Da bi roštiljanje napolju bilo uspešno ispoštujte nekoliko važnih pravila.\nLeto i roštilj neraskidivo su povezani, a uz njih obavezno idu i dobro društvo, ukusno meso, riba ili povrće, muzika i opuštena atmosfera prožeta smehom. Vodeću ulogu u pomenutom nizu ima roštilj majstor, odnosno “onaj jedan” među prijateljima ili u porodici koji je uvek zadužen za pripremu grilovanih gurmanluka.\nBezbednost nam je uvek na prvom mestu, pa je tako i prilikom odabira odgovarajućeg mesta za roštilj. Ne smemo zaboraviti da svaki gril, bilo da je na ugalj, plinski ili električni, razvija visoku temperaturu, pa bi ga trebalo udaljiti od drveća i baštenskog nameštaja, ali ga i postaviti tako da ne bude direktno naspram ulaznih ili stražnjih vrata, pogotovo ako imamo decu koja tuda trčkaraju.\nRoštilj uvek stavite na ravnu površinu.\nUvek ga stavite na ravnu i čistu površinu, daleko od potencijalno zapaljivih materijala, poput smeća, suve trave, žive ograde, niskog drveća ili visećih grana sa većih stabala. Takođe, važno je da vam roštilj bude u vidokrugu čak i kada ste u kući, zbog bezbednosti.\nAko ga dobro postavite moćićete da uživate Foto: Depozit\nPrilikom svakog roštiljanja obavezno proverite odakle duva vetar, da biste izbegli da vam se nadime kosa i odeća, ali i pluća i oči. Koliko god da vam se dopada miris dima, znajte da on sadrži karbon-monoksid i ostale opasne supstance koje se oslobađaju prilikom topljenja masnoće, pa bi njegovo udisanje trebalo svesti na najmanju meru. Imajte na umu da dim uvek ide niz vetar, pa prema tome pozicionirajte roštilj.\nProverite odakle duva da se ne nadimite!\nU vrelim danima pokušajte da gril postavite u hladovinu, da se ne biste nepotrebno pregrevali uz vatru. Ukoliko ste te sreće da imate zidani roštilj, ne zaboravite da ga natkrijete, jer će ga to zaštititi od kiše i od prekomerne toplote. Odličan izbor su i roštilji na plin, sa aluminijumskim kupolama iznad gorionika.\nOvakav roštilj, čak i kada je isključen, ali prekriven, duže održava toplotu mesa i uspešno ga čuva od štetnih vremenskih uticaja. Još ako imaju točkove, laki su za pomeranje gde god vam odgovara, uprkos većoj težini.


VB vs. EU: Prvu rundu dobija Džonson - BIGportal.ba\n15 Septembra, 2020 15 Septembra, 2020 0265\nBritanska vlada dobilasinoć podršku parlamenta zasporni zakon o unutrašnjem tržištu, a kojim se krše odredbe sporazuma o izlasku Velike Britanije iz EU.\nU drugom čitanju za predlog zakona glasalo je 340 poslanika, a protiv je bilo 263. Sada sledi četvorodnevna rasprava o zakonu, pri čemu će najteže pitanje biti da li parlament treba da odobri njegove najspornije tačke.\nS druge strane, premijer Boris Džonson tvrdi da je nužno suprotstaviti se “apsurdnim” pretnjama Brisela, između ostalog i da se podignu barijere između Severne Irske i uvede blokada trgovine hranom, čime bi se dovelo u pitanje jedinstvo Ujedinjenog Kraljevstva.\n“EU još nije sklonila revolver sa stola. Ono što mi sada ne možemo da tolerišemo, jeste situacija u kojoj naši sagovornici iz EU ozbiljno veruju da imaju moć da razbiju našu zemlju”, rekao Džonson pre glasanja u parlamentu.


Zašto SAD treba da se ugledaju na Tursku - 06.07.2016, Sputnik Srbija\nNakon što su Rusija i Turska uspostavile odnose, Vašington takođe treba da prekine „hladni rat“, piše „Forbs“. 06.07.2016, Sputnik Srbija\n16:49 06.07.2016 (Osveženo: 16:53 06.07.2016)\nNakon što su Rusija i Turska uspostavile odnose, Vašington takođe treba da prekine „hladni rat“, piše „Forbs“.\n„Konflikt između Moskve i Ankare zbog građanskog rata u Siriji bio bi jednostavno ludost. Taj sukob bi doveo do prave katastrofe, ako bi u njega bili uvučeni SAD i NATO. Sada radne odnose treba da uspostave Amerika i Rusija“, navodi se u članku.\nAko je smanjena napetost u odnosima Moskve i Ankare, koja je nastala nakon što je turski lovac oborio ruski Su-24 na nebu iznad Sirije, znači da je moguće smanjiti i napetost između Moskve i Vašingtona. Administracija Baraka Obame treba da uzme Tursku kao primer i pristane na ustupke, piše „Forbs“.\nPolitika Rusije u odnosima sa Gruzijom i Ukrajinom ne preti SAD, navodi se u članku. List podseća da su se te države dugo vremena nalazile pod kontrolom Moskve i da su sve do sada ulazile u sferu njenih interesa. Pritom, Tbilisi i Kijev nisu imali nikakve veze sa bezbednošću SAD.\nPrema mišljenju autora članka, Sjedinjene Američke Države umnogome same provociraju Rusiju. Između ostalog, Moskva nije mogla da gleda na takve korake, kao što je širenje NATO-a u blizini svojih granica i gutanje bivših sovjetskih država od strane Alijanse, nikako drugačije osim kao na neprijateljske akcije. Osim toga, NATO se umešao i u situaciju u Ukrajini, pomažući da se obori legitimni predsednik koji je održavao dobre odnose sa Rusijom.\n„Može se pretpostaviti reakcija Vašingtona, ako bi se Rusija tako ponašala prema Meksiku“, navodi autor.\nPrema njegovim rečima, ponašanje Moskve je potpuno jasno. Očigledno da ruske vlasti ne planiraju da napadnu Evropu, da ne govorimo o SAD. Jednostavno, Vladimir Putin želi da se prema njegovoj zemlji i njenoj nacionalnoj bezbednosti odnosi sa dužnim poštovanjem, piše „Forbs“.\nNe može se zaboraviti da postoji mnogo oblasti gde bi Moskva i Vašington mogli da sarađuju — rešavanje sirijskog konflikta, borba protiv DAEŠ-a, situacija sa Iranom i Severnom Korejom, naglasio je list.


