Kakvu će poruku papa poslati iz Sarajeva - 05.06.2015, Sputnik Srbija\nPapa Franja boraviće u Sarajevu u subotu 6. juna. Poglavar katoličke crkve u Bosnu i Hercegovinu ne dolazi samo kao verski poglavar, već i kao prvi čovek... 05.06.2015, Sputnik Srbija\nvesti, svet, kultura, vatikan, papa franja, stanislav hočevar, srpska pravoslavna crkva, katolička crkva, bosna i hercegovina (bih)\n09:16 05.06.2015 (Osveženo: 10:48 24.08.2021)\n© AFP 2021 / ALBERTO PIZZOLIPapa Franja\nPapa Franja boraviće u Sarajevu u subotu 6. juna. Poglavar katoličke crkve u Bosnu i Hercegovinu ne dolazi samo kao verski poglavar, već i kao prvi čovek Vatikana. Papa dolazi najpre kao hodočasnik mira, kaže za Sputnjik beogradski nadbiskup Stanislav Hočevar.\n5 Maj 2015, 12:26\nIako Katolička crkva insistira na tome da papa ne ide na ovakva putovanja kao državni poglavar, jer je ta dimenzija sekundarna u odnosu na dimenziju pastira univerzalne crkve, papa će u Sarajevu i raditi. Očekuje se da će uputiti i vrlo konkretne poruke političkim liderima Bosne i Hercegovine. Vernike će okupiti na misi na stadionu Koševo, kojoj će prisustvovati i dve hiljade ljudi iz Srbije. Sa njima će biti i nadbiskup beogradski Stanislav Hočevar, koji za Sputnjik kaže da je papina poseta blagotvorna za ceo region.\nVažno je da postoji jedan moralni autoritet, neko ko jednostavno nosi u svom srcu, u svom razumu, brigu za čitavo čovečanstvo. Logično je da su se razvijale autokefalne crkve, ali vi treba da znate da i te crkve imaju neku povezanost, inače ne bi mogle biti prave crkve, ukoliko među njima nema jedinstva\nOn podseća da je u istoriji došlo do pravnog nejedinstva, ali da katolička i pravoslavna crkva imaju isti sadržaj vere, samo različite vanjske forme služenja i organizacije. Sa dolaskom globalizacije vrlo je važno da hrišćanstvo opet pokaže jedinstvo srca i duše, jer papa nije samo pravna institucija“, kaže Hočevar.\n„Važno je da postoji jedan moralni autoritet, neko ko jednostavno nosi u svom srcu, u svom razumu, brigu za čitavo čovečanstvo. Logično je da su se razvijale autokefalne crkve, ali vi treba da znate da i te crkve imaju neku povezanost, inače ne bi mogle biti prave crkve, ukoliko među njima nema jedinstva“, kaže beogradski nadbiskup.\nKomentarišući tvrdnje da je za razumevanje situacije na Balkanu prednost to što papa dolazi iz Latinske Amerike, Hočevar kaže da za razumevanje komplikovanih odnosa na Balkanu nije toliko važno odakle je papa, to su psihološki, a ne suštinski momenti, kaže, ali ipak veruje da karakter pape uvek ima svoju ulogu. Hočevar smatra da je Balkan odavno trebalo da doživi susret pape sa Beogradom.\n© Wikipedia / Ašhabad - Serbian Wikipedia„Tužna je činjenica da je danas broj hrišćana u gradu na Miljacki gotovo zanemarljiv, te papin dolazak doživljavamo i kao ohrabrenje i priznanje postojanog svedočanstva preostalih vernika Hristove vere u Sarajevu“, ukazao je vladika Grigorije.\n„Tužna je činjenica da je danas broj hrišćana u gradu na Miljacki gotovo zanemarljiv, te papin dolazak doživljavamo i kao ohrabrenje i priznanje postojanog svedočanstva preostalih vernika Hristove vere u Sarajevu“, ukazao je vladika Grigorije.\n„Ne samo zbog katolika, koji su tu u manjini, već zato što je instutucija rimskog episkopa, instutucija dijaloga i ništa drugo nije ovde svima nama toliko potrebno kao promovisanje dijaloga, razumevanja, saradnje. Kada bih ja bio političar, kada bih mogao da utičem odavno bih pozvao Svetog oca, jer time niko ništa neće izgubiti, svi će samo da intenziviraju svoj sopstveni identitet“, kaže Stanislav Hočevar.\nKomentarišući tezu koja se u Srbiji često može čuti od predstavnika crkve i pojedinih intelektualaca, da papa u Beograd može da dođe samo preko Jasenovca i da Vatikan treba da se konačno odredi prema zločinima činjenim nad Srbima u tom logoru, Hočevar kaže da to pitanje mora da bude rešeno revidiranjem istorije i iskrenim dijalogom.\n„Unutar cirkulacije dijaloga, svi zločini će dobivati, ne samo veću težinu, već i priliku kako se prevaziđu, kako ih ne treba negirati, već rešiti. Rešiti se može tako da se potraži istorijska konstatacija šta je zapravo bilo, ako je potrebno da bilo ko kome nešto nadoknadi, ako je naneo štetu drugom, a ujedno crkve treba da snagom ljubavi pomognu svim ljudima da u praštanju idemo dalje.“\nOčekuje se da će papa tokom boravka u Sarajevu insistirati na uspostavljanju regionalnog mira, međuregligijskog i međuhrišćanskog dijaloga. Poseti će prisustvovati 54 predstavnika Srpske pravoslavne crkve, koje će predvoditi episkop zahumsko-hercegovački i primorski Grigorije. Papa će razgovarati i sa predstavnicima islamske i jevrejske verske zajednice.\nDolazak pape u Sarajevo je važan prvenstveno za Katoličku crkvu, a njegov susret sa pravoslavnima je događaj koji budi nadu i šalje ohrabrujuću poruku“, izjavio je vladika zahumsko-hercegovački Grigorije koji će predvoditi delegaciju od 54 predstavnika SPC tokom posete pape Sarajevu.\n„I politička težina koju kao predsednik jedne male ali uticajne države poseduje, takođe je nešto što se podrazumeva kao jedan od aspekata svake njegove misije“, poručuje vladika i ističe da je dolazak pape, na planu međuhrišćanskog dijaloga veoma podsticajan i za Pravoslavnu crkvu.


3D modelovanje, renderi, Obrenovac :: Daibau.rs\n3D MODELOVANJE, RENDERI, OBRENOVAC\nTražim dobrog 3D modelara, 3D animatora: Skupili smo i proverili 3D modelare, 3D animatore, koji rade u mestu Obrenovac i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani 3D modelari, 3D animatori će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan 3D modelar, 3D animator Obrenovac, koji može da uradi:\tprostorni pogledi, rendering, 3D model, animirani film, konceptualni renderi, realistične prezentacije, fotomontaže, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA 3D MODELARI, 3D ANIMATORI OBRENOVAC\nMi smo iskusni projektanti za pridobijanje građevinske dozvole, gradimo i renoviramo više od 13 godina. Naša stručna ekipa ima kapacitete, da preuzme projekte manjeg i srednjeg opsega. Završimo s...\nLIM INŽINJERING, Obrenovac\nPojedinci i preduzeća se nama obraćaju za unutrašnji dizajn više od 7 godina. Naša sposobna ekipa može da završi projekte manjeg i srednjeg opsega. Primarno se bavimo sa projektima za urbanizam...\nDRAGOMIR ĐURIĆ PR GRAĐEVINSKA RADNJA KRAN-SISTEM UROVCI, Obrenovac\nMi smo dobri projektanti za pridobijanje građevinske dozvole, izvodimo usluge više od 4 godina. Naša sposobna ekipa je sposobna da realizuje manje i srednje radove. Izvodimo sva područja za pejza�...\nKorisnici pri nas naručuju usluge za pgd, građevinska dozvola preko 13 godina. Naša ekipa može da realizuje manje i srednje projekte. Izvedemo sve delatnosti za arhitekti, arhitektura. Sedište pr...\nGTM COMPANY DOO BEOGRAD,\nPreko 12 godina smo realizovali veliki broj projekata za arhitekti, arhitektura. Naša sposobna ekipa ima kapacitete, da izvede projekte manje i srednje veličine. Primarno se bavimo sa radovima za pe...\nMAKSIMA INŽENJERING DOO BEOGRAD, Beograd\nMi smo cenovno dostupni izvođači vizualizacije 3d modela, radimo celih 11 godina. Naša iskusna ekipa ima kapacitete, da izvede manje i srednje narudžbe. Obavljamo sve uluge za legalizacija objekat...\nDENEZA INVEST DOO BEOGRAD, Beograd\nMi smo dobri projektanti za pridobijanje građevinske dozvole, radimo preko 10 godina. Naša ekipa može da završi projekte manjeg i srednjeg opsega. Izvodimo sve delatnosti za legalizacija objekata....


Zapad je krenuo na krstaški pohod protiv Rusije | WebTribune\nHome SPEKTAR Zapad je krenuo na krstaški pohod protiv Rusije\nSvedoci smo činjenice da se na Zapadu priprema svojevrsni krstaški pohod protiv Rusije. To je svima jasno i može se zaključiti prostim pregledom udarnih vesti u njihovim javnim glasilima, kao i izjava tamošnjih visokih funkcionera.\nSledeći primer prekookeanskih gazda, novi predsednik Evropskog saveta,Poljak Donald Tusk je na svečanoj ceremoniji u Briselu najavio borbu protiv neprijatelja EU. Kao da je postao vrhovni komandant, Tusk je objavio svetu da Unija ima neprijatelje sa kojima mora da se obračuna.\nSve je donekle ublažila i učinila smešnim Poljakova fotografija sa buketom ceveća u rukama, napravljena na svečanosti, kao i činjenica da Brisel ne raspolaže oružanom silom. Ali ništa za to, jer je Tusk istom prilikom podsetio na značaj Sjedinjenih država.\nTransatlantski odnosi i strateško partnerstvo sa Vašingtonom su „kičma demokratskog poretka”, a Brisel će se pored spoljnih neprijatelja obračunati i sa unutrašnjim ako zatreba. Baš demokratski.\nUkoliko postoji sumnja na koga je Tusk mislio kada je pominjao neprijatelje Brisela, njegova izjava data novinarima krajem novembra je sve razjasnila. „Rusija nije naš strateški partner, već strateški problem.“\nNjegov kolega u NATO paktu, koji takođe uživa poverenje Bele kuće, Jens Stoltemberg bio je nešto izričitiji kada je objasnio da Severnoatlantski savez nije odustao od prijema Ukrajine i Gruzije u svoj sastav. Ulazak ovih zemalja u NATO pakt bi predstavljalo indirektnu objavu rata Rusiji sa nesagledivim posledicama.\nSudeći po rečima novih rukovodilaca Evropskog saveta i Alijanse, Zapad je spreman na takav rizik. Komandant evropskih snaga NATO-a, Filip Bridlav je sa svoje strane potvrdio da je Rusija postala meta ovog vojnog saveza. On je u Kijevu, najavio dopremanje nove količine američkog oružja i upozorio na „rusku pretnju“. Očekujući sukob sa Rusijom NATO povećava svoju oružanu silu na njenim granicama.\nUmesto da se drži što dalje od ratnih huškača iz Vašingtona i Brisela, Beograd je doneo odluku da nastavi sa približavanjem NATO paktu i EU.\nNedavno je je Komitet Severnoatlantskog saveza za kooperativnu bezbednost i partnerstva odobrio zahtev Srbije za pristupanje IPAP-u (Individualnom akcionom planu partnerstva) a republička vlada će ga odobriti. U to nema sumnje.\nRežim može da obmane ruskog predsednika i već dogovorene sporazume sa Rusijom odbije da potpiše, ali Severnoatlantskom savezu ne zna da kaže ne. Na ovaj način Srbija vojne i političke odnose sa okupatorom podiže na najviši mogući nivo za zemlju koje nije članica Alijanse.\nIndividualni akcioni plan partnerstva uspostavljen je na samitu NATO u Pragu 2002. godine i predstavlja intenzivni oblik institucionalne saradnje radi pružanja pomoći državi partneru u reformi i modernizaciji sistema odbrane.\nIzrađuje se svake druge godine, a može se ažurirati na godišnjem nivou nakon podnošenja godišnjih informacija od strane države partnera. Saradnja države partnera sa NATO kroz IPAP organizuje se u oblastima političkih pitanja i pitanja bezbednosne politike, odbrambenim bezbednosnim i vojnim pitanjima, informisanju javnosti, nauci, životnoj sredini i planiranju u vanrednim situacijama, kao i o administrativnim pitanjima i pitanjima zaštite bezbednosti i resursa.\nVlada Srbije je na sednici održanoj 24. februara 2011. godine donela Zaključak o pokretanju procedure za izradu IPAP, aPismo o nameri pristupanja IPAP-u, Ministarstvo spoljnih poslova uputilo je NATO u martu 2011. godine. Prezentacioni dokument IPAP, između Republike Srbije i Organizacije severnoatlantskog sporazuma usvojila je Vlada na sednici održanoj 14. jula 2011. godine, ainterresorna delegacija Republike Srbije je 25. novembra 2011. godine predstavila dokument u Briselu.\nIako je ovaj zahtev uputila prethodna vlast, koalicija naprednjaka i socijalista je nastavila sa realizacijom projekta. Beograd ima simpatije za Severnoatlantski savez kojem je poverio čak i reformu svog sistema odbrane. Onog sistema koji je zaustavio NATO u Pohodu na Istok!\nKako se zvanično navodi – osnovni ciljevi Grupe Srbija – NATO za reformu odbrane su podrška institucionalnoj saradnji Beograda i Alijanse u procesu reforme sistema odbrane, dostizanje Ciljeva partnerstva Procesa planiranja i pregleda, angažovanju u Konceptu operativnih sposobnosti, izrada projekata za rešavanje specifičnih problema reforme, kao i unapređenje koordinacije i efikasnosti bilateralne vojne saradnje sa NATO i EU.\nU praksi ove reforme su osakatile oružane snage Srbije. Od armije koja je uspešno odolevala NATO paktu 78 dana, Vojska Srbije (nakad VJ) je spala na sedam i po hiljada vojnika (planirano je da ima 11 hiljada ljudi pod oružjem). Ratna tehnika je ili uništena po nalogu SAD, ili je prodata šiptarskim teroristima! Brojni podaci ukazuju da je Beograd pomogao u stvaranju „Bezbednosnih snaga Kosova“.\nTako je Katar preko firme u vlasništvu kraljevske porodice “Bin Jaber Grup”, otkupljivao sve “viškove” naoružanja u Srbiji i preko Crne Gore ih poklanjao Albaniji. Cilj je bio da ovo oružje stigne na KiM kako bi pomoglo u stvaranju šiptarske armije. Sa druge strane ova strategija omogućuje slabljenje i razoružavanje Srbije.\nDirektnu odgovornost za ovu veleizdaju snose čelnici DS-a i SNS-a. Dokle je sve otišlo svedoče i zajedničke vežbe terorista sa pripadnicima Vojske Srbije, pod okriljem NATO pakta. Ako se bolje pogleda postaje jasno da su oružane snage Srbije i „Bezbednosne snage Kosova“ zamišljene kao ispostave Severnoatlantskog saveza.\nMeđutim u glavi ministra odbrane Gašića je nešto sasvim drugo. On je po završetku taktičke vežbe „Platinasti vuk 15“ sa oružanim snagama SAD izjavio „Juče smo ispratili jedinicu sa 72 naša pripadnika u Centralnoafričku Republiku. Time Srbija prvi put ima više od 500 pripadnika u međunarodnim misijama i bitan je činilac u izvozu bezbednosti, na šta smo jako ponosni, jer je to kruna petnaestogodišnjeg rada i učešća naše vojske u mirovnim operacijama.\n“Međutim država koju su američki i albanski državljani ponizili razvijanjem zastave velike Albanije usred glavnog grada, tokom fudbalske utakmice, teško može da se hvali kako je izvoznik bezbednosti. Takva država ne može da garantuje osnovna prava i zaštitu svojim građanima.\nZato bi za Srbiju bilo najbolje da prestane sa „izvozom bezbednosti“ pod dirigentskom palicom NATO pakta i započne sa obnovom sopstvenog sistema bezbednosti. Ovo tim pre što događaji u Ukrajini i Novorusiji pokazuju pojačanu agresivnost Zapada.\nSaradnja Srbije sa Severnoatlantskim savezom je naopaka i neprirodna pre svega zbog zla koje je taj vojni savez naneo srpskom narodu. Prosto je neverovatno da pripadnici Vojske Srbije i Žandarmerije tretiraju okupatora kao saveznika. Pored toga SAD, EU i NATO pakt su kao svog najvećeg neprijatelja označili Rusiju.\nPribližavajući se ovim organizacijama Beograd može samo da postane protivnik Moskve. Zato je vreme da Srbija zastane i skrene sa stranputice, a Sjedinjene države, Uniju i Alijansu prepusti sudbini Napoleona i Hitlera.\nŠokirana Evropska Unija još jednom pokazuje koliko malo poznaje Putina i Rusiju\nDONALD TUSK U IME EU POČEO SUKOB SA TRAMPOM: Amerika sa Trampom je za EU pretnja kao Rusija, Kina i radikalni islam\nMedvedev mi rekao: “Biće u redu samo me ne gnjavi”


