojim porodicama u zdravlju, ljubavi, veselju i sa širokim osmehom koji znači da naša Srbija napreduje“, poručio je Stefanović.


Prikazivanje članaka po tagu biracka mesta - Radio televizija Bor\nPrikazivanje članaka po tagu biracka mesta\nU nedelju lokalni izbori u Negotinu\nNEGOTIN- U opštini Negotin u nedelju se održavaju vanredni lokalni izbori, na kojima se bira 45 odbornika Skupštine opštine Negotin.\nPravo glasa ima 39.431 birač, koji će se izjašnjavati na ukupno 72 biračka mesta. Kako je saopštila Izborna komisija opštine Negotin, identičan broj biračkih mesta bio je i na prethodnim lokalnim izborima, a samo je nekoliko biračkih mesta izmešteno u druge objekte, zbog boljih uslova za održavanje izbora. Odbornike novog skupštinskog saziva, Negotinci će birati između predstavnika četiri izborne liste: koalicije Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije, koja ima 45 kandidata, liste Demokratske stranke, koja je prijavila 30 kandidata za odbornike i lista Ujedinjene seljačke stranke i Grupe građana „Negotin protiv korupcije“, koje su istakle po 15 kandidata za odbornike.\nU isto vreme kao i u Negotinu, u nedelju od 7 do 20 sati, održavaju se i izbori u opštinama Mionica, Kostolac, Pećinci i Preševo, a pravo glasa na ovim izborima ima malo više od 117 hiljada birača.\nBOR - Prema podacima Radnog tela RIK-a u Boru, do 10 sati na biračkom mestu 2 - mesna zajednica Sever na glasanje je izašlo 6 odsto od upisanih 1.133, biračkom mestu 13 - mesna zajednica Rudar, blizu 20, a na biračkom mestu 33 - Mesna zajednica Šarbanovac 10 odsto.\nSvih 47 biračkih mesta u borskoj opštini jutros je otvoreno na vreme. Za sada na biračkim mestima u Boru i selima nema nikakvih problema. Pravo da glasa u borskoj opštini ima 43.837 birača.\nSutra izbori za predsednika\nBOR - Glasači u Srbiji moći će sutra, na predsedničkim izborima da glasaju na jednom od 8.253 biračka mesta, koliko je odredila izborna komisija. Od tog broja 8.224 biračka mesta su u gradovima i opštinama, a 29 unutar Zavoda za izvršenje sankcija.\nPrema pravilima, sva biračka mesta bi trebalo da budu otvorena tačno u sedam sati, a zatvaraju se u 20 sati, posle čega sledi prebrojavanje glasova.\nBirači mogu da glasaju uz važeću ličnu kartu, pasoš, ili vozačku dozvolu, na čijem obrascu je naveden jedinstveni matični broj građana. Lica koja još uvek nisu dobila novu ličnu kartu, mogu da glasaju i uz staru ličnu kartu uz potvrdu da su predali dokumenta za izdavanje nove.\nBirači koji zbog bolesti nisu u mogućnosti da dođu na biračko mesto, mogu da glasaju ukoliko do 11 časova, na dan izbora, o tome obaveste birački odbor. Lica sa invaliditetom, mogu na biračko mesto da dođu uz pomoć psa vodiča, dok nepismena lica na glasanje dolaze u pretnji pomagača, a umesto ličnog potpisivanja, koriste pečat sa potpisom, odnosno ličnim podacima.\nPravo da izađe na glasanje u Boru ove godine imaće 43.837 glasača koji će moći da glasaju na jednom od 47 biračkih mesta, koliko je bilo i na prethodnim izborima. Jedina promena je u lokaciji jednog biračkog mesta. Građani koji su do prošle godine glasali u prostorijama mesne zajednice "Mladost" sada će na biralište ići u osnovnu školu "Treći oktobar" na ulaz sa donje strane, zbog privatizacije objekta u kome je bila mesna zajednica.\nOdređen je i način obaveštavanja Republičke izborne komisije o toku glasanja na izborima, tako da će se podaci dostavljati preko veb aplikacije, a u slučaju da ne postoji internet veza podaci će moći da se dostavljaju i faksom. Ukupan broj birača koji su glasali dostavljaće se drugog aprila u 10, 14, pa u 18 časova.


“Samoopredeljenje” optužuje vladu i Tačija za lopovluk – Informer\n“Samoopredeljenje” optužuje vladu i Tačija za lopovluk\nU organizaciji pokreta” Samoopredeljenje“, nekoliko hiljada građana Kosova protestovalo je u srijedu u centru Prištine pod motom “protiv lopovluka”.\nOptužujući direktno premijera Hashima Tačija i njegovu vladu za lopovluk i korupciju, pokret “Samoopredenje” i njegovi aktivisti su se usprotivili aktuelnoj politici premijera Tačija u oblasti privatizacije, ekonomske politike i dijalogu sa Srbijom.\nLider “Samoopredeljenja“, Albin Kurti, obratio se protestantima sa izvrnutim džepovima simbolizirajući siromašnost na Kosovu, navodeći da Kosovo krade i osiromašuje upravo vlada kojom upravlja Hashim Tači.\n“Budžet Kosova potkradaju korupcijom, manipulacijom tenderima, gde tendere daju biznismenima koji su im finansirali predizbornu kampanju, a oni se sada plaćaju iz budžeta Kosova. Još jedan način kako ovi lopovi kradu jeste prodajom javnih preduzeća Kosova kao što su Pošta, Elektrokorporacija i Trepča”, rekao je Kurti.\nKurti je naveo da će predstavnici vlade koje kradu iz budžeta i od države i u budućnosti ostati VIP ličnosti, ali u zatvoru u Dubravi.\nKurti je takođe pomenuo i dijalog Kosova i Srbije, naglašavajući da tajna agenda razgovora ukazuje na to da će ovaj dijalog biti vezan i za teritorijalnu cjelovitost Kosova. On se usprotivio dijalogu, i podsjetio na političku platformu Samoopredeljenja o ujedinjenju Kosova sa Albanijom.\nProtest su podržali i predstavnici preduzeća Sharr Cem iz Elezovog Hana, koje je privatizovano i pored protesta radnika. Predstavnici radnika iz ovog privatizovanog preduzeća izrazili su sumnju za korupciju prilikom prodaje Sharr Cem-a.\nProtestanti su tokom protesta uzvikivali slogane: “lopovi, lopovi”, “sramota”, “Hashim lopov”, “pošta je naša a ne vladina” i slično.\nInače, prije početka protesta policija je odstranila improvizovanu binu pokreta Samoopredeljenje ispred zgrade Vlade Kosova. Ovaj akt Kurti je nazvao lopovlukom Hashima Tačija, ministra unutrašnjih poslova, Bajrama Rexhepija i direktora policije, Reshata Maliqija.\nKurti je zaključio kako ovaj gest govori o tome da Vlada Tačija sprovodi partijsku politiku