Gradsko saobraćajno preduzeće u Beogradu, leglo naprednjačkog kriminala\nPodmazivanje režima odozdo\nU Gradskom saobraćajnom preduzeću u Beogradu, i dalje caruju mito i pljačka. Radnici tvrde da situacija nikada ranije nija bila ovako loša. Kadrovi SNS-a i Pokreta socijalista umesto u zatvor odlaze na viša radna mesta, a deo prihoda, posebno od krađa i uzimanja mita, dele sa čelnicima svojih partija. Dok lopovi, zahvaljujući vezama i parama, napreduju, pošteni radnici su predmet maltretiranja. Ima i slučajeva gde čoveka obolelog od karcinoma šalju na pranje vozila, a direktoru za ljudske resurse, Draganu Ristanoviću, koji se osilio na toj funkciji, radnici mogu samo pismeno da se obrate\nGradsko saobraćajno preduzeće u Beogradu godinama služi za pranje para, maltretiranje građana, ali i samih zaposlenih. Novac iz ovog javnog preduzeća odlazi na sve strane. Primera radi, za mesečne kartice za svoje radnike GSP privatnom preduzeću Bus-Plus mesečno plaća oko 4,5 miliona dinara?!\nGeneralni direktor Željko Milković je umesto u zatvor ušao u Srpsku naprednu stranku i zatim napredovao do mesta prvog čoveka GSP-a. Ranije je bio direktor Saobraćajnog pogona Novi Beograd i pre oko osam godina je uhvaćen u krađi goriva.\nSaučesnik mu je bio portir Rade Vučić koji je prodavao ukradeno gorivo i mazivo. Skandal je zataškan tako što je Milković prebačen na mesto direktora jednog daleko manjeg pogona u kome nije imalo šta da se krade. Na tom mestu je bio oko dve godine, a zatim je imao status duha u GSP-u: primao je platu, a da niko nije znao ni šta, a ni gde radi.\nPosle prelaska u SNS i privođenja dotadašnjeg direktora Milković postaje generalni direktor. Svom saučesniku u krađama, Vučiću, on ide čak i na svadbu i garantuje mu da mu ništa neće faliti dokle god je on na čelu preduzeća, a naprednjaci na vlasti!\nDa bi geodeti po struci Draganu Terziću namestio da postane šef rasporeda Milković je 20. maja. 2015. promenio Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji, tako da se sada za pomenuto radno mesto više ne traži završena saobraćajna škola.\nSvojoj prijateljici, poverenici sindikata Nezavisnost u SP Karaburma Milković je sredio da ode iz GSP-a uz korišćenje socijalnog programa (između 250 i 300 evra po godini staža), a da na njeno radno mesto bude primljena njena ćerka.\nGeneralni direktor pokušava da sarađuje sa svim reprezentativnim sindikatima, ali na svoj, specifičan način. Da bi sindikati prihvatili izmenu radnog vremena vozača, koje je sa dotadašnjih 7 sati i 12 minuta dnevno podignuto na 8 sati, on je Samostalnom sindikatu, sindikatu Nezavisnost i RAJ-u dao po 1,5 miliona dinara iz fonda za jubilijarne nagrade i to kao navodnu pozajmicu. Posle promene rukovodstva Samostalni sindikat je otišao na distancu prema Milkoviću i jedino ovaj sindikat otplaćuje pomenuti „zajam".\nPredsednicima tri reprezentativna sindikata, da bi radnike držali mirne, Milković je izdejstvovao povećanje koeficijenta na 7,1, koliko imaju direktori pogona, tako da oni sada mesečno primaju po 90.000 dinara. Jedino se predsednik Samostalnog sindikata Zoran Antić odrekao povišice u korist invalida i socijalnih slučajeva u GSP-u. Dejan Danojlović iz Nezavisnosti i Mira Basta, predsednica RAJ-a, nisu hteli da postupe na isti način.\nGlavni čovek u GSP-u, bar kada su mešetarenja u pitanju, nije generalni direktor, već Radiša Momčilović, direktor saobraćaja. On o svemu odlučuje, a Milković potpisuje sve što mu ovaj poturi. Novac posle međusobno dele.\nMomčilović se, iako mu to nije posao, rado meša u kadrovsku politiku. Uprkos tome što GSP, zvanično, ima višak zaposlenih, on ne dozvoljava otpuštanje radnika primljenih po ugovorima o privremeno-povremenim poslovima, ako je prijatelj sa njihovim porodicama, posebno ako mu daju mito.\nVišak zaposlenih u GSP-u treba da bude smanjen tako što će stalno zaposlenima biti omogućen odlazak uz korišćenje socijalnog programa. Za 1.500 evra Momčilović je spreman svakome da to sredi, čak i vozačima koji su izuzeti od otpuštanja. Jednom vozaču iz SP Karaburma on je savetovao da ode u svoj Dom zdravlja i uzme potvrdu da zdravstveno više nije u stanju da vozi autobus, kako bi bio prebačen na drugo radno mesto i zatim otišao uz uzimanje 300 evra za svaku godinu radnog staža, ukupno skoro 12.000 evra. Uz to, pomenuti vozač bi dobio i otpremninu za skori odlazak u penziju, a to iznosi četiri poslednje plate u bruto iznosu, odnosno još oko pola miliona dinara.\nU Domu zdravlja pomenuti vozač nije mogao da dobije traženo uverenje, jer ono izdaje samo Republički zavod za zaštitu zdravlja, čije nalaze, međutim, rukovodioci GSP-a ne priznaju. U mišljenju lekara iz Doma zdravlja pisalo je samo kako se preporučuje promena radnog mesta i to je, uz mito, bilo dovoljno Momčiloviću da sredi prebacivanje na drugo radno mesto i korišćenje socijalnog programa i otpremnine čoveku koji bi ionako za oko pola godine po sili zakona morao da ode u penziju.\nDragan Ristanović, direktor za ljudske resurse, je doslovno nedodirljiv. Zaposleni čak ne mogu ni lično da mu se obrate, već isključivo pismenim putem. Na njega najveći uticaj ima pomenuta Mira Basta, koja je ujedno i odbornik u Skupštini Beograda i pod zaštitom Aleksandra Vulina, ministra za rad i socijalna pitanja, koji je njenom sindikatu RAJ priznao reprezentativnost i bez brojanja članova.\nZahvaljujući njenom uticaju na Ristanovića, na položaje su dospeli: Dušan Radošević, zamenik šefa unutrašnje kontrole, Mile Čabrić, funkcioner RAJ-a koji je postao šef saobraćaja u SP Zemun i Saša Miljuš, zamenik šefa saobraćaja u SP Dorćol. Protiv Miljuša se još uvek vodi krivični postupak, jer je u SP Kosmaj uhvaćen u krađi delova za vozila, ali mu to nije smetalo da uz pomoć Baste napreduje u karijeri.