Deripaska tuži Crnu Goru za 600 miliona eura | Autonomija\nDeripaska tuži Crnu Goru za 600 miliona eura\nDeripaskina offshore firma traži naknadu za svu štetu i gubitke\nKompanija ruskog oligarha Olega Deripaske koja je podgorički Kombinat aluminijuma dovela do bankrota zbog dugova vrijednih 350 miliona eura, što je dvostruko više od ukupne vrijednosti cjelokupnog preduzeća, a građanima Crne Gore ostavila otplatu svojih kredita koji sa kamatama iznose 170 miliona eura, sada tuži Crnu Goru.\nKiparska offshore kompanija iza koje stoji ruski oligarh Oleg Deripaska, a koja je nekoliko godina upravljala KAP-om tvrdi da je Crna Gora prekršila Sporazum o uzajamnom podsticanju i zaštiti investicija, zaključen između Kipra i bivše državne zajednice Srbija i Crna Gora.\nDeripaskina offshore firma – Centralnoevropska aluminijumska kompanija traži naknadu za svu štetu i gubitke, uključujući naknadu za nezakonitu eksproprijaciju CEAC-ovih ulaganja i naknadnu, direktnu štetu zbog navodnog nepravednog i neravnopravnog postupanja Crne Gore prema investicijama ove kompanije.\nSvjetski multimilijarder koji je KAP bacio na koljena, građanima Crne Gore nametnuo ozbiljan trošak, značajno destabilizovao javne finansije i, povrh svega, sebi dozvolio da bude zatečen u kradji struje koju je do prije nekoliko dana, „na divlje“ trošio za izgradnju odmarališta na crnogorskoj obali blizu Budve, sada očekuje da će na ime odštete dobiti više od 600 miliona eura.\nVlada Crne Gore je, u međuvremenu, saopštila da „odbacuje navode Centralnoevropske aluminijumske kompanije da se nezakonito miješala u njena ulaganja, kao i da je prekršen Sporazum sa Kiprom o uzajamnom podsticanju i zaštiti investicija.\n“Kada vidim detalje iz tužbe moći ću nešto konkretniej da vam saopštim. No, u svakom slučaju smatram da je to vrsta psihološkog pritiska na Crnu Goru, kao i na Skupštinu Crne Gore koja treba da odluči o budućem vlasniku KAP-a, imajući u vidu Zakon o zaštiti interesa u rudarsko metalurškom sektoru Crne Gore”, kaže član skupštinskog Odbora za ekonomiju iz vladajuće Demokratske partije socijalista, Zoran Jelić.\nPodsjetimo. KAP je ljetos bankrotirao, a Privredni sud je baš prije nekoliko dana odlučio da prihvati jedinu ponudu za kupovinu imovine Kombinata za 28 miliona eura, domaćeg biznismena Veselina Pejovića koji, ukoliko preuzme imovinu KAP-a, neće imati ništa sa obavezama preduzeća koje je bilo prethodni vlasnik.\nInače, podgorički Kombinat aluminijuma je privatizovan 2005. kada je za svega 48 i po miliona eura većinski paket prodat offshore kompaniji iza koje je javno stao ruski oligarh Oleg Deripaska, ali za koju značajan dio javnosti sumnja da je u vlasničkoj strukturi imala i domaće moćnike iz samog vrha vlasti.\nProblemi su počeli da izbijaju na površinu 2008. kada se, uslijed pada cijene aluminijuma i drastičnog poskupljenja električne energije, KAP našao pred gašenjem. Vlada pritisnuta prethodnom tužbom Rusa od 300 miliona eura, poptisuje tzv. Sporazum o poravnanju kojim daje državne garancije za buduće kredite KAP-a koje je investitor u medjuvremenu potrošio a nije vratio, pa je otplata kredita od 170 miliona eura sa kamatama, pala na teret građana Crne Gore.\nZnačajan dio javnosti godinama otvoreno izražava velike sumnje u malverzacije u kojima su, navodno, ravnopravno učestovali ruski investitor i pojedinci iz same državne vrhuške, a čiji je cilj, navodno, bio izvlačenje novca gradjana koji je završavao na njihovim privatnim računima.\nPojedine nevladine organizacije su podnosile i brojne krivične prijave koje iz fijoke u Tužilaštvu nikad nijesu otišle na sud.\n“Suština je da mi do danas ne znamo stvarnu pozadinu starih dilova između Vlade, odnosno Mila Đukanovića sa ruskim tajkunom Deripaskom. Bojim se da je i ovo samo nastavak plaćanja ceha za stare dilove i da bi KAP mogao da postane teg o vratu ne samo sadašnjih nego i budućih generacija”, kaže predstavnica NVO MANS, Ines Mrdović.\nBivši direktor KAP-a Jurij Moisejev se polovinom avgusta domaćim medijima putem video linka obratio iz Moskve, a njegov cjelokupan nastup je bio intoniran tako da je iz svega rečenog proizlazilo da je Deripaskina kompanija sve vrijeme bila odgovorna, poslovno umiješna i sa ozbiljnim planovima za budućnost KAP-a, a da je s druge strane, Vlada Crne Gore donosila neracionalne odluke, vršila opstrukciju savjesnog investitora i varala strateškog partnera kome je predočavala lažne dokumente.\n„Ruska En plus grupa je podgoričkom Privrednom sudu, kao jedan od najvećih povjerilaca ispostavila zahtjev za 93 miliona eura, a uskoro ćemo pokrenuti i medjunarodnu arbitražu pred sudom u Frankfurtu vrijednu milijadu eura“, rekao je sredinom avgusta prošle godine bivši izvršni direktor podgoričkog Kombinata aluminijuma Jurij Moisejev.\nPrvoj tužbi u domaćoj javnosti nijesu davane velike šanse jer se odnosi na period prije sklapanja takozvanog Sporazuma o poravnanju koji su Vlada i ruski investitor sklopili 2009. a kojom su se odrekli prava na arbitražu.\nMeđutim, član skupštinskog Odbora za ekonomiju i funkcioner opozicionog Demokratskog fronta, Nebojša Medojević kaže da je nova tužba mnogo ozbiljnija jer se odnosi na, navodno, nezakonito miješanje Vlade u poslovanje privatne kompanije što je, po njemu, vrlo osjetljivo.\n„U praksi je bilo dosta sporova u kojima su arbitraže bila na strani privatnih kompanija“, kaže Medojević.\n“Informisan sam samo iz medija ali vjerovatno se može govoriti o pokretanju stečaja od strane Vlade Crne Gore, pa je onda policija uhapsila njihovog finansijskog direktora, pa onda predsjednik Vlade Crne Gore na Bordu direktora nije prihvatio predlog investitora da se ćelije ugase i da prestane rad Kombinata. Tako da ima dosta elemenata gdje je Vlada vjerovatno zbog straha od gubitka političkih poena povlačila neke poteze koji su bili suprotni volji većinskog vlasnika”, zaključuje Medojević.\n(Esad Krcić, Slobodna Evropa)


Džefri Saks oštro kritikovao politiku Donalda Trampa\nVuk Jeremić i Džefri Saks na tribini Centra za međunarodne odnose i održivi razvoj u Beogradu, 25. juna 2018.\nU organizaciji Centra za međunarodne odnose i održivi razvoj (CIRSD), u Beogradu je održan skup na kome su se ekonomski, politički analitičari, kao i bivše diplomate i političari, kritički osvrnuli na trenutna dešavanja u spoljnoj politici SAD, ali i sveukupnoj političkoj sceni - koja je ocennjena kao “alarmantna”.\nAmerički profesor ekonomije Džefri Saks smatra da se situacija u svetu pogoršava, a da je politika predsednika SAD Donalda Trampa "pretnja za svet".\nSaks je ukazao da region Balkan dobro zna da se ljudima može upravljati i vođenjem politike straha i da je to upravo politika zahvaljujući kojoj je Tramp pobedio na izborima,\nBivši diplomata Vladeta Janković kaže da se Balkan posmatra u širim svetskim okvirima kao “rukavac” jedne velike svetske reke i da taj značaj nije preteran.\nVIDEO Vladeta Janković objašnjava zašto je Ruski uticaj porastao na Balkanu i da sa stanovišta međunarodne politike taj uticaj nije porastao zbog same Rusije, nego zbog tretmana zapadnih političara prema Srbiji:\nVladeta Janković o ruskom uticaju na Balkanu\nSaks se izjasnio protiv američke ekonomske politike koja je dovela do trgovinskog rata sa Evropom, Kanadom, Meksikom i Kinom, navodeći da je Tramp “greška”.\nPrema Saksu, mnogi Amerikanci su poverovali Trampu u priče o meksičkim silovateljima, muslimanskim teroristima i kineskoj pretnji,\nSaks nije uveren ni u ekonomski uspeh Trampove administracije, navodeći da se stvari ne mogu gledati kratkoročno, nego da je potrebno sagledati ekonomska kretanja u periodu od barem pet ili deset godina, a da nas lekcije iz ekonomije uče da se ne možete usredsediti na tri ili šest meseci.\n“Tramp stalno ponavlja kako su akcije na tržištu rekordno visoke, ali čekajte da vidite kada počnu da padaju,” kaže je Saks.\nOn smatra da Tramp uvodi Ameriku u trgovinske sukobe i da stvara još veći budžetski deficit, dok istovremeno smanjuje poreze za najbogatije.\nSaks je kritikovao i američku spoljnu politiku na Bliskom istoku, navodeći da je stogodišnje iskustvo pokazalo da strane intervencije u tom delu sveta nisu donele ništa dobro.\nNjegov predlog je da se politika vrati u Ujedinjene nacije i da se uz saradnju sa regionalnim silama, poput Turske, Irana i Saudijske Arabije traži rešenje.\nSaks je govorio i o saradnji sa tadašnjim jugoslovenskim premijerom Antom Markovićem i njihovom neuspelom pokušaju da sprovedu ekonomske reforme u Jugoslaviji.\nKako je naveo Saks, ni SAD i Evropa nisu u stvari želele da pomognu Jugoslaviji, a i domaći političari su izabrali drugačiji put.


.:: Magazin Tabloid 491 ::.\nPustoš u Srbiji koja ostaje iz Vučičevog karftela\nUz čiju pomoć nas je tiranin istrebio\nSrbija nestaje. Državne granice nisu definisane, privreda je u kolapsu, zdravstveni sistem je rasturen, svake godine ima manje oko 95.000 stanovnika. Po stopi siromaštva i prosečnoj starosti Srbija je među tri najugroženije države u Evropi. Mladi i obrazovani vide spas u bekstvu u inostranstvo, a stari i bolesni nemaju gde, osim na onaj svet. Što je najgore, čak 61,7 odsto građana ne veruje da ova ili bilo koja druga vlast može da reši probleme s kojima se suočavaju. Režim Srpske napredne stranke je presudno doprineo ovako katastrofalnom stanju. Dok je Aleksandar Vučić na vlasti, Srbija neće imati šansu ni da zaustavi propadanje, a kamoli za oporavak.\nSve što je uradio za ovih devet godina vlasti pokazuje da Aleksandar Vučić želi da vidi Srbiju na kolenima. Nažalost, Srbi i dalje puze. Ne pružaju otpor, ne pokušavaju da odbrane ni ostatke elementarnog ljudskog dostojanstva i pravo na normalan život.\nSvi normalni građani, pa i glasači Srpske napredne stranke, svesni su užasnog stanja u kome se nalaze država i društvo. Međutim, većina je izgubila veru i nadu u moguće promene, pa izlaz traži samo u bekstvu.\nPod režimom Vučića, koji je na stare probleme dodao svoje, Srbija je prestala da postoji kao uređena država, postala je teritorija na kojoj nekako preživljava zajednica od šest miliona očajnih ljudi. To znaju svi građani, vide to po svojim platama, penzijama, bedi i beznađu. I u anketama priznaju da znaju koliko je tragično stanje u državi.\nU istraživanju, čije rezultate je nedavno objavila jedna opoziciona stranka, 66 odsto ispitanika je istaklo očekivanje da u narednom periodu stanje u ekonomiji ostane ovako loše ili da se dodatno pogorša. Kao najveće probleme s kojima se suočava društvo, građani navode zdravstvo, kriminal i korupciju, propast poljoprivrede, iseljavanje, nizak natalitet i loš obrazovni sistem. Statistika potvrđuje svaku od tih procena.\nPandemija korona virusa je pokazala sve slabosti zdravstvenog sistema. U Srbiji je preminulo više lekara i medicinskih radnika nego u svim bivšim jugoslovenskim republikama zajedno.\nU Nacionalnom zavodu za zapošljavanje ima 2.300 mladih lekara, ali vlast ih nije angažovala. Nema ništa ni od obećane povišice plate od 10 odsto. Vučićev režim je novac iz budžeta preusmerio na nabavku neupotrebljivih respiratora, beskorisne zaštitne opreme i nekoliko miliona vakcina, koje sad deli građanima Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Makedonije.\nKupljenim vakcinama ističe rok trajanja, a građani Srbije nemaju poverenja u političare i lekare iz Kriznog štaba. Umesto srpskih institucija, alarmantne podatke objavljuju strane organizacije. Britanski list Ekonomist preneo je informaciju da je u Srbiji od 1. aprila 2020. do 31. januara 2021. godine umrlo 17.090 ljudi više nego u istom periodu prethodne godine.\nOd posledica infekcije Kovida 19 umrlo je oko 5.000, a za ostalih 12.000 se ne zna uzrok smrti.\nNesagledivu štetu nanose kriminal i korupcija. Pored klasičnog kriminala, koji aktuelna vlast stimuliše i u kome učestvuje, veliki problem predstavlja legalizovana pljačka. Podaci Poreske uprave pokazuju da je prošle godine 435 firmi dugovalo čak 50 milijardi dinara.\nMeđu najvećim poreskim dužnicima se nalazi i nekoliko državnih preduzeća, pa i Radio-televizija Srbije. Direktori tih i vlasnici privatnih firmi duguju milijarde, a javni izvršitelji plene plate i penzije, nameštaj i krov nad glavom građanima zbog duga od nekoliko hiljada dinara.\nNajveći poreski dužnici, poput Željka Mitrovića, Predraga Rankovića Peconija i Milana Beka, uživaju u luksuzu, kupuju kamione i avione. S druge strane, 35.500 normalnih ljudi preživljava zahvaljujući jednom tanjiru čorbe ili pasulja u Narodnoj kuhinji.\nPrema podacima Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Srbije (SIPRU) stopa rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti je 2019. godine iznosila 23,2 odsto. Za prošlu godinu još nisu objavljene analize, ali, zbog pandemije, može se očekivati porast stope. Uostalom, Eurostat je objavio da je Srbija, uz Moldaviju, najsiromašnija država u Evropi.\nU riziku od siromaštva nalaze se svi koji mesečno raspolažu s manje od 15.600 dinara. Taj parametar pokazuje da četvrtina stanovnika Srbije, oko 1,8 miliona, živi na pragu bede. U apsolutnom siromaštvu, bez dovoljno prihoda za elementarne životne potrebe, mogućnosti da se zaposli, školuje i leči, živi 7,2 odsto građana Srbije, dakle njih oko 500.000. Novčanu socijalnu pomoć od 8.500 dinara prima oko 268.000 stanovnika\n. Zakonom je regulisano da se socijalna pomoć isplaćuje radno sposobnim ljudima samo devet meseci godišnje, za ostala tri meseca moraju sami da se snađu da prežive. Vlada Srbije nema podatke o broju ekstremno siromašnih, već koristi informacije koje se zasnivaju na statistikama i metodologiji Svetske banke.\nPomak u tom smeru moglo bi da predstavlja nedavno usvajanje Zakona o socijalnoj karti, koji bi trebalo da omogući pravedniju raspodelu novca za socijalno najugroženije grupe i uspostavljanje bolje kontrole socijalnih davanja.\nU uslovima bele kuge, protiv koje se, navodno, bori Vlada Srbije, dečji dodatak iznosi 3.084 dinara. Vlada decu stimuliše sa 2,5 evra, a izdvaja 260 miliona evra za izgradnju fudbalskih stadiona, stotine miliona za fontane, gondole, jarbole... Istovremeno, Aleksandar Vučić optužuje majke da "mogu konju rep da iščupaju, ali ne žele da rade, lakše im je da rađaju, uzimaju dečji dodatak i tako žive na račun države".\nTako misli i ministar Aleksandar Vulin, koji predlaže da se zakonom obaveđu svi primaoci socijalne pomoći da rade puno radno vreme, "neka kopaju kanale ili čiste ulice, nema hleba bez motike..." Vulin mnogo zna o radu, uspešno ga izbegava 30 godina. Van politike nema ni dana radnog staža, ali zaradio je dovoljno da kupuje vile na Dedinju, Bežanijskoj kosi i, uz pomoć ženine tetke iz Kanade, stan na Zvezdari.\nUpravo takav odnos vlasti prema osnovnim životnim pitanjima stimuliše egzodus građana. Otkad je SNS na vlasti iz Srbije se iselilo oko 700.000 ljudi, uglavnom mladih i obrazovanih. Prošle godine je taj proces usporen zbog pandemije, ali to nije promenilo nameru mnogih građana da spas potraže u inostranstvu.\nČak 66 odsto mladih planira da napusti Srbiju, što je najveći zabeleženi udeo od svih država jugoistočne Evrope, tvrdi Maks Brendle, direktor regionalne kancelarije "Fridrih Ebert fondacije" za Srbiju i Crnu Goru. Beogradski Geografski fakultet napravio je istraživanje, koje je dovelo do sličnih rezultata i istog zaključka: mladi se iseljavaju zbog ekonomskih razloga i očekivanja većih prihoda, ali i zbog nedovoljno razvijenog sistema podrške u zemlji i nepoverenja u institucije.\nDanica Šantić, profesorka Geografskog fakulteta, smatra da bi veće šanse za zaposlenje, bolja socijalna i zdravstvena zaštita i jednake šanse za napredovanje bili faktor zbog kojih se ne bi ljudi iseljavali. Umesto takvih, politički korektnih objašnjenja, obični građani konkretno i iskreno ističu da žele da pobegnu od kriminalaca iz vlasti. Takođe, višedecenijske pljačke političara na vlasti, na kojoj su se izmenjali svi aktuelni učesnici na političkoj sceni, dovele su do gubitka nade u moguće promene na bolje.\nStranka slobode i pravde je sprovela istraživanje u kome je, na pitanje da li veruju da sadašnja vlast može da reši probleme koji nas muče, 45,7 odsto reklo da ne veruje, a 16 odsto kaže da ne zna. Analiza tih odgovora pokazuje da više od dve trećine ljudi ne veruje ne samo da ova, nego i sledeća vlast može da uspešno reši nagomilane ekonomske, ali i političke probleme.\nTaj procenat je isti kao onaj koji se odnosi na radno sposobne građane koji planiraju da odu iz Srbije čim im se ukaže prilika.\nU najtežem položaju se nalaze penzioneri. Od 1,7 miliona penzionera, svaki drugi prima do 25.000 dinara. Najnižu penziju, do 10.000 dinara prima 104.000 penzionera, a sa onima koji mesečno dobijaju manje od 15.000 dinara, ima ih ukupno oko 325.000, koji žive u apsolutnom siromaštvu.\nTo nije dovoljni ni za osnovne potrebe, za račune za struju, vodu i komunalne usluge, a naročito ne za hranu, lekove i ostale neophodne stvari.\nSrbija nestaje. Svake godine umre 40.000 ljudi više nego što se rodi, a još oko 55.000 pobegne u inostranstvo s namerom da se nikad ne vrati. Od 4.709 sela, 1.200 je u fazi nestajanja. U 1.034 naselja ima manje od sto, a u još 550 manje od po 50 stanovnika. Podaci Poljoprivrednog instituta SANU pokazuju da je napušteno 50.000 kuća i da u još 150.000 niko ne živi.\nTo je slika Vučićeve Srbije, opljačkane i ponižene. Narod bez nade osuđen je na propast. Međutim, kad bi prestali da puze, kad bi se podigli, Srbi bi se lako i brzo oslobodili naprednjačkog zla. Ako to ne urade danas, sutra će biti kasno, iza Vučića će ostati opustošena zemlja, lepa i bogata svim i svačim, osim ljudi sposobnih da se izbore za normalan život.\nmagazin-tabloid.com © 19-Apr-2021


POČETNA NACIONALNE VESTI Mlađi osnovci od ponedeljka idu u školu\nOsnovci od prvog do četvrtog razreda ipak naredne nedelje idu u školu. To je upravo odlučeno na sastanku medicinskog dela Kriznog štaba i premijerke Ane Brnabić.\nTokom prošlogodišnjeg karantina i najmlađi đaci su nastavu pohađali onlajn, ali tada je Vlada donela odluku da jedan roditelj uz potvrdu poslodavcu ostaje kući. Eventualno ponovno donošenje ovakve odluke bilo bi ne samo kompikovano već bi vratilo Srbiju unazad, prenosi Blic.\nIZVORblic, urban city\nPRETHODNI ČLANAKPočeo sa radom Centar za COVID-19 mere\nSLEDEĆI ČLANAKKorona ne popušta, preko 5.000 zaraženih, 29 mrtvih


NEVIĐEN SKANDAL U CRNOJ GORI! Zvicera Crnogorci pustili da pobegne iz zemlje! Kavčanin zbrisao preko Albanije u Južnu Ameriku | Lajk.rs\nNaslovnaVestiNEVIĐEN SKANDAL U CRNOJ GORI! Zvicera Crnogorci pustili da pobegne iz zemlje!...\nCrnogorska policija je, naime, juče uhapsila više pripadnika “kavačkog klana”, među kojima je i Slobodan Kašćelan, koji je, uz Zvicera, bio na čelu te bande. Međutim, Zvicer je očigledno imao snažniju političku zaštitu od Kašćelana u Crnoj Gori i omogućeno mu je da pobegne.\nDobro upućen izvor Informera objašnjava da je “kavački klan” dugo pod nadzorom bezbednosnih službi iz Srbije, Evrope, ali i iz SAD, pošto je ova banda organizovala šverc ogromnih količina kokaina iz Južne Amerike u Evropu.\n– Zapadne službe su pre izvesnog vremena dostavile crnogorskoj policiji neoborive dokaze protiv pripadnika “kavačkog klana” za šverc droge, ali i za seriju ubistava. Međutim, dok je crnogorska policija pripremala akciju hapšenja, neko je dojavio Zviceru da mu preti hapšenje. Praktično mu je omogućeno da pobegne u Albaniju, odakle je avionom pobegao verovatno u Južnu Ameriku. Sa Zvicerom su pobegla i njegova dva najbliža saradnika – objasnio je naš sagovornik.\nPrema njegovim rečima, Zvicer je prethodnih godina uživao značajnu podršku u crnogorskim državnim strukturama.- Bio je maltene nedodirljiv. Prethodnih godina “kavački klan” je toliko ojačao da je preuzeo primat u podzemlju u celom regionu. Posao sa drogom su razvili na međunarodnom nivou, zarađivali su na stotine miliona evra i likvidirali su skoro sve značajnije pripadnike suprotstavljenog “škaljarskog klana”. “Kavčani” sasvim sigurno ne bi mogli to da urade da nisu imali zaštitnike u režimu crnogorskog predsednika Mila Đukanovića – napomenuo je izvor.\nInače, crnogorska policija je, osim Slobodana Kašćelana, uhapsila još šestoricu pripadnika “kavačkog klana”. Iza rešetaka su Kašćelanov telohranitelj Vladimir Vučković, Kotorani Miloš Radonjić i Krsto Maroš, i još trojica čiji identitet nije saopšten. Klan kojim upravljaju Kašćelan i Zvicer je u sukobu sa “škaljarskim klanom” još od 2014, posle nestanka 200 kilograma kokaina u luci Valensija, u Španiji. Od tada traje rat između dva klana, u kom je živote izgubilo najmanje 50 ljudi.\nKašćelan je preživeo atentat 2016. godine u Novom Sadu, a na meti napada bio je i Zvicer u maju prošle godine, kada su trojica napadača pokušala da ga ubiju u Kijevu u Ukrajini. Sukob ovih klanova podelio je podzemlje i u regionu, pa su “kavčani” i “škaljarci” pronašli saradnike van Crne Gore. Tako se “kavačkom klanu” pridružila huligansko-kriminalna ekipa “Janjičari”, koja se krila iza navijačke grupe Partizana, a koju je predvodio Aleksandar Stanković – Sale Mutavi, koji je ubijen u oktobru 2016.\n“Janjičare” je posle preuzeo Saletov najbliži saradnik Veljko Belivuk, zvani Velja Nevolja, i promenio ime ovoj grupi u “Principi”. Belivukova banda, kako je poznato, uhapšena je 4. februara u Beogradu i u ovom trenutku se sumnjiči za više ubistava, otmice, iznude, dilovanje droge, nelegalno posedovanje oružja…\nPrema informacijama iz istrage, Velja Nevolja i njegov najbliži saradnik i prijatelj Marko Miljković su u januaru ove godine, pre hapšenja, bili gosti kod Zvicera na slavi. Spekulisalo se da su se tada sreli i sa Kašćelanom i da su, osim Jovanjdana, proslavljali i godišnjicu ubistva šefa “škaljarskog klana” u Grčkoj, Igora Dedovića!\nTokom trodnevnog boravka u Crnoj Gori, Belivuk i Miljković bili su pod konstantnom prismotrom tamošnje policije, koja je 22. januara sprečila njihovu likvidaciju kod aerodroma u Tivtu, gde im je bila organizovana “sačekuša”! Zbog pokušaja njihovog ubistva uhapšena su šestorica pripadnika “škaljarskog klana”. Sve je izgledalo kao da je Zvicerove goste praktično obezbeđivala policija dok su bili u Crnoj Gori?!?\nPrethodni tekstRevizija dogovorenog Briselskim sporazumom nije dopustiva\nSledeći tekstBajden zagovara zelenu energiju, ona drži akcije ekoloških firmi VIDEO