I ove godine poljoprivrednici i proizvođači iz oblasti organske proizvodnje mogu da računaju na finansijske podsticaje za svoju proizvodnju. A kako bi kreativnost i ideje mogle dobro da se razrade, konkurs ove godine počinje ranije.\n“Ove godine, odlučili smo da NLB Organic konkurs pokrenemo ranije, jer su nam sami proizvođači sugerisali da u ovom periodu imaju više vremena da pripreme projekat kojim će učestvovati na konkursu. Fond nagrada za tri najbolja projekta je i ove godine 1.500.000 dinara”, kaže predstavnica NLB Banke Tatjana Lakatuš.\nProjekti se dostavljaju od 21. februara do 21. aprila 2017. godine, a pravo učešća imaju registrovana gazdinstva, sa sertifikatom ili u procesu sertifikacije za organsku proizvodnju. Učešće je omogućeno i malim proizvođačima, kooperantima organizatora proizvodnje.\nNLB Banka ovim konkursom želi da podstakne proizvodnju i preradu organske hrane, ali i da je približi poljoprivrednim proizvođačima koji bi tek da uđu u taj proces.\nCilj konkursa je da poljoprivredni proizvođači i oni koji tu hranu prerađuju osmisle ideju koja će doprineti razvoju organske proizvodnje hrane. Oni najbolji će dobiti nagradu da to i realizuju.\nŠta sve projekat mora da sadrži?\n• Da je podnosilac projekta registrovano poljoprovredno gazdinstvo sertifikovano za organsku proizvodnju ili u procesu sertifikacije (individualni i grupni sertifikati)\nViše informacija o tome kako konkurisati možete pronaći na sajtu NLB banke.


Saudijska Arabija, privredno najjača zemlja u arapskom svetu, saopštila je da pokreće ambiciozni program od oko 427 milijardi dolara investicija.\nInvesticije su planirane u sektore industrije i infrastrukture, a cilj je da se smanji zavisnost od nafte.\nVlasti su najavile da su potpisale 37 ugovora ukupne vrednosti 55 milijardi dolara sa stranim i lokalnim investitorima.\nProgram, najavljen na ceremoniji u Rijadu u prisustvu princa prestolonaslednika Muhameda bin Salmana, deo je ekonomskog plan "Vizija 2030" namenjenog diversifikaciji privrede u Saudijskoj Arabiji, koja često zavisi od variranja cena nafte na tržištu, prenosi Beta.\nSaudijske vlasti su ranije najavile ogromne projekte vredne nekoliko stotina milijardi dolara, ali neki projekti još nisu počeli da se ostvaruju. Među njima je najavljena delimična privatizacija naftnog giganta “Aramco”, koja je nekoliko puta odlagana.\nSaudijski ministar energetike Halid al Falih izjavio je da će investicije biti sprovedene u okviru nacionalnog programa razvoja u oblasti industrije, rudarstva, energetike i logistike.


Granski sindikat zdravstva i socijalne zaštite “Sloga” saopštio je danas da je otpuštanja u zdravstvu loša nivelacija sistema i ukazao da će do kraja godine 3.000 zaposlenih u zdravstvu, mahom nemedicinskog osoblja dobiti otkaze.\n“Protivimo se otpuštanjima, jer Srbija prema broju stanovnika u poređenju sa zemljama EU ima nedovoljan broj upošljenih lekara i medicinskih sestara. Otpuštanjima nemedicinskog osoblja se neće reformisati ili poboljšati srpski zdravstveni sistem”, navodi se u sopštenju.\nDodaje se da će otpuštanjem nemedicinskog osoblja, stanje u zdravstvu biti gore i lošije po građane, a koje već stagnira u razvoju.\nKako su naveli, veliki broj stanovnika Srbije u poslednje dve decenije sve više oboleva i prerano umire usled bolesti i povreda koje su većinom preventabilne prirode i koje se mogu ukloniti na vreme blagovremenom dijagnostikom i prevencijom.\n“Dakle, nije višak nemedicinsko osoblje, ili spremačice, kako se tvrdi i nameće javnosti, već nama nedostaju zdravstveni radnici: medicinske sestre, doktori i specijalisti koji su sada na evidencijama Nacionalne službe zapošljavanja. Samo pozitivnom nivelacijom, koja znači dodatno upošljavanje i uz odgovarajuće zarade može se doći do opšteg poboljšanja srpskog zdravstvenog sistema i zdravlja celokupne nacije”, saopštio je sindikat.


Dizajner Filip Plein zainteresovan za saradnju sa fabrikom u Raški\nBiznis Autor:Beta01. mar. 202117:552 komentara\nModni dizajner Filip Plein obišao je fabriku "LUSS textile" u Draganićima kod Raške i razgovarao sa njenim vlasnicima o mogućoj saradnji i proizvodnji odevnih predmeta njegovog brenda.\nOvaj poznati nemački dizajner izjavio je nakon obilaska da je impresioniran tako modernim načinom proizvodnje u gradu udaljenom od Beograda.\n„Mi smo uvek u potrazi za snabdevačima i proizvođačima koji mogu ispuniti naše standarde po pitanju kvaliteta i dizajna proizvoda. Mislim da Luss textile ima mogućnosti da postane naš snabdevač, fleksibilni, jer proizvode različite vrste odevnih predmeta“, rekao je Plein, pod čijim brendom se godišnje proizvede oko milion komada odeće.\nJedan od vlasnika fabrike, Sava Mitrović, kazao je da je poseta Pleina pokazatelj da su uspeli da Rašku postave na svetsku mapu najozbiljnijih proizvođača odevnih tekstilnih predmeta.\n„Do kraja nedelje ćemo imati još jedan radni sastanak, na kome ćemo razgovarati o mogućnostima da pokrenemo proizvodnju za Pleina. Ove godine ćemo zaposliti još 200 ljudi iz Raške, a pozivamo i kandidate iz drugih gradova da se prijave“, poručio je Mitrović.\nPosetu Pleina fabrici u Draganiću, koja je otvorena pre dve godine i trenutno zapošljava oko 300 radnika, organizovala je Privredna komora Srbije, a njen predsednik Marko Čadež ocenio je da je ona jedna od najmodernijih u Evropi.\n„Cilj nam je da Filip češće bude ovde i da ova fabrika postane deo sveta Filipa Pleina. On je jedan od najvećih svetskih dizajnera, razgovarali smo i nadamo se dobrim poslovima sa ovim sjajnim čovekom koji diktira šta će se nositi“, kazao je Čadež.\n„Kada smo pre dve godine otvarali fabriku to je bila misaona imenica, ali se danas ovde već proizvode vrhunske modne marke, među kojima su najbolje perjane jakne na svetu. Ova poseta je početak saradnje, mislim da ono što je Plein video zadovoljava njegove standarde i to je na ponos Raški i Srbiji. Očekujem da će vlasnici dogovoriti buduću saradnju“, dodao je Rakitić.\nFilip Plein (43) je nemački modni dizajner, čiji su brendovi „Philipp Plein“, „Plein Sport“ i „Billionaire“.\nKompaniju je osnovao 1998. godine u Nemačkoj, danas joj je sedište u Luganu (Švajcarska), a butici sa njegovim brendom postoje u gotovo svim svetskim metropolama.\nFilip Pleinmodni dizajnerRaška


Đogović: Nema otvaranja poglavlja, Srbija postaje izolovana – EU dihtuje svoje spoljne granice! | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / Đogović: Nema otvaranja poglavlja, Srbija postaje izolovana – EU dihtuje svoje spoljne granice!\nĐogović: Nema otvaranja poglavlja, Srbija postaje izolovana – EU dihtuje svoje spoljne granice!\n23. septembra 2015.\tTEMA DANA 6 Comments\nDragan Đogović je biznismen, umetnik, publicista, humanitarac i aktivista.\nDa se podsjetimo na izjave Dačića i Vučića na nedavnoj konferenciji za štampu u Beču:\n– Nema potrebe da čekamo neke januare ili druge termine iduće godine. Otvorite poglavlja umesto da podižete ograde,- poručio je evropskim zvaničnicima Ivica Dačić, a srpski premijer Aleksandar Vučić je svojom datom izjavom duboko uvjeren da će do otvaranja poglavlja uskoro doći, jer vjeruje u „njemačku riječ i riječ kancelarke Merkel“.\nOčigledno, gospodin Dačić još nije prozreo novonastalu političku klimu i koncept spoljne politike kojeg Brisel užurbano sprovodi, a koji nalaže da se Orbanova bodljikava žičana ograda, čitavom dužinom mađarsko-srpske granice, proširi dalje na granice sa Hrvatskom i Rumunijom, ali ovaj put još visočije i tvrđe, uz pojačani vojni nadzor.\nŠto se premijera Vučića tiče, njegovu izjavu prokomentarisao bih u sledećem kurioznom obliku:\n*Ako do otvaranja poglavlja od strane EU po uvjerenju i očekivanju Vlade Srbije do kraja ove godine dođe, ja ću javno na sred Trga Republike u Beogradu pojesti ovaj moj tekst odštampan u stotinu primjeraka.\nMogao sam komotno i u hiljadu primjeraka navesti, jer sam u ovu svoju tezu apsolutno samouvjeren, tako da do moje iskreno obećane ceremonije jedenja sigurno neće doći.\nNe, ne, fokus ovog mog teksta nisu zaglavljena poglavlja, niti proces pristupanja Srbije u Evropsku uniju, nego ukaz na rapidne zastrašujuće promjene koje nadolaze, i naivnost srpske Vlade koja nije u stanju da sa svojih tuce užih i ostalih 7.230 savjetnika ( koliko ih ukupno na grbači države ima) da procjeni šta otprilike donosi nastali dan, a kamoli da makar grubo analitički prognoziraju ekonomsko i političko stanje za bliski vremenski period.\nČitaoci koji prate moje publicirane tekstove znaju da sam još pre mnogo vremena današnju evropsku ekonomsko-geopolitičku situaciju, i ovaj ogroman priliv migranata, jasno i precizno do tančina nagovjestio.\nAli, nećemo polemisati dalje o tome, da ne ispadne po onoj narodnoj kako Cigo svoga konja hvali, već ćemo da se brižno zapitamo da li je srpska Vlada nakon svega nastalog, u ovom aktuelnom metežu, uopšte svjesna u kakvoj se izrazito opasnoj političkoj krizi, Srbija, i cijela Evropa trenutno nalazi.