Njegoš: 'Ovo ne može da se poredi, namestili smo glave'\nIzvor: Sportske.net, 10.Maj.2020, 00:05\nNjegoš: "Ovo ne može da se poredi, namestili smo glave"\nNjegoš Petrović govorio o prethodnom periodu i o budućnosti.\nSvi fudbaleri Crvene zvezde su oduševljeni povratkom na teren, a među njima je i Njegoš Petrović.\n"Lepo je trenirati napolju posle dužeg vremena. Za sada su to treninzi sa ciljem da nam se vrati osećaj za loptu. Danas smo igrali i mali fudbal i mogu da kažem >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << da nam je baš prijalo. Presrećan sam što smo se vratili, jer sam se zaista uželeo Marakane. Uspeli smo već da namestimo glave, znamo koji su nam ciljevi što se tiče ove sezone i pokušaćemo da ih ostvarimo osvajanjem duple krune", rekao je Njegoš Petrović.\nTežak period je iza fudbalera ovog tima.\n"Maksimalno smo trenirali i u izolaciji. Postajalo je sve teže kako je vreme odmicalo, ali znali smo koji su nam ciljevi i obaveze. Profesionalci smo i morali smo da ostanemo fizički spremni za povratak na teren i završnicu sezone. Ne može to da se poredi sa grupnim treninzima. Mnogo je zanimljivije kada svi zajedno treniramo", rekao je on.\nPosebno apostrofira atmosferu u timu koja je sjajna nakon povratka u trenažni proces na terenu.\n"Atmosfera mi je najviše nedostajala. Svi znaju da smo sjajan kolektiv i baš smo se međusobno uželeli jedni drugih. Vidi se na našim treninzima koliko smo svi nasmejani, srećni i zadovoljni zbog povratka na teren", ističe Petrović u izjavi za sajt Crvene zvezde.


ULAZNICE ZA UTAKMICU SAMO UZ LIČNU KARTU: ZBOG UTAKMICE VISOKOG RIZIKA FUDBALSKI SAVEZ OPREZAN | Hayat.ba\nULAZNICE ZA UTAKMICU SAMO UZ LIČNU KARTU: ZBOG UTAKMICE VISOKOG RIZIKA FUDBALSKI SAVEZ OPREZAN\nFudbalski savez Češke obustavio je prodaju ulaznica putem interneta za utakmicu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020. godine protiv Kosova koja se igra 14. novembra u Plzenu.\nU saopštenju, koje je objavljeno na zvaničnoj stranici Fudbalskog saveza Češke, navodi se da prodaja počinje 23. oktobra na blagajnama stadiona Doosan Arena u Plzenu.\nKupovina karata će biti moguća jedino uz predočenje lične karte, a jedna osoba može kupiti najviše četiri ulaznice, prenosi Anadolu Agency (AA).\nNovembarski meč s Kosovom ocijenjen je kao visokorizičan i sigurnost je, naravno, naš prioritet. Pored toga, postoji i poveznica sa događajima koji su se dogodili u Bugarskoj tokom utakmice domaće selekcije protiv Engleske. UEFA je jasno dala do znanja da rasističkim ili političkim gestovima nije mjesto u fudbalu i da to neće tolerisati – izjavio je predsjednik fudbalskog saveza Češke Martin Malik.\nČeška i Kosovo se, pored Engleske, bore za plasman na EURO. Englezima u preostala dva duela protiv Crnogoraca na domaćem terenu i Kosovara u gostima trebaju još tri boda kako bi osigurali plasman.\nDrugi putnik iz grupe “A“ mogao bi biti poznat nakon sedmog kola, kada će Češka ugostiti Kosovo.\nU slučaju trijumfa Česi bi osigurali drugo mjesto, dok bi trijumf Kosovare doveo na prag senzacionalnog rezultata.


Debakl EU sa vakcinacijom - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Debakl EU sa vakcinacijom\n3Piše: Dojče vele 26. januara 2021. 13.52\nNakon sastanka s predstavnicima AstraZeneke, evropska komesarka za zdravlje Stela Kirijakides izjavila je da odgovori kompanije nisu bili zadovoljavajući: „Novi plan je neprihvatljiv. (…) EU je (su)finansirala razvoj i proizvodnju vakcine, i od toga želi da profitira. EU želi doze koje je naručila i finansirala, ugovor mora u potpunosti da bude ispunjen.“\nProblem sa isporukom ima i Fajzer. Portparolka te kompanije Mari-Liz Feršelden objašnjava: „Kako bi se udovoljilo svim zahtevima (…), naročito zahtevima Evropske komisije, moramo da povećamo naše kapacitete. To znači da procesi moraju da se menjaju i da su nam potrebni novi dobavljači. Te promene moraju da budu odobrene i to opravdava činjenicu što imamo kašnjenja.“ Već u februaru bi proizvodnja trebalo da se poveća, tvrde iz Fajzera.\nItalijanska vlada želi da tuži Fajzer i AstraZeneku zbog nepoštovanja ugovora: „Mi želimo da imamo te vakcine, a ne odštetu, ovde se ne radi o novcu“, rekao je ministar spoljnih poslova Luiđi di Majo. U svojoj kampanji vakcinacije Italija očekuje kašnjenja i do dva meseca, izjavio je za javni servis RAI zamenik ministra zdravlja Pjerpaolo Sileri. Nezadovoljan je i premijer Đuzepe Konte: nepoštovanje ugovora nanosi „ogromnu štetu“ Italiji i drugim zemljama.\nEU, Korona virus, vakcina\n26. januara 2021. u 15.10\nOpet ih Srbija pobedi\n26. januara 2021. u 16.34\nVide se pozitivni rezultati vakcinacija u zemljama gde je ima dovoljno: Sad, Rusija, Kina…To što je evro trenutno 20 % jači od dolara može dogodine u ovo vreme biti obrnuto. Javni dug će ponovo objavljivati u dolarima.\n26. januara 2021. u 20.07\nAmerima i Britancima zinulo dupe za pare.Klasična pohlepa.Pogodiš posao a ne možeš ga završiti u roku.A naivci iz EU veruju svojim vernim transatlantskim prijateljima.Neka im i dalje veruju.U veri se i umire.


Vukadinović: Ometanje Đilasovog skupa neka vrsta fašizma - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vukadinović: Ometanje Đilasovog skupa neka vrsta fašizma\nPoslanici Skupštine Srbije na početku sednice postavljali poslanička pitanja\n1Piše: M. R. M./Beta 25. juna 2019. 12.35 Izmenjeno: 13.30\n“Da li je ministarstvo unutrašnjih poslova nešto preduzelo , ili namerava da preduzme u vezi incidenta koji se dogodio u Šapcu kada su napadnuti i na brutalan način vređani aktivisti jedne opozicione stranke, koja je imala svoj zakazani sastanak inicijativnog odbora u tom gradu. To nije prvi put da se baš u Šapcu dešavaju takve stvari. To je strahovito loše i opasno, bez obzira o kojim strankama i kojim aktivistima se radi. Ometanje, odnosno ne dozvoljavanje skupova političkih protivnika jeste neka vrsta fašizma“, upitao je na početku zasedanja Skupštine Srbije Đorđe Vukadinović, poslnik opozicionog poslaničkog kluba Nova Srbija – Pokret za spas Srbije .\nOn je naveo da je priča kako gnevni građani ne žele da trpe ne znam koga u svom gradu, prosto je ne samo demagoška, već je i opasna, štetna i sa namerom rasturanja skupa političkih protivnika.\nI vlast i opozicija često koriste izraz fašizam, časteći se, što je opasno, ali verujem da nekog ozbiljnog “fašizma“ nema u Srbiji. Međutim, kada se mnogo o tome priča i kada se tolerišu takvi i slični ispadi, svašta se može dogoditi i džaba nam kolege poslanici ekonomski rast, rast BDP, stvaranje investicione klime. Takvi postupci su nešto za šta ne treba da postoji tolerancija i zato očekujem reakciju ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića, tim pre što vidimo kako je policija promptno reagovala privodeći i saslušavajući u jutarnjim satima jednog drugog potpredsednika neke druge opozicione stranke, iako nije reč o nekom kriminalcu, dileru droge ili potencijalnom teroristi“, rekao je Vukadinović.\nOn je istovremeno upitao ministre Sinišu Malog i Vanju Udovičića zašto se troše pare na izgradnju nacionalnog stadiona, što je stvar luksuza, „u trenutku kada je pola Beograda potpoljeno“.\nOna je pitala za izgradnju kišne kanalizacije i istakla da izgradnja samo fekalne kanalizacije ne može da reši problem obilnih padavina.\nMarjan Rističevic, poslanik Narodne seljačke stranke pitao je da li je tačno da je predsednik Narodne stranke Vuk Jeremić od aprila 2008. do 2012. godine preko ambasade Srbije Vašingotnu ukupno platio 2,3 miliona dolara za lobističke usluge „raznim amričkim agencijama“.\nOn je naveo da je ugovor potpisao Mirko Stefanović, tadašnji sekretar ministrstva spoljnih poslova, koji je stric sadašnjeg potpredsednika Stranke slobode i pravde Borka Stefanovića.\nPokazao je i naslovnu stranu „Ekspresa“ iz 2010. godine i pitao da li je moguće da je Jeremić platio usluge za lobiranje protiv Srbije s obzirom „da mu se kosovski časopis na naslovnoj strani zahvaljuje“.\n„Hoću da znam zašto je potrošio novac srpskih državljana i da li to možda ima veze za korišćenjem novca za albansku stvar“, rekao je Rističević.\nPetar Jojić, poslanik Srpske radikalne stranke zatražio je informacije o državnom poljoprivrednom zemljištu i pitao koliko je Srbija imala poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu 2000. godine, a koliko ima danas ocenjujuči da su tajkuni na nezakonit način došli do ogromne površine poljorivrednog zemljišta.\nPitao je na koji način gradovi i opštine izdaju poljoprivredno zemljište u zakup i koliko je individualnih poljoprivrednih proizvođača uspelo da dobije to zemljište u zakup i kolika je površina u pitanju.\n„Ovu mafiju sa državnim poljoprivrednim zemljištem treba što pre hapsiti, treba izvršiti popis ko je koliko uzeo zemljišta i po kojoj pravnoj osnovi i smatram da treba da se vrši revizija jer je to od opšteg interesa za našeg poljoprivrednog proivođača“, rekao je Jojić.\nmarjan risticevic, poslanici, skupština, Đorđe Vukadinović\n25. juna 2019. u 13.34\nGospodine Vukadinoviću, nisam pročitao da ste isto ovako reagovali kada je sa motornom testerom upadano u RTS.


CG ISPLATILA 77,5 HILJADA EURA PO PRESUDAMA EVROPSKOG SUDA ZA LJUDSKA PRAVA\nEvropski sud za ljudska prava u prošloj godini je riješio 27 predmeta koji se odnose na Crnu Goru, saopštila je zastupnica Crne Gore pred tim sudom, Valentina Pavličić, navodeći da je po osnovu presuda i odluka podnosiocima predstavki dosuđeno 77,5 hiljada eura.\nOna je ukazala da je u 13 predmeta sud donio presude u kojima je utvrđena neka od povreda konvencijskih prava, a u šest predmeta odluke u kojima je predstavke proglasio kao neprihvatljive.\n"U preostalih sedam predmeta, Vlada je prihvatila prijateljsko poravnanje, dok je u jednom potpisana jednostrana deklaracija", rekla je Pavličić.\nOna je objasnila da se najveći dio predmeta odnosio na povredu razumne dužine trajanja postupka pred nacionalnim organima, pristup sudu.\n"Takođe, jedan dio predmeta odnosio se na povredu prava na imovinu, prava na život iz prava na privatnost", istakla je Pavličić.\nOna je ukazala da će ukupan broj podnijetih predstavki protiv Crne Gore u prošloj godini i broj postupaka koji se trenutno vode pred Evropskim sudom za ljudska prava, biti poznat u januaru kada bude predstavljen godišnji izvještaj Evropskog suda.\nPavličić je rekla da je od početka rada Kancelarije zastupnika Crne Gore, Evropski sud komunicirao crnogorskoj Vladi ukupno 205 predmeta u kojima se država upustila u vođenje spora, dok je trenutno u radu 47 predmeta.\nKako je dodala, sud je u prošloj godini Kancelariji zastupnika komunicirao 12 predmeta, dok je taj broj u 2016. godini bio znatno veći, kada je komunicirano ukupno 45 predmeta.\n"Taj podatak se odnosi samo na predstavke koje su ispunile uslove prihvatljivosti i koje su dostavljene našoj kancelariji na izjašnjenje", objasnila je Pavličić.\nOna je saopštila da je od donošenja prve presude protiv Crne Gore 2009. godine do danas, po osnovu izvršenja presuda Evropskog suda, odnosno isplate pravičnog zadovoljenja, koje obuhvata isplatu materijalne i nematerijalne štete podnosiocima predstavki isplaćeno 1,14 miliona eura.\n"U taj iznos uračunat je i iznos po osnovu izvršenja domaćih presuda, na primjer isplata za pet bivših radnika Radoja Dakića po osnovu pravosnažne i izvršne presude domaćih sudova", navela je Pavličić.\nOna je ukazala da je po osnovu presuda i odluka donijetih na osnovu zaključenih prijateljskih poravnanja, koje su donijete u odnosu na Crnu Goru, prošle godine podnosiocima predstavki dosuđeno 77, 5 hiljada eura.\nPavličić je istakla da je jedna od nadležnosti kancelarije zastupnika sprovođenje i praćenje izvršenja presuda Evropskog suda.\nOna je ukazala da je Komitet ministara Savjeta Evrope kao nadzorni mehanizam prilikom izvršavanja presuda Evropskog suda za ljudska prava u odnosu na Crnu Goru do kraja decembra zatvorio i donio konačne rezolucije u 24 predmeta, od ukupno 37, u kojima su donijete presude.\n"U jednom predmetu nije postojala potreba za nadzorom obzirom da tu nije utvrđena povreda prava, dok se u četiri predmeta u kojima su presude donijete tokom 2016. i prošle godine, Akcioni planovi i izvještaji koje je podnijela kancelarija zastupnika nalaze u završnoj fazi izvršenja i nadzora Komiteta ministara", navela je Pavličić.\nPrema njenim riječima, u preostalih osam predmeta, radi se o presudama koje su donijete u drugoj polovini prošle godine, gdje su Akcioni planovi i izvještaji u fazi izrade i još nije istekao rok u okviru kojih država treba da ih podnese Komitetu.\n"Po tom pitanju Kancelarija zastupnika Crne Gore je dobila pozitivne ocjene od odeljenja Komiteta ministara, koji prati nadzor, kao država sa kojom nema poteškoća kada je u pitanju izvršenje i implementacija presuda Evropskog suda", naglasila je Pavličić.\nOna je istakla da se na nacionalnom nivou povećao broj presuda u kojima se redovni sudovi pozivaju na Evropsku konvenciju i praksu Evropskog suda za ljudska prava.\n"Što ukazuje da su naše sudije počele da prihvataju u svom radu ulogu i značaj koji ima Konvencija, pa je tokom prethodne i 2016. godine donijet veliki broj presuda u kojima su se sudovi ispravno pozivali na standarde iz prakse Evropskog suda sa pozivanjem na konkretne presude, a što je nastalo kao rezultat stalne edukacije iz te oblasti", rekla je Pavličić.\nOna je ukazala da je zadovoljna rezultatima koje je Vrhovni sud Crne Gore postigao po pitanju harmonizacije sa praksom Evropskog suda.\nVrhovni sud je, kako je navela Pavličić, odnedavno formirao posebno odjeljenje za praćenje sudske prakse suda u Strazburu i prava Evropske unije i tumačenje i primjena konvencijskih standarda kroz donijete presude domaćih sudova.\n"Kao značajan primjer usklađivanja domaće prakse sa konvencijskim standardima navela bih predmet Mugoša protiv Crne Gore, gdje je Vrhovni sud, nakon donošenja presude Evropskog suda zauzeo dva pravna stava u cilju postizanja harmonizacije sudske prakse", ukazala je Pavličić.\nPrema njenim riječima, pred sudijama je i dalje veliki izazov u primjeni principa sadržanih u praksi Evropskog suda.\n"Iako ima velikih pomaka, preostaje nam dug put dodatne edukacije koja bi dovela do potpune inkorporacije ovih principa u domaći pravni okvir, a što podrazumijeva pravilno tumačenje i primjenu standarda sudske prakse Evropskog suda i njenog redovnog praćenja", dodala je Pavličić.\nPavličić je saopštila da Kancelariji zastupnika Crne Gore pred sudom u Strazburu nije komuniciran ni jedan predmet u vezi sa slučajem naknada za majke. Ona je objasnila da je praksa Evropskog suda za ljudska prava da se predstavke tuženoj državi komuniciraju tek pošto se utvrdi da li su iste po podnošenju, ispunile uslove prihvatljivosti i nakon toga ih dostavlja Kancelariji uz postavljena pitanja od suda.\nPrema njenim riječima, svi građani koji smatraju da im je odlukom ili ponašanjem određenog državnog organa povrijeđeno neko ljudsko pravo propisano Konvencijom, prije obraćanja sudu u Strazburu moraju najprije iscrpiti sve unutrašnje pravne ljekove u skladu sa opštepriznatim načelima međunarodnog prava.\nPavličić je objasnila da u roku od šest mjeseci od kada je povodom konkretnog predmeta donijeta pravosnažna odluka građani imaju pravo na podnošenje individualne predstavke.\n"U skladu sa tim korisnice kojima je ukinuta naknada za majke troje ili više djece, ukoliko i dalje budu nezadovoljne sa odlukama imaće pravo na podnošenje individualne predstavke", zaključila je Pavličić.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 04.01.2018.


Muškoljaj: Glavna poruka Palmera je nastavak dijaloga - Kosova Info\nHome SRB-BIH Muškoljaj: Glavna poruka Palmera je nastavak dijaloga\nMuškoljaj: Glavna poruka Palmera je nastavak dijaloga\nGlavne poruke specijalnog predstavnika za zapadni Balkan Metjua Palmera bile su da se što pre formira nova Vlada Kosova i da se nastavi dijalog između Kosova i Srbije, ocenio je za Kosovo Onlajn poznavalac političkih prilika Imer Muškoljaj.\nMuškoljaj podseća i da je lider Pokreta Samoopredeljenje Aljbin Kurti, koji će najverovatnije biti mandatar za sastav nove vlade, već najavio ukidanje taksi na uvoz robe iz Srbije, čime se, navodi, otvara put za nastavak dijaloga.\n“Kurti je najavio recipročne mere nakon ukidanja taksi, ne znamo kako će Beograd da reaguje na to, ali mislim da neće biti više uslovljavanja za dijalog”, kazao je Muškoljaj i napominje i da je Palmer Kosovu stavio do znanja da bi buduću vladu trebalo da čine i predstavnici Srpske liste.\n“Iako je Kurti najavio da neće biti uključena Srpska lista u vladu, mislim da će se naći neko rešenje i da će ona ipak biti njen deo. Da li će biti potpisana koalicija, sačekaćemo da vidimo, ali oni će biti deo vlade jer je to volja srpskog naroda”, tvrdi Muškoljaj.\nKada je u pitanju postizanje konačnog sporazuma između Kosova i Srbije, smatra da su sve opcije na stolu i da dve strane treba da nađu kompromisno rešenje.\nPrema njegovom mišljenju Priština i Beograd bi trebalo da imaju na umu da je krajnje vreme da se postigne sporazum o potpunoj normalizaciji odnosa.\nNe iznenađuje ga izjava Palmera u Prištini da Srbije nikada neće ući u EU ako ne prizna Kosovo i kaže da su SAD u prošlosti stalno pozivale Srbiju da prizna nezavisnot Kosova jer je to stav američke administracije.\n“Srbija i Vučić znaju da je to uslov, sad kako će se ići dalje u tom smeru videćemo. Postoji mogućnost da priznanje Kosova ne bude javno, u smislu da se ne uspostave ambasade i diplomatski odnosi, ali može da bude nešto između, da Srbiji niko ne traži da prizna Kosovo kao akt”, kaže Muškoljaj i dodaje da Srbija zna da jednom mora da reši pitanje Kosova.\nIstiče da je pitanje odnosa između Kosova i Srbije važno za američku administraciju imajući u vidu da je imenovan i specijalni predstavnik SAD za dijalog Kosova i Srbije, Ričard Grenel.\nPodvlači činjenicu da je Grenel blizak sa predsednikom SAD Donaldom Tampom.\n“Tramp ima poverenje u njega, to ne znači da nema poverenje u Palmera, ali Grenel ima veliku ulogu u Evropskoj Uniji”, smatra i ponavlja da SAD očekuju da se što pre nastavi dijalog Kosova i Srbije.\n“Ostaje na Srbiji i Kosovu da rade na tome, dobili su na ozbiljan način poruku da nastave dijalog bez većih problema”, zaključio je Muškoljaj.\nBebe Rexha thumbon vajzat me operacione plastike\nPësoi sulm në zemër, mësohet gjendja e Muharrem Ahmetit\nKurti: Poruka povodom dana Holokausta podcrtava važnost razlikovanja istine od laži i žrtve od agresora!\nSrbija: Pomeraju tok Morave zbog koridora, meštani u strahu\nZbog falsifikovanje COVID testa uhapšena dva službenika turističke agencije iz Peći


Petrič: Priština mora da poštuje sporazum o Zajednici srpskih opština\nPredsednik Maršal fondacije u Austriji\n16.11.2015. 10:44h 26.07.2016. 09:56h\nBEOGRAD - Odluka Ustavnog suda Kosova u vezi Zajednice srpskih opština nije dobra, jer je bitno da se poštuju preuzete obaveze, ocenio je danas predsednik Maršal fondacije u Austriji Volfgang Petrič.\nOn je rekao da napredak Kosova zavisi i od toga kako se "osećaju pripadnici srpske zajednice". "To je nešto na osnovu čega će se meriti kako napreduje Kosovo", uveren je nekadašnji specijalni izaslanik EU za Kosovo.\nPetrič je istakao da Srbija treba da insistira i na konstruktivan način deluje da se sporazum sa Prištinom primeni. Prema njegovim rečima, neophodno je da obe strane, u evropskom duhu, priđu jedna drugoj i pridržavaju se dogovorenog. Istovremeno, poručio je da je i EU u obavezi da, kao medijator u dijalogu, insistira na ispunjenju dogovora.\n"Uveren sam da se to tako vidi u Briselu i da ćemo i dalje imati napredak", kazao je Petrič. Ssto se puta Srbije u EU tiče, Petrič je podvukao da je Srbija ključna zemlja Zapadnog Balkana i da približavanje svih država regiona Uniji zavisi od napretka Srbije. "Zato Srbija ima posebnu regionalnu odgovornost. Evropa će biti potpuna tek kada budemo imali i te zemlje u EU", smatra on. Petrič je podsetio da je pre dve godine izdao knjigu pod naslovom "Srbija je važna", dodajući da i dalje veruje u to.\n"Moram reći da je Srbija u protekle dve godine apsolutno ispunila sva očekivanja, kako politička tako i ekonomska. Naravno da postoji još mnogo oblasti gde su potrebna poboljšanja i reforme, ali je put koji je započet ispravan", rekao je austrijski diplomata, On je dodao da je danas mnogo uvereniji u napredak Srbije nego što se ostatka regiona i Evrope tiče. Petrič je istakao da uz zemlje poput Srbije, koja zastupa i sopstvene političke i ekonomske interese, ali deli i evropske vrendosti, Evropa može da prevaziđe krize sa kojima se suočava.\nVolfgang PetričPRIŠTINAMaršal fondacija


Svetsko prvenstvo za rukometašice : Južne vesti\nPrijava protiv organizatora volontiranja na Prvenstvu\n14:58, 17. 12. 2013.\nDvoje volontera Svetskog rukometnog prvenstva u Nišu i Marjan Cvetković iz Otvorenog kluba podneli su prijavu protiv organizatora volontiranja koji nju, s druge strane, smatra suvišnom.\nTunis osvojio Prezident kup u Nišu\n10:33, 17. 12. 2013.\nRukometašice Tunisa pobedom nad Kinom rezultatom 28:23 (12:11) u hali Čair u Nišu osvojile su trofej Prezident kupa što je ujedno 17. pozicija na Svetskom prvenstvu.\nSrbija se pobedom oprostila od Niša\n20:16, 13. 12. 2013.\nU poslednjem kolu B grupe Svetskog prvenstva pred oko 3.000 ljudi u hali Čair u Nišu rukometašice Srbije pobedile su Kinu rezultatom 32:18 (19:10).\nSrbija protiv Kine za oproštaj od Niša\n10:12, 13. 12. 2013.\nRukometašice Srbije danas od 18h igraju protiv Kine u poslednjem meču B grupe na Svetskom prvenstvu u hali Čair. Pre ovog duela, od 15:45h se sastaju Alžir i Japan, a od 20:15h igraju Brazil i Danska.\n15:39, 12. 12. 2013.\nU sjajnoj atmosferi u hali Čair u Nišu rukometašice Srbije pobedile su Dansku, a u petak ih čeka duel sa Kinom. Selektor i rukometašice hvale nišku publiku.\nSrbija pobedila Dansku u punom Čairu\n22:17, 11. 12. 2013.\nRukometašice Srbije savladale su Dansku rezultatom 23:22 (12:12) u 4. kolu B grupe Svetskog prvenstva u punoj hali Čair u Nišu. Srbija ima 3 pobede i poraz.\nSvetsko prvenstvo za rukometašice u slikama\n09:35, 11. 12. 2013.\nU Nišu je u toku grupna faza takmičenja Svetskog prvenstva za rukometašice, a u Čairu igraju Srbija, Danska, Brazil, Japan, Alžir i Kina. Kako su prošla prva tri kola u B grupi možete videti u galeriji.\nU trećem kolu B grupe na Svetskom prvenstvu rukometašice Srbije izgubile su rezultatom 25:23 od selekcije Brazila u punoj hali Čair. Srbija sada ima 2 pobede i poraz.\n16:13, 10. 12. 2013.\nNa prijemu za predstavnike ekipa koje učestvuju na Svetskom prvenstvu za rukometašice u Gradskoj kući u Nišu predsednik Skupštine Grada Mile Ilić rekao da je Niš grad rukometa i postaje značajan sportski centar.\nRukomet: Srbija sa Brazilom od 18h\n09:23, 10. 12. 2013.\nU 3. kolu B grupe Svetskog prvenstva za rukometašice reprezentacija Srbije se sastaje sa Brazilom od 18h u hali Čair u Nišu.\nDruga pobeda Srbije u Čairu\n20:26, 8. 12. 2013.\nU drugom kolu B grupe Svetskog prvenstva rukometašice Srbije pobedile su Alžir rezultatom 34:14 pred oko 3.000 gledalaca u hali Čair. Ovo je druga pobeda Srbije u Nišu.\nPobedom Srbije počelo Svetsko prvenstvo u rukometu\n19:00, 7. 12. 2013.\nPred oko 3.800 gledalaca u niškoj hali Čair otvoreno je 21. Svetsko prvenstvo za rukometašice. U prvoj utakmici Srbija je pobedila Japan rezultatom 28:26 (10:13).\nZatvoren info-centar TON-a pred početak Prvenstva\n14:38, 6. 12. 2013.\nInfo-centar Turističke organizacije Niš u Voždovoj ulici na dan otvaranja Svetskog prvenstva za rukometašice zatvoren je zbog renoviranja. Međutim, turistima će na raspolaganju biti novi u Dušanovoj ulici.\nDanas počinje Svetsko prvenstvo u rukometu\n09:46, 6. 12. 2013.\nU hali Čair u Nišu biće održana svečana ceremonija otvaranja 21. Svetskog prvenstva za rukometašice i nakon toga će od 18h biti odigrana utakmica između Srbije i Japana u okviru B grupe.\n16:07, 5. 12. 2013.\nU petak, 6. decembra u hali Čair počinje 21. Svetsko prvenstvo za rukometašice, a u niškoj grupi igra i Srbija. Najbolje rukometašice Srbije očekuju dobru podršku sa tribina i dobre rezultate.\nRukometni savez Srbije poziva Nišlije\n16:01, 4. 12. 2013.\nPredstavnici Rukometnog saveza Srbije pozvali su navijače iz Niša da budu "osmi igrač" reprezentaciji Srbije na Svetskom prvenstvu u hali Čair.\nPopust na karte za SP na blagajni Čaira\n10:11, 4. 12. 2013.\nNa blagajni hale Čair od petka, 6. decembra počinje prodaja karata za utakmice Svetskog prvenstva za rukometašice i za prvih 100 kupaca obezbeđen je popust.