\nSrpska vladajuća elita je toliko zaslijepljena svojim štetnim reformama, i procesom pristupanja u EU, a koje mora da sprovodi po direktivi Trojke i zapadnih mešetara, da ne uviđa opasno prljavu briselsku diplomatsku „poker igru“, u kojoj pretežno sudjeluju marionetski beskičmenjaci, ampuntiranih mozgova, koji zarad američkih imperijalističkih interesa na svaki mig Vašingtona svjesno i pokorno gutaju svaki namješten blat, a za Srbiju se pritom interesuju koliko i za lanski snijeg.\nZbog visokog priliva migranata koji ne jenjava, Evropa se ponovo dijeli uspostavljanjem graničnih prelaznih kontrola, a Šengenski sporazum, jedan od osnovnih temelja Evropske unije, glavne njene članice ekspresno stavljaju van snage, jer nisu više voljne niti spremne da prihvate svu izbjegličku najezdu. Tim činom one izražavaju nemoć da se na neki drugi pitomiji način riješe problemi nadolazećih migranata sa Bliskog istoka.\nRazlog tome nije samo ekonomske prirode, nego opravdana bojazan, (iako to evropski zvaničnici javno ne priznaju), da među stvarnim nesrećnim izbjeglicama pristiže organizovano i ogroman broj militantnih džihadista, sa ciljem da prošire svoje aktivnosti na evropskom tlu, i time ugroze političku stabilnost Evrope.\nApsolutno je jasno i vidljivo, – kolone izbjeglica / migranata, uključujući i kamuflirane ekstremiste u njihovim redovima, nastaviće se nesmanjenom žestinom ka Evropskoj uniji.\nPo mojoj procjeni, vjerovali ili ne, do kraja oktobra mjeseca stići će još pola miliona migranata, a Srbija će postati, ako dobrodošlica i blagoslov premijera Vučića bude još na snazi, velikim dijelom njihov sabirni centar.\nGeopolitička klima u Evropi i Bliskom istoku će u toku narednih mjeseci u svojoj mjeri toliko kulminirati da će po prvi put nakon Drugog svjetskog rata u decenijama spokojnoj evropskoj građanskoj populaciji, zbog gomilanja tmurnih političkih oblaka iznad evropskog podneblja, koja ničemu dobrom ne slute, zavladati jeziv strah i nemir.\nOholost, nacionalna mržnja i netrpeljivost, karike su zla, koji se nadima svuda oko nas\nAko svemu ovome dodamo i uzmemo u obzir pretnju glavnog muftije Islamske zajednice u Srbiji Muamera Zukorlića, koju je javno uputio ovih dana predsjedniku Republike Srbije Tomislavu Nikoliću, da neće rušiti Srbiju, osim ako ne bude natjeran, jer je Sandžak kako tvrdi plinska soba, koja može za sekund da plane, i Srbiju zapali do Čačka, stičemo neopoziv utisak, da se sva ova scenarija odvijaju po nečijem dobro utvrđenom planu.\nKoga u Briselu pod ovakvim trenutnim okolnostima brine Srbija, i njeno štrebanje u članstvo EU?\nVašington i Brisel praktikovaće uporno i dalje svoje homogene ciljeve, – rušenje Asada nemilosrdnim bombardovanjem, okupaciju Sirije, i miniranje svake mirovne inicijative, a plan “B“ im je, ako do eskalacije sukoba u Evropi ipak dođe, neka to bude isključivo van spoljnih granica Evropske unije. Dakle, na Balkanu.\nDa li će vladajuća srpska politička klika spoznati potencijalno moguće žarište na teritoriji Srbije, i sprovesti zaštitne adekvatne mjere, ostaje da se vidi. Lično, čisto sumnjam.\nZakačka je u tome što te adekvatne mjere ne bi donosio Beograd, kako treba i dolikuje, nego kao i uvjek do sada, Brisel i Vašington.\nDozvolimo li i dalje, da nam drugi kapu kroje, crno nam se piše…!\nPrevious Gadafijevo proročanstvo: Milioni izbeglica će preplaviti Evropu!\nNext Ruski deputat Vodolacki: Sledi haos u Evropi, pa uvođenje američkih trupa!\nProfesor Filozofskog fakulteta u Beogradu, Ognjen Radonjić ocenio je da ukoliko je sporazum iz Vašingtona …


“Opstanak i povećanje brojnosti orla krstaša paradigma je zaštite životne sredine i borbe za očuvanje biološke raznovrsnosti i prirodnih vrednosti Srbije što je zadatak svih nas”, rekao je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan povodom početka kampanje zaštite ove veličanstvene ptice koju realizuju kompanija “Karlsberg Srbija” u partnerstvu sa Društvom za zaštitu i proučavanje ptica Srbije i Ministarstvom zaštite životne sredine.\n“Nekada rasprostranjena vrsta, u Srbiji danas obitava poslednji gnezdeći par ove globalno ugrožene ptice. Ugroženost populacije orla krstaša, kao i drugih vrsta koje nestaju u prirodi, posledica je neodgovornog i destruktivnog ponašanja čoveka prema živom svetu i Planeti”, rekao je ministar Goran Trivan.\nOn je ukazao da je čovek poslednjih decenija menjao lice Planete temeljno uništavajući njene resurse. “Ukoliko nastavi sa ovim, zahvaljujući visokim tehnologijama i genetskom inženjeringu čovek će najverovatnije obezbediti svoj opstanak, dok će biodiverzitet kakav danas poznajemo nestati”, dodao je ministar.\n“Takva promena zauvek će uticati i na čoveka, koji bez živog sveta i lepote u svom okruženju, više nikada neće biti isti. Međutim, nemamo prava da to činimo prirodi i Planeti, i zato moramo da menjamo svoje ponašanje”, naglasio je Trivan.\nOn je ukazao da su zaštita životne sredine, ulaganje u prečišćavanje voda, uslov i za očuvanje vrsta. “Prečišćavanje vode je prioritet, jer bez čiste vode nema ni zdrave životne sredine, a bez nje ni biodiverziteta”, naveo je Trivan.\nPored ovog, ministar se založio za što šire uključivanje u akcije pošumljavanja koje predstavlja najjeftiniji i najjednostavniji uspešan odgovor na posledice klimatskih promena, ali istovremeno, i kao faktor očuvanja biološke raznovrsnosti. Pošumljavanje polako dobija pravo građanstva, ukazao je, navodeći procene švajcarskih stručnjaka da, ukoliko bi posadili blizu milijardu mogućih hektara šuma na Planeti, onda bi te šume za određeno vreme absorbovale blizu dve trećine ugljen-dioksida iz vazduha.