Advokat Musa: Kosovo da pruži garancije za optužene u Hagu - Kosovo Online\n5. Oktobar 2021. • 17:15\nNakon odluke Apelacionog suda da poništu odluku sudije za prethodni postupak Nikolasa Gijua, koji je odbio prevremeno puštanje iz pritvora bivših lidera OVK Veseljija, Кrasnićija i Seljimija, oglasio se advokat akreditovan od Specijalnog suda Skender Musa.\nOn veruje da kosovska policija ima profesionalne i upravljačke sposobnosti da spreči bekstvo optuženog i da obezbedi da se optuženi pošalje na sud u Hag u bilo koje vreme koje zatraže Specijalizovana veća.\nMusa je u izjavi listu “Infokus” rekao da se na osnovu nedavne odluke Apelacionog suda lopta nalazi na terenu kosovskih institucija.\n“Кosovo uopšte ne mora da traži garanciju jer je Apelacioni sud, u slučaju delimičnog usvajanja žalbe branioca i optuženog, zatražio od sudije za prethodni postupak da direktno zatraži od komandanta policije da li Кosovo ima uslove da obezbedi prisustvo osumnjičenih. S tim u vezi, mogu reći da je lopta na terenu kosovskih institucija, ali ovaj zahtev je u nadležnosti sudije za prethodni postupak da to učini sa komandantom kosovske policije. U ovim uslovima, mislim da je lopta sada na strani kosovskih institucija i verujem da će Кosovo garantovati, jer postoje uslovi da se obezbede sve mere koje je Sud izneo u svojoj presudi”, rekao je advokat Musa.\nBivši visoki rukovodioci OVК i dalje se drže u pritvoru, jer sudija za prethodni postupak smatra da i dalje postoji rizik da će pobeći ili ometati normalno vođenje krivičnog postupka.\nUhapšeni su u novembru prošle godine pod optužbom za ratne zločine.\nKosovo Specijalni sud Hag pritvor\nHag: Izabrane sudije za konačnu odluku o žrtvama Hašima Tačija\nPredsednica Specijalizovanih veća Kosova sa sedištem u Hagu Ekaterina Trendafilova imenovala je tročlano sudsko veće koje će odlučovati o žalbi šest osoba kojima je sudija za prethodni postupak odbio pravo da budu žrtve u postupku protiv Hašima Tačija i ostalih šefova OVK, prenosi Tanjug.\nBivši advokat Anta Gotovine prihvatio da zastupa Hašima Tačija\nDelimično usvojene žalbe na pritvor Veseljiju, Krasnićiju i Seljimiju


BiH i dalje predmet zabrinutosti EU - Klix.ba\nBiH i dalje predmet zabrinutosti EU\n24.1.2010. u 10:56\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbjednost Catherine Ashton izjavila je da Balkan ostaje predmet zabrinutosti za EU, posebno kada je u pitanju situacija u BiH.\n"Ono zbog čega sam zabrinuta je ponajprije kako da budemo sigurni da ostajemo na kursu izgradnje države, da ostanemo na tom putu da podržimo BiH, i da pored toga osiguramo da budućnost te zemlje bude pored EU i da ona na kraju bude dio EU", navela je Ashtonova.\nOna je rekla da je razvoj u BiH jedna od tema na koju posebno obraća pažnju od kako je preuzela funkciju šefa diplomatije EU i dodala da podrška svim zajednicama u BiH treba da bude takva da budu podjednako uspješne.\n"Jedna od tema na koju posebno obraćam pažnju je kako da podržimo razvoj u BiH, prepoznajući puls različitih zajednica, dok se one pripremaju za sljedeće izbore u oktobru ove godine i da građanima pokažemo koristi koje mogu dobiti od strane EU, kada već govorimo o tom razvoju u BiH", rekla je Ashtonova za "Deustche Welle".\nOna je navela da je, pored aktuelnog Haitija i ostalih globalnih tema, na svom prvom susretu sa generalnim sekretarom UN Ban Ki Munom uspjela da razgovara i o situaciji na Balkanu i BiH.


"Lice revolucije" na "Beldoksu" | Glas javnosti\nPočetna > Kultura > "Lice revolucije" na "Beldoksu"\n"Lice revolucije" na "Beldoksu" BEOGRAD - Dokumentarno-igrani film reditelja, scenariste i producenta Vladimira Milovanovića "Lice revolucije" biće premijerno prikazan 4. maja, u Sava centru, na otvaranju "Beldoks" festivala, najavili su organizatori.\nFilm je je proizašao iz radionice koju su pri Muzeju savremene umetnosti u Beogradu organizovali Zoran Erić i Stevan Vuković, dok je mentor bio Želimir Žilnik.\nMilovanović se u svom ostvarenju bavi studentskim pokretom "Otpor" koji je bio jedan od ključnih društveno-političkih faktora koji su doveli do pada režima Slobodana Miloševića.\nFilm govori o Branku Iliću, njegovom angažovanju tokom petooktobarskih promena, ali i o njegovom životu 10 godina kasnije.\n"Motiv razočaranosti revolucijom sam preslikao na svoj život, a priča o "Otporu" i post-petooktobarskoj Srbiji nekako je izašla u prvi plan", objasnio je Milovanović.\nOn je dodao da su proveli dve godine snimajući i montirajući film koji traje oko 70 minuta, a u celom procesu je učestvovalo oko 70 ljudi od kojih niko nije uzeo honorar za svoj posao.\nBranko Ilić bio je jedan od predvodnika pobune protiv Miloševićevog režima u Srbiji u periodu od 1998. do 2000. godine i lider studentskog pokreta "Otpor".\nHapšen je i pretučen više puta, a za svoju borbu je 2000. u ime "Otpora" primio MTV nagradu "Free your mind".\nTačno 10 godina posle petooktobarske revolucije, Branko se vraća u Beograd iz dobrovoljnog izgnanstva u rodnom Arilju, zapošljava se kao šanker i privremeno useljava kod Švabe, starog prijatelja iz vremena protesta.\nŠvaba i Branko odlučuju da 5. oktobra obeleže desetogodišnjicu pada Miloševićevog režima isped Skupštine Srbije.\nPosle akcije, u preplitanju stvarnih i izmišljenih ličnosti i događaja, "padaju maske traumatizovanog srpskog društva zaglavljenog u tranziciji između socijalizma i kapitalizma", ostavljajući gledaocima mogućnost da sami povuku granicu između dokumentarnog i fiktivnog.\n"Lice revolucije" na "Beldoksu"\nNagrađeno 15 najboljih studentskih kratkih priča\nGlumac Srba Milin - pola veka na sceni


Stet Department: Vlast Kosova netolerantna prema verskim zajednicima – Balkanekspresrb.rs\nStet Department: Vlast Kosova netolerantna prema verskim zajednicima\nAmerički Stejt department objavio je izveštaj o verskoj toleranciji u svetu u 2017. godini, u kome je naveo da je Priština pokušala da napravi dobre zakone kada je reč o verskim pravima, ali u mnogim slučajevima ta prava se negiraju vernicima različitih religija na Kosovu.\nU izveštaju se navodi da su se druge verske grupe žalile da ne dobijaju finansijsku podršku koju je kosovska vlada dala instituciji za islamsko obrazovanje, Islamskoj zajednici Kosova, medresi u Prištini, Prizrenu i Gnjilanu. Kao deo strategije vlade, za Islamsku zajednicu Kosova (IZK) se navodi da je održala sastanke u medresi i na Fakultetu za islamske studije, sa ciljem informisanja mladih o tome da ne potpadnu pod uticaj ekstremizma. Kako se navodi, u izvještaju se pominje i izveštavanje medija o pritisku koji je turska vlada izvršila na kosovske institucije u cilju zatvaranja škola koje su povezane sa Fetulahom Gulenom.\nU izvještaju se dodaje da je bilo slučajeva verskog nasilja i govora mržnje. Dve vjerske zajednice, IZK i Srpska pravoslavna crkva kritikovale su medije zbog podsticanja netolerantne klime. IZK navodi da mediji generalno prikazuju muslimane negativno, dok je kosovska policija prijavila 44 incidenata u cilju nanošenja štete verskoj imovini, krađi i grafitima tokom 2017. godine. Izvještaj pominje da je opština Priština nastavila da nedozvoljava SPC da sprovodi popravke na objektu pravoslavne crkve u kampusu Univerziteta u Prištini.\nNa Kosovu živi oko 1,9 miliona ljudi, od čega 95,6 Muslimana, 2,2 odsto katolika i 1,4 odsto pripadaju srpskoj pravoslavnoj vjeri. Srpska zajednica ne prihvata ove podatke zato što nisu učestvovali u popisu 2011. godine, rekavši da na Kosovu ima više Srba nego što su registrovani.(Izvor RTK2)♦\n0d 30 jula do 5. avgusta Novi Sad domaćin evropskih debatera!


Vojna Akademija Beograd - Početak usavršavanja 4. klase Visokih studija bezbednosti i odbrane\nPočetak usavršavanja 4. klase Visokih studija bezbednosti i odbrane\nMinistar odbrane Bratislav Gašić i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Ljubiša Diković, sa saradnicima, prisustvovali su danas svečanosti povodom početka usavršavanja polaznika 4. klase Visokih studija bezbednosti i odbrane u prostorijama Centra za simulacije i učenje na daljinu Vojne akademije.\nOve godine na Visoke studije bezbednosti i odbrane upućeno je 15 polaznika, među kojima su predstavnici ministarstava odbrane, unutrašnjih poslova i pravde, Narodne skupštine Republike Srbije, kao i četiri polaznika iz inostranstva - po jedan oficir iz Alžira i Makedonije i dva polaznika iz Bosne i Hercegovine.\nTom prilikom, ministar Gašić izrazio je zadovoljstvo što je u prilici da poželi uspešan početak polaznicima najvišeg nivoa usavršavanja vojnoobrazovnog sistema naše zemlje, podsetivši istovremeno na njihov značaj kada je reč o aspektima nacionalne bezbednosti.\n- Svi polaznici studija biće u prilici da sagledaju izazove sa kojima se suočavaju sistemi bezbednosti i odbrane u našoj zemlji i u regionu. Takođe, oni će moći neposredno i bez odlaganja da preduzmu mere da na te iste izazove i odgovore – naglasio je ministar odbrane ukazujući na značaj toga što su među polaznicima i pripadnici stranih oružanih snaga, jer nacionalna i regionalna bezbednost zavisi od visokog nivoa saradnje međunarodnih subjekata.\nObraćajući se polaznicima, ministar Gašić je poručio da to što su izabrani da se usavršavaju na Visokim studijama bezbednosti i odbrane, svojevrsna je ocena njihovih pretpostavljenih., ali i poruka da računaju na njih, da poštuju njihove rezultate, kao i da veruju da mogu da postanu lideri na strategijskom nivou. On je, takođe, naglasio da profesori i predavači na ovim studijama dobijaju širu i konstruktivniju ulogu, jer su u direktnoj vezi sa razvojem sistema bezbednosti.\n- Ne zaboravite da razvoj Visokih studija bezbednosti i odbrane, ali i ostalih nivoa usavršavanja na Vojnoj akademiji, ima implikacije koje su šire od obrazovnih. Kada to kažem, mislim na zadatke da naš vojnoobrazovni sistem učinimo otvorenijim za učešće, ne samo civilnih, već i stranih polaznika i predavača – poručio je ministar Gašić dodajući da takvim pristupom vojno obrazovanje postaje element saradnje sa regionom i svetom, ali i instrument spoljne politike naše zemlje.\nPrema rečina načelnika Škole nacionalne odbrane pukovika dr Miroslava Talijana, nivo i potreba za ovim oblikom usavršavanja, Visokim studijama bezbednosti i odbrane, uticali su da u među polaznicima budu predstavnici najviših institucija naše zemlje. On je, takođe, izrazio uverenje da će polaznici ove generacije dostići, ako ne i premašiti, rezultate prethodnih.\nVisoke studije bezbednosti i odbrane (VSBO) organizacijska su celina u Školi nacionalne odbrane Vojne akademije u kojoj se jednom godišnje realizuje četvrti, najviši nivo karijernog usavršavanja oficira, visokih državnih službenika ministarstava i agencija Vlade i Narodne skupštine Republike Srbije, kao i iz država regiona.\nOsnovni cilj Visokih studija bezbednosti i odbrane je obrazovanje i priprema polaznika za preuzimanje visokih dužnosti u sistemu nacionalne bezbednosti. Težište je na osposobljavanju polaznika za multidisciplinarno analiziranje savremenog bezbednosnog okruženja, procenjivanje dugoročnih političko-bezbednosnih trendova, razvoj elemenata politike nacionalne bezbednosti i saradnju sa drugim sistemima nacionalne bezbednosti na regionalnom i globalnom nivou.\nProgram usavršavanja obuhvata 25 tematskih sadržaja grupisanih u tri nastavna područja, a predavači su profesori Univerziteta odbrane i drugih univerziteta iz Srbije.


Djurić: Potpisujemo izjavu o namerama za obnovu železničkog saobraćaja izmedju Beograda i Prištine - Teslavision\nDjurić: Potpisujemo izjavu o namerama za obnovu železničkog saobraćaja izmedju Beograda i Prištine\n“Kada to jednog dana bude realizovano, doći će do obnove železničke pruge izmedju Prištine, Podujeva i Merdara i dalje prema Nišu. Roba iz centralne Srbije moći će tada mnogo brže da dolazi na Kosovo, kao i putnici”, rekao je Djurić za beogradsku televiziju Prva u Minhenu.\n“Veoma smo vodili računa da naši interesi budu maksilmalnmo zaštićeni, da sve bude u skladu s Ustavom i zakonima Srbije”, naveo je Djurić.\nKomentarišući sinoćni sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i specijalnog izaslanika predsednika SAD za pregovore Srbije i Kosova Ričarda Grenela, Djurić, koji je učestvovao u tom razgovoru, rekao je da se delegacija Srbije u Minhenu trudi da predstavi sagovornicima iz medjunarodne zajednice “kakva je situacija s kojom se suočavaju Srbi na Kosovu i kakva sve maltretiranja doživljavaju”.\n“Trudimo se da i Grenelu i drugim važnim sagovornicima izložimo i pravni i politički i moralni aspekt situacije”, rekao je Djurić.\nPrevious : Kiparski predsednik žali što je prihvatio besplatno putovanje\nNext : Novi skok broja zaraženih koronavirusom u Kini, u svetu obolele 64.000


Istorijat skijanja na Kopaoniku - Reklamirajte se\nA da li ste se ikada zapitali o poreklu imena ove planine? Poznato je da je Kopaonik najveći planinski masiv u Srbiji i da je smešten između reka Sitnice, Ibra, Labe, Koznice, Jošanice, Toplice i Rasine. Naziv planine upućuje na tradiciju rudarstva u ovom kraju, a Samokovka, Gvozdac, Suvo Rudište i Kovači, svedoče o razvoju rudarstva na ovoj planini i to još iz vremena Rimljana. Kopaonik je kroz istoriju poznat po bogatstvu ruda i mnogi su ovu planinu nazivali „Kopalnik“ i „Kopanik“. Kako god nazvali ovu prelepu planinu, nećete pogrešiti, a treba napomenuti da se planina Kopaonik, još pominje i kao „Montagne d’argento“ što u prevodu znači Srebrna planina. Zahvaljujući izgrađenoj pruzi Kraljevo-Raška, koja je sa radom započela 1931. godine, tridesetih godina prošlog veka započinje i razvoj turizma na ovoj planini. Razvoj skijanja u predelu Alpa, animirao je neke entuzijaste da osnuju prvo Srpsko planinarsko društvu i to u Beogradu. I nakon nekoliko godina na Kopaonik januara 1935. godine, organizovano dolazi 120 planinara. Njihov najvažniji zadatak, bio je da organizuju školu skijanja, a tada ujedno odlučuju i da se izgradi planinarski dom.\nNakon završetka rata, planinari pokreću inicijativu da se na temeljima prethodnog 1948.godine, izgradi potpuno nov planinarski dom Olga Dedijer. Na žalost taj planinarski dom je opet u jednom požaru bio uništen, mada je već 1953.godine, bio izgrađen nov. Na mestu gde je započinjan start svih skijaških trka, 1949.godine ispod samog vrha planine Kopaonik, izgrađena je kućica za smeštaj i zaštitu takmičara. Još jedna kućica za smeštaj i zaštitu skijaša takmičara, izgrađena je i na samom cilju odmah ispod Krčmar vode. Planinari su bili zaslužni i za izgradnju objekata tadašnje vojske Jugoslavije, kao i vikendica i nekih odmarališta. Godine 1954. započeta je gradnja doma sa nazivom „Vila nad sunčanom dolinom“, a završetak vile bio je 1958.godine. Odmah pored ove vile je počela da se gradi i skakaonica visine 20 metara, ali njena izgradnja, nikada nije bila dovršena. Kraj vile je bio izgrađen i takozvani depadans, koji su koristili skijaši i planinari. Ovaj depadans postoji i danas, a sada ga koristi osoblje. Zanimljivo je da je kasnije dom promenio vlasnika, a to znači da je promenjena i njegova namena. Objekat je uklopljen dizajnom u novi hotel „Putnik“, ali se i danas još vide delovi starog doma. Mada je poznato da je jedna grupa ferijalaca 1959.godine na Kopaoniku bila smeštena u dve barake bez grejanja i bez struje uz nekoliko sveća koje su imali. Mada njima to nije smetalo da se odlično provode u trećoj baraci uz petrolejke i toplu pećku, koja je imala naziv „bubnjara“.\nKvalitetniji i ozbiljniji razvoj skijanja na Kopaniku, započet je 1964.godine izgradnjom prve zvanične uspinjače, kao i izgradnjom puta Jošanička Banja-Ravni Kopaonik. Odmah iza ovih građevinskih aktivnosti, gradi se prvi vodovod, postavlja se kanalizacioni kolektor i obezbeđuje se redovno snabdevanje električnom energijom. Zatim su usledili mnogi drugi projekti urbanizacije ovog kraja i nakon ostvarenih pozitivnih promena, otvara se tadašnji hotel Karavan. U sve građevinske aktivnosti dodata je još jedna, renoviran je hotel „Olga Dedijer“. Zahvaljujući angažovanju opštine Brus i Raška, kao i srezu grada Kraljeva, 1968.godine je osnovana zajednica za unapređenje planine Kopaonik. I onda se 1969.godine, usvaja prvi zvaničan prostorni plan kopaničke regije.\nRazvoj škole skijanja na Kopaoniku, započinje zapravo razvijanjem smeštajnih kapaciteta, uspinjača i ski staza. Godine 1980. započinje i prva škola skijanja u okviru tadašnje firme „Genex“. Ova škola je na samom početku obezbeđivala 15 instruktora, koji su bili aktivni od decembra meseca do aprila pred samo proleće. Zanimljivo je da su tada među prvim gostima, većinu činili Englezi, koji su koristili u već dogovorenim paketima smeštaj, ski opremu, ski pas i uslugu škole skijanja. Na početku je vršena selekcija onih gostiju koji nisu nikada skijali, a oni iskusniji su odmah mogli uživati u skijanju na poznatom Karaman grebenu. Zahvaljujući angažovanju na opremanju Kopaonika infrastrukturom, tadašnja firma „Generaleksport“ i opštine Brus i Raška, osnivaju „Geneks Kopaonik“ i ova firma tada postaje nosilac turističke gradnje na ovoj planini. Tako započinje izgradnja današnjeg Turističkog centra Kopaonik i to u tri faze. U prvoj fazi je bilo predviđeno da se izgrade trasirane staze i žičare u drugoj fazi skromniji smeštajni kapaciteti, a u trećoj fazi bila je predviđena gradnja većih luksuznih hotela.


Ključna nedelja za Italiju - BIGportal.ba\n25 Maja, 2020 25 Maja, 2020 0356\nŠirom Italije od danas će biti otvorene teretane, zabavni parkovi i bazeni u okviru popuštanja restriktivnih mera posle više od dva meseca blokade.\nOd ovonedeljnih epidemioloških podataka zavisiće naredne odluke Rima.\nNaučno-tehnicki komitet sastaće se danas zbog analize dosadašnje situacije i podataka koji se odnose na različite sektore koji su otvoreni od 4. i 18. maja, i odlučiti da li su potrebne izmene.\nDekretom koji je odobrila italijanska vlada trebalo bi, pored ostalog, da od 3. juna bude dozvoljeno kretanje među regionima, skoro tri meseca nakon uvođenja zabrane, kao i otvaranje italijanskih granica za dolaske iz EU i Šengena.\nSaopštenje italijanske vlade o proceni situacije, prvi put od 18. maja kada je pokrenut niz poslovnih aktivnosti, očekuje se u cetvrtak ili petak, a zatim i odluka – da li će uslediti dalja otvaranja, kako je planirano, ili će biti uvedena različita regionalna pravila ili će dalja otvaranja biti obustavljena.\nItalija je sa više od 32.000 umrlih od posledica virusa kovid-19 treća zemlja u svetu po broju žrtava tog virusa posle SAD sa oko 99.000 i Velike Britanije sa više od 36.000 umrlih.


ARLEMM 2020 putem Telenor mreže - ITmagazin događaji\nARLEMM je prvi festival klasične muzike u našoj zemlji, čije će aktivnosti biti prikazane onlajn, a čiji početak i otvaranje možete pratiti na našem YouTube kanalu, 15. jula od 21 sat.\nTada će se kocertnim dešavanjem bez publike, na Cvetnom trgu predstaviti gudački kvartet Škole za muzičke talente, solista na gitari – mladi, talentovani Milun Šunjevarić, i poznata kantautorka čarobnog glasa Katarina Pejak.\nU živom prenosu, upoznaćemo se sa vizijom i ciljevima festivala i mladim stvaraocima. Nakon koncerta, biće otvorene izložba Umetnički karavan, koji će na Cvetnom trgu trajati do 2. avgusta.\n„Uprkos teškoj situaciji sa svetskom pandemijom, kultura opstaje i mora da postoji. Hvala Telenoru čija nam podrška znači više nego ikada ranije jer su nam omogučili da nastavimo tradiciju i organizujemo sve aktivnosti onlajn. To predstavlja veliki korak u razvoju festivala, koji raste zahvaljujući modernim tehnologijama. Manifestacija ARLEMM i ove godine biće kulturna oaza u kojoj ćemo zajedno uživati, upijajući tračak nade koji nam nagoveštava da će sve biti bolje“, kaže Dragutin Mladenović, direktor ARLEMM-a.\nTokom proteklih jedanaest godina postojanja ARLEMM je bio prestonica kulturnih dešavanja. Okupljajući vrhunske predavače, izvođače iz zemlje i inostranstva. Uspeo je da izgradi prepoznatljiv i atraktivan ambijent za sve koji su želeli da u umetnosti i prirodi uživaju na jedan poseban način.\nARLEMM 2020 se realizuje uz podršku Ministarstva kulture i informisanja, Opštine i Biblioteke Arilje, SOKOJ-a, brenda Extreme intimo, Telenor fondacije i brojnih donatora i ljubitelja umetnosti.\nPrevious articleUNICEF-ov Inovacioni fond prvi put investira u startap kompaniju iz Srbije\nNext articlePPF osnovao Cetin grupu u regionu centralno-istočne Evrope\nZajednička ponuda Mobi Banke i Telenora: „Sjajan spoj“ za...\nRadovan Laćarak - 22. Jula 2020.\nMobi Banka za šest godina kreditirala pola miliona savremenih uređaja, vrednost veća od 160 miliona evra Telenor i Mobi Banka pokrenuli su zajedničku platformu „Sjajan...


Srbi ne prihvataju plan Vlade\nGoran Bogdanović, zvaničnik Srpske liste kaže kako Srbi nisu zadovoljni odlukom koja se odnosi na opštinu Gračanica, kod Prištine:\n“Mi još nismo zadovoljni sa načinom decentralizacije koji žele da sprovedu, pre svega, privremene institucije. Nismo zadovoljni administrativnim granicima opštine Gračanica, jer mi bez Čaglavice ne prihvatamo da opština bude Garačnica. Mislim da je to namerno urađeno i od privremenih insituija i od UNMIK-a, jer je Čaglavica industrijski centar i da bi se gro plaćanja poreza i doprinosa slivalo u tu opštinu. Mislim da je to svesno urađeno i od stane Albanaca i međunarodne zajednice, tako da je to u ovom trenutku neprihvatljivo.”\nNa osnovu izvršnih odluka UNMIK-a, određene su katastarske jedinice koje ulaze u sastav pet pilot-opština. Tako će opština Gračanica obuhvatiti sela Preoce, Laplje Selo i Sušicu, sa većinskim srpskim, kao i selo Ajvaliju, sa većinskim albanskim stanovništvom. Ovakvu odluku su u potpunosti podržali predstavnici zemalja Kontakt grupe, ocenjujući da se radi o pozitivnom koraku Vlade Kosova, te su pozvali Srbe da iskoriste mogućnost koja im se pruža.\nMeđutim, Bogdanović kaže da Srbi imaju više zahteva:\n“Mi hoćemo da proces decentralizacije bude sveobuhvatan, da znamo unapred koliko opština će postojati na Kosovu, koliko od tih opština će biti srpske, kakvi će biti izbori 2006. godine, sa koliko opština možemo da računamo. Ako te uslove međunarodna zajednica i privremene institucije ne private, mislim da je uzaludno očekivati da Srbi učestvuju u tom procesu.”\nGoran Bogdanović kaže kako je aktuelni plan za decentralizaciju neprihvatljiv i za zvanični Beograd:\n“I kosovski Srbi i zvanični Beograd imaju identične stavove oko procesa decentralizacije i to je nešto što je dobro u ovom trenutku. Ali mi oko svih bitnih pitanja konsultujemo Beograd i mi to ne krijemo, bez obzira da li to nekom bilo pravo ili krivo, mi bez saglasnosti Beograda u nijedne procese ne želimo da učestvujuemo.”\nInače, šef Američke kancelarije u Prištini Filip Goldberg (Philip) je pozitivno ocenio izmene koje je učinila Vlada Kosova u planu za decentralizaciju. On je pozvao Srbe da se uključe u proces, istakavši da ih na to niko ne može naterati, ali da su vrata za njih otvorena.