\n“Kampanja za očuvanje orla krstaša u okviru društveno odgovornog poslovanja kompanije “Karlsberg Srbija” značajna je podrška aktivnostima na zaštiti biodiverziteta i zaštite životne sredine, i bilo bi dobro da što više kompanija na ovaj način izražava svoju brigu o društvenoj zajednici”, rekao je ministar.\nPrema njegovim rečima, Ministarstvo će se, zajedno sa svim drugim institucijama, uključiti u aktivnosti projekta, ali je pored ovog neophodno da se sprovode i dugoročne mere zaštite, kako bi orao krstaš opstao i povećao svoju brojnost u Srbiji.\n“Kompanija “Karlsberg Srbija” će u okviru kampanje odvajati po jedan dinar od svake prodate 0.5 boce Lav piva, i prikupljeni iznos izdvojiti za aktivnosti i mere zaštite orla krstaša”, rekao je generalni direktor Kompanije Vladimir Vava, predstavljajući plan Kampanje. “Prepoznajući povezanost teme nacionalnog ponosa sa zaštitom životne sredine, Kompanija se opredelila da ulaganjem u zaštitu orla krstaša, vrste koja predstavlja svojevrsni nacionalni simbol, doprinese dobrobiti društvene zajednice u kojoj posluje”, istakao je Vava.\n“Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije sprovodi aktivne mere zaštite poslednjeg gnezdećeg para orla krstaša u Srbiji, a za svega tri godine uspelo je da pet mladunaca preživi, izleti i obogati populaciju”, rekao je direktor Društva Milan Ružić.\nPo ugledu na susednu Mađarsku koja je uspela u poslednjih 30 godina da poveća brojnost na 150 parova, sredstvima koja će se obezbediti ovom kampanjom, biće realizovane različite aktivnosti i mere na zaštiti i obnavljanju populacije orla krstaša u našoj zemlji.\nAkcija čišćenja Ade Ciganlije\nNa Grenlandu se istopilo oko dve milijarde tona leda za samo 24 sata


Beba bira gde – podrška dojenju u javnosti - Lepota i zdravlje\nDoktorka Ćećez naglasila je koliko je dojenje važno i za bebu, i za mamu. Govoreći o dojenju kao preduslovu našeg postojanja, predočila je mamama brojne dobrobiti koje samo majčino mleko može da pruži. Između ostalog, istraživanja su pokazala da majčino mleko štiti dete od infekcija, pomaže mu da se pravilno razvija i raste, jer se menja u zavisnosti od detetovog uzrasta i potreba. Prednosti dojenja su i za majku brojne: rizik od postporođajne depresije opada, telesna masa se vraća u normalu, a na dugoročnom planu, smanjuje se rizik od osteoporoze i pojave malignih oboljenja dojke i jajnika.\nInicijativa Rosa podrška dojenju kreirana je u skladu sa Nacionalnim programom podrške dojenju koji je usvojila Vlada RS, kako bi se podigao broj dojenih beba u Srbiji. Rosina inicijativa predstavlja nastavak rada na podržavanju onoga što je važno – porodice, i to nakon jedne decenije posvećenosti tom cilju, kroz otvaranje 3 banke humanog mleka i 20 škola roditeljstva širom Srbije. Nedavno je najavljen i početak opremanja Rosa sobe za podršku dojenju u GAK Narodni front, jednom od dva najveća porodilišta, gde se godišnje rodi više od 6.800 beba. Međutim, Rosa nije tu stala, već je odlučila da podržava mame i kada izađu iz porodilišta, i tako je započela inicijativa Beba bira gde, usmerena na podizanje svesti i edukaciju javnosti o važnosti dojenja u javnosti.


Jedna od najvećih nekontrolisanih deponija u Evropi dobija nov izgled – Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nJedna od najvećih nekontrolisanih deponija u Evropi dobija nov izgled\nBy Reciklaza.biz maj 15, 2020\nVoda mrko-sive boje sliva se niz obronke deponije ka zasadu šljiva na obali Dunava.Ocedne vode iz deponije nekontrolisano se kreću ka drugoj najvećoj reci u Evropi i zagađuju njen tok toksičnim sadržajem višegodišnjih slojeva otpada koji se na ovoj lokaciji odlaže od 1977. godine, kada je prvi put stavljena u funkciju, navodi se u tekstu objavljenom u Kuriru. Lokalni stručnjaci za zaštitu životne sredine tvrde da je koncentracija toksičnih materija u ocednim vodama iz deponije visoka zbog nekontrolisanog odlaganja otpada.\nDeponija u Vinči je trenutno najveća neuređena deponija na otvorenom u Evropi. Skoro 600 kamiona ovde svakodnevno dovozi 1.500 tona kućnog i 3.000 tona građevinskog otpada. Na deponiji koja zauzima površinu 185 fudbalskih stadiona uskoro neće biti mesta za nove količine otpada koji se svakodnevno dovozi.\nDeponija u Vinči, koja je na rubu ekološke katastrofe i preti da zagadi vodu i vazduh, udaljena je od centra Beograda samo petnaestak kilometara. Ali, to će se uskoro promeniti.\nU oktobru 2019. godine, počela je izgradnja nove sanitarne deponije, postrojenja za proizvodnju energije iz otpada i jedinice za reciklažu građevinskog otpada u skladu sa važećim specifikacijama i standardima Evropske unije. U naredne tri godine, naslagana brda otpada će biti sanirana i pretvorena u ozelenjene površine. Deponijski gas koji je decenijama nastajao iz otpada na deponiji biće izvučen i korišćen kao energent. Budući otpad će se koristiti za proizvodnju toplotne i električne energije, a predviđa se i sakupljanje i prečišćavanje ocednih voda.\nMeđunarodna finansijska korporacija (IFC) i Multilateralna agencija za garantovanje investicija (MIGA) – članice Grupe Svetske banke, obezbeđuju paket finansiranja u iznosu od 260 miliona evra, uključujući i garancije preduzeću za posebne namene Beo Čista Energija d.o.o., koje su osnovali globalno-komunalno preduzeće Suez, japanski konglomerat Itochu i Marguerite Fund II, panevropski investicioni fond. Ovim sredstvima će se finansirati projekat zatvaranja zasićene deponije u Vinči, izgradnja nove sanitarne deponije i postrojenja za proizvodnju energije iz otpada i preradu građevinskog otpada.\nFinansijski paket IFC-a takođe obuhvata 20 miliona evra zajedničkog koncesionog kredita iz Kanada – IFC zajedničkog programa finansiranja u oblasti klime. Reč je o partnerstvu Vlade Kanade i IFC-a sa ciljem promovisanja finansiranja privatnog sektora u oblasti čiste energije i projekata klimatskog prilagođavanja. Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Razvojna banka Austrije (OeEB) su takođe uključene u paket finansiranja projekta. Ova transakcija je realizovana uz savetodavnu podršku vlade Austrije, Kanade i Švajcarske, kao i Rokfeler fondacije.\nInvesticija je stigla u pravi čas. Tokom proteklih decenija, na deponiju koja može da se koristi još najviše godinu dana, dopremljeno je više od deset miliona tona otpada. Na pojedinim mestima stvorila su se prava brda smeća, visine i do 70 metara.\n„Bio je ovo poslednji trenutak da Beograd dobije novu deponiju”, rekao je Vladimir Milovanović, direktor Beo Čista Energija d.o.o.\nPrema procenama stručnjaka, primenom savremenih i održivih pristupa upravljanju otpadom, nova deponija u Vinči će biti u funkciji narednih 30 godina.\nFOTO: DOMINIC CHAVEZ/IFC\nSrbiji i drugim zemljama u razvoju preti vremenska bomba\nKamion vozeći u rikverc penje se na vrh brda nagomilanog otpada i istresa tovar sačinjen od stotina plastičnih flaša, kuhinjskog otpada i delova polomljenih igračaka. Predeo čine još prljavijim hiljade galebova koji preleću i grabe ka ostacima hrane, ostavljajući za sobom ptičiji izmet. Nedaleko od ptica, čovek prebira po otpadu i ubacuje plastične flaše u najlonski džak. Kamion se vraća istim putem i prelazi preko gomile smeća veličine omanjeg vozila koje se kovitla pod točkovima. Nestaje kroz oblak isparenja od svežeg otpada koji je upravo istovario.\nNa mesto kamiona dolazi traktor koji sabija i gura u pravcu Dunava naslage smeća od kojih je nastalo klizište koje se povremeno pretvara u pravu lavinu. Pored nesnosnog smrada, prisutan je i stalni rizik od klizišta. Pre nekoliko meseci, bočna kosina brda se urušila pod sopstvenom težinom, ostavljajući za sobom liticu visoku 20 metara, sačinjenu od otpada i metana koji je nastao njegovom razgradnjom.\nSledeća velika pretnja je zapaljivi metan koji se oslobađa iz klizišta. Metan je moćan staklenički gas koji utiče na globalno zagrevanje. To se desilo na nekoliko mesta u severozapadnom uglu deponije gde dim kulja iz zapaljenog otpada. U dodiru sa vazduhom, metan je izazvao požare koji još tinjaju. Grupa radnika danima pokušava da ih sanira posipanjem zemlje.\nLoš kvalitet vazduha u Beogradu je posledica dima punog metana i drugih nedozvoljenih čestica i smoga koji se nadvio nad gradom.\n„Nešto blaže od pakla”, kaže Dragan Varga, koordinator saobraćaja na deponiji koji je ovde već dve decenije.\nUpravljanje čvrstim otpadom predstavlja izazov svuda u svetu. Posebno je izražen u gradovima kao što je Beograd, koji privlače sve veći broj ljudi iz unutrašnjosti. Beograd je grad u usponu, ali nerešavanje pitanja zaštite životne sredine usporava njegov razvoj.\nUređenje deponije u Vinči, koja više liči na smetlište gde se otpad odlaže bez prerade, predstavlja važan korak u procesu njene transformacije.\nGradska deponija u Vinči je „u ovom trenutku, po pitanju ekologije, najveća crna tačka, ne samo u Srbiji, već i u ovom delu Evrope”, rekao je Siniša Mali, ministar finansija u Vladi Republike Srbije, bivši gradonačelnik Beograda.\nGrad je počeo pripreme za izgradnju nove deponije, u okviru kojih nastoji da obezbedi zaštitu ljudi, životinjskog i biljnog sveta na lokaciji. Donedavno je na lokaciji deponije živelo 17 romskih porodica koje su se bavile sakupljanjem i prodajom sekundarnih sirovina. Grad je obezbedio njihovo raseljavanje i pomogao im da nađu zaposlenje. Grad takođe ulaže napore za očuvanje staništa divljih ptica i retkih biljnih vrsta.\nSanacija deponije je u toku, ali su stari problemi ostali. Otpad svakim danom sve više klizi prema Dunavu. Stalnim pomeranjem otpada nastaju novi požari koje zaposleni neumorno gase. Lokalna putna infrastruktura propada usled klizišta, pa se nekim delovima deponije može prići isključivo traktorima koji gotovo stoje opasno nakrivljeni na kosinama naslaganog nestabilnog otpada.\nUpravljanje otpadom na adekvatan način isplati se građanima i investitorima\nBeograd nije sam. Gradovi širom sveta se suočavaju sa sličnim izazovima upravljanja otpadom.\nPrema procenama Grupe Svetske banke, svet proizvodi više od dve milijarde tona komunalnog čvrstog otpada svake godine, od čega se bar jednom trećinom ne upravlja na ekološki održiv način. Predviđa se da bi ova cifra mogla da dostigne 3,4 milijarde tona do 2050. godine. Povećava se udeo deponija u ukupnoj emisiji gasova koji izazivaju efekat staklene bašte. Ovaj udeo je u Evropi trenutno veći od tri procenta.