Izvrsni Direktor -\nBivsi gradonacelnik Barcelone, Huan Klos, ima dugu karijeru u spanskoj vladi, na lokalnom i naconalnom nivou. U periodu od 2006. do 2008. godine bio je ministar industrije, turizma i trgovine u vladi Hoze Luisa Rodrigeza Zapatera. Pre toga, u periodu od 1997. do 2006. godine, Huan Klos je u dva mandata bio gradonacelnik Barselone. Trenutno je ambasador u Republici Turskoj i Azerbejdzanu.\nPosto je diplomirao medicinu sa kvalifikacijama za oblast javnog zdravlja, Huan Klos je u opstinskoj upravi Barselone obavljao funkciju direktora za javno zdravlje 1979. godine. U ovom periodu on je ucestvovao u konceptualizaciji zakona o opstem zdravstvenom osiguranju koji je doveo do uvodenja spanskog nacionalnog zdravstvenog sistema.\nKlos je kao savetnik u periodu izmedu 1983. i 1987. godine bio poznat po poboljsanju opstinske uprave i po iniciranju urbanistickih projekata obnove. Konkretno on je upravljao regeneracijom Ciutat Vella (centralni distrikt u Barceloni) kroz niz sveobuhvatnih intervencija koje su ukljucivale finansijske i socijalne investicije i jacanje urbanih kapaciteta.\nKao zamenik gradonacelnika u dva mandata od 1991. godine, Klos je reorganizovao ekonomske i finansijske strukture gradske vecnice u Barseloni tako da odgovora izazovima olimpijskih igara. On je takode ucestvovao u osnivanju finansijskog programa za dalje investicije posle olimpijskih igara.\nU toku svog mandata na funkciji gradonacelnika od 1997. do 2006. godine, Huan Klos je realizovao dalekosezne investicione programe za grad Barselonu. Jedan od najambicioznijih projekata bio je dizajniranje i priprema projekta Barselona 22 koji je imao za cilj renoviranje industrijskih i tehnoloskih zona grada. Renovirano je dodatnih 250 hektara zemljista u jednoj od najsiromasnijih oblasti i izgradeni su stambeni objekti, hoteli i kancelarije. 2004. godine tu je odrzan prvi Forum kulture, kao i drugi Svetski urbani forum Ujedinjenih nacija.\nPored rada u opstinskoj upravi Barselone, Huan Klos ima znacajno regionalno i medunarodno iskustvo. Pomagao je u osnivanju Regionalnog konzorcijuma za javni transport gde je bio zaduzen za upravljanje i koordinaciju javnog transporta, kada je uveden zajednicki sistem naplate karata za preko 5 miliona stanovnika u oblasti koja se proteze na preko 3,500 kvadratnih kilometara. Klos je takode doneo Metropoliten plan za upravljanje urbanim otpadom koji je doveo do zatvaranja smetlista u Garafu, pri cemu su osnovane cetiri stanice za recikliranje otpada.\nNa medunarodnom nivou, 1998. godine, Huan Klos je izabran za predsednika Metropolisa, medunarodne mreze gradova. 2000. godine izabran je za predsednika Svetskog udruzenja gradova i lokalnih uprava (WACLAC). U periodu od 2000. do 2007. godine bio je predsedavajuci Savetodavnog komiteta Ujedinjenih nacija za lokalne uprave (UNACLA). 2004. godine imenovan je za zamenika predsednika Ujedinjenih gradova i lokalnih uprava (UCLG). U periodu od 1997. do 2003. godine bio je clan Saveta evropskih opstina i regiona, (CEMR).\nMinistar industrije i turizma\nKao ministar industrije i turizma u vladi premijera Zapatera, od 2006. do 2008. godine, Huan Klos je racionalizovao Iberijsko trziste energije u skladu sa politikama Evropske unije. To je ukljucivalo zakljucivanje bilateralnih sporazuma izmedu Spanije i Francuske o poboljsanju prenosnih kapaciteta za elektricnu energiju. U tom periodu, izmedu ostalih inicijativa, instalirano je preko 17,000 Mw obnovljive energije iz vetra.\nU toku svog mandata na funkciji gradonacelnika, Huan Klos je dobio vise nagrada, ukljucujuci zlatnu medalju Kraljevskog instituta britanskih arhitekata za transformaciju Barselone 1999. godine. Takode, 2002. godine dobio je nagradu UN-HABITAT Scroll of Honour Award za svoj doprinos ohrabrivanju globalne saradnje izmedu lokalnih organa i Ujedinjenih nacija.\nHuan Klos je roden u Parets del Valles (Barselona) 29. juna 1949. godine. Ozenjen je i ima dvoje dece. Diplomirao je na Autonomnom univerzitetu u Barseloni (UAB) u oblasti medicine. Kasnije je specijalizirao javno zdravlje i epidemiologiju na Univerzitetu u Edinburgu (Skotska).\nNaslovna > O nama > Izvrsni Direktor


Srbija silna protiv Bugarske – Nadlanu.com\nSrbija silna protiv Bugarske\nObjavljeno 19. nov 2008. / 00:00:00\nBEOGRAD, 19. novembra 2008. (Beta-Fonet ) - Fudbalska reprezentacija Srbije pobedila je večeras u Beogradu selekciju Bugarske sa 6:1 u prijateljskom meču, u kome se od igranja za nacionalni tim oprostio Savo Milošević.\nCeo meč protekao je u svečanoj atmosferi. Pre utakmice predsednik Fudbalskog saveza Srbije Tomislav Karadžić uručio je Miloševiću zlatnu plaketu, a standardni kapiten Dejan Stanković poklonio mu je uramljeni dres.\nMedju brojnim poklonima nalazio se i onaj od Skupštine Beograda, koji su Miloševiću uručile teniske zvezde Srbije, Ana Ivanović i Nenad Zimonjić.\nOproštaj od reprezentacije 35-godišnjeg Miloševića gledalo je oko 5.000 ljudi, medju kojima su bili i njegovi stari saigrači i prijatelji iz Partizana, kao i fudbalski funkcioneri Srbije i Bugarske.\nMeč su gledali i predsednici dvaju država, Boris Tadić i Georgi Prvanov.\nUtakmica je bila potpuno otvorena, a odbrane se praktično nisu ni igrale. Srbija je ipak igrala jako dobro i lepo, verovatno najbolje od kada je nacionalni tim u septembru preuzeo Radomir Antić.\nMilošević je postigao dva gola, iako je pre toga promašio dva penala u prvih 16 minuta utakmice. Drugi gol postigao je u 34. minutu i tada je zamenjen, a publika ga je ispratila višeminutnim ovacijama.\nGolove za Srbiju postigli su osim Miloševića i Nenad Milijaš, Danko Lazović i Milan Jovanović dva puta. Strelac za Bugarsku bio je Blagoj Georgijev.\nMilošević kome je to bila 102. utakmica u reprezentaciji i prva u dresu Srbije, protiv Bugara je promašio dva penala, ali je zatim postigao dva gola iz igre.\n"Loše sam šutirao oba penala. Bio sam dekoncentrisan, jer su mi prethodnih pet dana misli išle na nekoliko strana. Ovaj meč sam odigrao, kao i tokom cele karijere, od sjaja do očaja i nazad", rekao je Milošević novinarima posle utakmice.\nKapiten reprezentacije Srbije Dejan Stanković rekao je da je zadovoljan visokom pobedom nad Bugarskom i da bi bilo dobro da Milošević ostane u srpskom fudbalu.\n"Odigrali smo odlično što najbolje pokazuje rezultat. Drago mi je što sam učestvovao u ovom Savinom oproštaju. Oduvek smo imali odličan medjusobni odnos. Voleo bih da Savo ostane u srpskom fudbalu", kazao je Stanković.\nDvostruki strelac Milan Jovanović izjavio je da je pobeda nad Bugarima dokaz da ova generacija srpskih fudbalera ima potencijal da dostigne prethodne dobre rezultate nacionalnog tima.\n"Još ne mogu da sredim utiske. Ne pamtim kada smo nekoj ekipi dali toliko golova. Ovim rezultatom nagovestili smo da možemo da ponovimo uspeh generacije u kojoj su igrali Savićević, Jugović, Stojković i ostali asovi", naveo je Jovanović.\nStrelac jedinog gola za Bugarsku Blago Georgijev koji je pre dve sezone igrao za Crvenu zvezdu, rekao je da je "sramota" kako je bugarski tim igrao protiv Srbije.\n"Sramota, katastrofa... Stvarno ne pamtim kada smo odigrali ovako loše i primili ovoliko golova. Srbija ima mnogo jaku ekipu. Možda sam ih naljutio izjednačujućim golom, pa su nas posle 'pregazili'", bio je spreman na šalu Georgijev, uprkos porazu.\nSelektor Srbije Radomir Antić rekao je večeras da je izuzetno zadovoljan igrom i pobedom svog tima u prijateljskom meču sa Bugarskom (6:1), ali je rekao da mu je žao zbog slabe posete na stadionu Partizana.\n"Ne mogu da sakrijem zadovoljstvo jer smo na fantastičan način ostvarili pobedu. Pokazali smo da rastemo kao grupa na svim nivoima. Ovakvi rezultati pomažu u stvaranju kulta reprezentacije", rekao je Antić na konferenciji za novinare posle meča. Utakmica sa Bugarskom bila je ujedno debi i oproštaj Save Miloševića od reprezentacije Srbije, a na stadion je došlo oko 6.000 ljudi.\n"Želim još jednom da zahvalim Savi. Njegovo prisustvo je i večeras pokazalo da se radi o izuzetnom čoveku. On je uvek dobrodošao u reprezentaciju", istakao je Antić. Antić je ocenio da su navijači, koji nisu došli na stadionu, propustili odličnu utakmicu.\n"Moram da priznam da mi je krivo što nije došlo više ljudi, a oni koji su došli imali su šta da vide", kazao je selektor Srbije. Antić je dodao i da mu smeta što je su pojedini navijači tražili\njoš izmena, iako je po protokolu bilo dozvoljeno da se uvede šest novih igrača. "Oprostio se veliki Savo, imali smo i dva debitanta, a to što je odigrao (Milan) Jovanović za 70. minuta retko se vidja u svetu. A neki su sa tribina bili nezadovoljni tražili izmene", objasnio je on.\nAntić je dodao da će u poslednjoj ovogodišnjoj utakmici koju Srbija igra protiv Poljske 14. decembra, najveći deo tima činiti fudbaleri koji igraju u Jelen Super ligi.\nSelektor Bugarske Plamen Markov je izjavio posle meča da je Srbija bila izuzetno jak protivnik, ali da to nije smelo da bude opravdanje za težak poraz njegovog tima. "Srbija je izuzetno jaka ekipa, ali to nikako ne sme da nam bude opravdanje za ovakav rezultat. Primili smo dosta lakih golova", rekao je on.\nSrbija – Bugarska 6:1 (4:1)\nBeograd – stadion Partizana Gledalaca: oko pet hiljada. Strelci: Jovanović u 8. i 26, Milošević u 27. i 35, Milijaš 57, Lazović 67 – Georgijev 20.\nSrbija: Dišljenković, Vidić (od 45. Đurić), Ivanović (od 45. Rukavina), Luković, Kolarov, Krasić, Stanković (od 45. Kačar), Milijaš (od 60. Ergić), Lazović, Jovanović (od 60. Tošić), Milošević (od 35. Mrđa)\nBugarska: Petkov, Milanov, Tunčev, Ilijev, Venkov (od 68. Minev), S. Petrov (od 65. Stojanov), Jankov, Dimitrov, Georgijev, Berbatov (od 29. minuta Genkov), Rangelov (od 46. Kotev).


Panel diskusija na temu “Aerozagađenje u Pljevljima, životna sredina i zdravlje ljudi” – Pljevaljske novine\nčetvrtak , oktobar 22 2020\nPočetna / Vijesti / Društvo / Panel diskusija na temu “Aerozagađenje u Pljevljima, životna sredina i zdravlje ljudi”\nPljevaljske Novine decembar 13, 2019\tDruštvo Ostavite komentar 368 Pregledi\nU prostorijama Američkog ugla u Pljevljima 20. decembra 2019. godine sa početkom u 12 časova biće održana panel diskusija. Tema panel diskusije: “Aerozagađenje u Pljevljima, životna sredina i zdravlje ljudi”.\nOrganizatori panel diskusije su Nvo Ekološko društvo “Breznica”, Fond za aktivno građanstvo uz podršku Američke ambasade u Crnoj Gori.\nFond za aktivno građanstvo, uz podršku ambasade Sjedinjenih Američkih Država u Podgorici, realizuje program “Za jači glas organizacija građanskog društva” čiji je cilj jačanje uloge građanskog društva u stvaranju uslova za demokratske promjene i razvoj u raznim društvenim oblastima.\n“U fokusu programa je pružanje finansijske podrške nevladinim organizacijama, za projekte iz sljedećih oblasti: osnaživanje i društvena uključenost mladih, ekonomsko i političko osnaživanje žena, osnaživanje nerazvijenih i marginalizovanih zajednica, društveno preduzetništvo, zaštita životne sredine i održivi razvoj i prevencija nasilnog ekstremizma”, saopšteno je iz Fonda za aktivno građanstvo.\nambasada SAD fond za aktivno građanstvo NVO Breznica zagađenje\t2019-12-13\nKljučne rečiambasada SAD fond za aktivno građanstvo NVO Breznica zagađenje\nPrethodna Joković: Bojkot izbora ne donosi ništa dobro\nSledeća Poraz Rudara u Podgorici