\nDržave i gradovi širom sveta mogu mnogo da nauče iz projekta koji Grad Beograd sprovodi sa svojim partnerima.\nPre pet godina, kada je Grad počeo da razmatra moguće rešenje za problem deponije „nismo imali iskustva u oblasti tretiranja otpada”, rekao je Siniša Mali, ministar finansija u Vladi Republike Srbije, koji je bio gradonačelnik Beograda u periodu od 2014. do 2018. godine, kada je nastao projekat. „Trebalo je pronaći partnera koji ima dovoljno finansijskih sredstava da sprovede projekat do kraja, ali i potrebno operativno znanje i iskustvo”.\nDržave u svetu su na sebe preuzele više od polovine svih usluga vezanih za upravljanje otpadom. Prema podacima Svetske banke, u zemljama u razvoju, opštine izdvajaju i do 20 odsto budžeta za troškove sakupljanja i odlaganja otpada. Samo jedna trećina zemalja odlučila se za javno-privatna partnerstva (JPP) u rešavanju izazova vezanih za upravljanje čvrstim otpadom.\nU vreme mandata Siniše Malog, gradska administracija je sa IFC-om razmatrala mogućnost da se rešenje obezbedi uključivanjem privatnog sektora preko JPP. Tokom četvorogodišnjeg perioda priprema, koje su se odvijale uz podršku vlada Austrije, Kanade i Švajcarske, kao i Rokfeler fondacije, IFC je pomogao Gradu Beogradu da pripremi održiv i balansiran ugovor o JPP i tenderski proces koji je transparentan i konkurentan, kao i da unapredi zakonodavni okvir za sprovođenje JPP. Grad Beograd je 2018. godine odlučio da ugovor o JPP dodeli pobedniku tendera – konzorcijumu Suez i Itochu, globalnim liderima u oblasti upravljanja otpadom i ekoloških rešenja. Francuska kompanija CNIM je zadužena za prateća postrojenja, a srpski građevinski konglomerat Energoprojekt za izgradnju. Garancije koje izdaje MIGA omogućile su da se investitorima pruže uverenja da svoja sredstva ulažu u isplativ projekat bez potrebe za državnom garancijom. Upotreba inovativnog zajedničkog koncesionog instrumenta za finansiranje kroz Kanada – IFC zajednički program u oblasti klime omogućila je smanjenje rizika po projekat, uz dostizanje pristupačnih tarifnih nivoa.\nOvo je jedan od prvih velikih finansijskih projekata privatnog sektora u oblasti upravljanja otpadom na tržištima u razvoju.\n„Ovaj projekat je primer dobrog rešenje za infrastrukturne probleme i efikasan način da se smanji pritisak na gradski budžet”, rekao je Mitsuaki Harada, generalni direktor kompanije ITOCHU Europe i direktor u Beo Čista Energija.\n„Pored upravljanja i prerade otpada, projekat će omogućiti upotrebu komunalnog otpada za proizvodnju toplotne i električne energije, čijom će prodajom biti nadoknađen deo troškova izgradnje i rada novog postrojenja za preradu otpada“, rekao je Tomas Lubek (Thomas Lubeck), regionalni menadžer IFC-a za Centralnu i Jugoistočnu Evropu..\n„Deo otpada koji se doprema na deponiju biće pretvoren u resurs”, dodao je Lubek. „U ovom projektu, kojim intervenišemo na kraju lanca upravljanja otpadom, grad i građani imaju važnu ulogu. Stopa reciklaže otpada u Beogradu i Srbiji se mora povećati“.\nU proteklih nekoliko meseci, Grad je uveo kontejnere za odvojeno sakupljanje otpada. Građani se podstiču da više recikliraju.\n„Građani širom sveta moraju da promene način razmišljanja o otpadu, a to je ono što se upravo dešava u Beogradu”, dodao je Lubek.\n„Ovaj projekat ima kapacitet da postane primer rešenja za ostale gradove“, rekao je Filip Tiel (Phillipe Thiel), direktor kompanije SUEZ u Srbiji i direktor u Beo Čista Energija.\nProjekat koji se oslanja na ekspertizu IFC-a u oblasti izgradnje, inkluzivnih, bezbednih, otpornih i održivih gradova, može da postane putokaz ostalim gradovima, uključivanjem privatnog sektora u rešavanje gorućih izazova upravljanja otpadom.\n„Ovaj model se može primeniti u drugim državama i velikim gradovima koji imaju problem sa neuređenim deponijama”, rekao je Tiel.\nU zemljama kao što je Srbija, rešavanje problema neuređenih deponija je preduslov da vazduh bude čist, a reke nezagađene. To je put ka zdravoj i održivoj budućnosti u kojoj ima nade za građane.


“Srpska vlast je pokvarena i sprema predaju Kosova” – Политикон\nПочетна\tАктуелно\t“Srpska vlast je pokvarena i sprema predaju Kosova”\n“Srpska vlast je pokvarena i sprema predaju Kosova”\nby pera 11. марта 2020.\nPoznati ruski ekspert za Balkan blizak Kremlju i Vladimiru Putinu, Viktor Kolbanovski, u autorskom tekstu objavljenom na sajtu ruske državne novinske agencije Regnum upozorio je da bi bilo kakvo rešenje kosovskog problema u kom bi Sjedinjene Američke Države imale ključnu ulogu imalo nesagledive negativne posledice po rusko-srpske odnose.\nPrema njegovim rečima, priznanje Kosova u bilo kom obliku za prvi rezultat imalo bi ubrzani prijem Srbije, a zatim i Bosne i Hercegovine u NATO.\nHašim Tači i Aleksandar Vučić, Foto: Profemedia.rs\n– Međutim, znatno negativnija posledica bila bi moralna i politička šteta koja bi se ogledala u gubitku istorijskog poverenja srpskog naroda prema Rusiji – piše Kolbanovski i dodaje: – To bi dovelo do nepopravljivog pogoršanja odnosa između Srbije i Rusije i gubitka geopolitičkog uticaja Rusije na Balkanu.\nKolbanovski definiše tri koraka koja bi Moskva morala da preduzme kako bi sprečila ovakav scenario. Najpre, piše ruski ekspert, “ruski političari bi morali da otpočnu aktivnu saradnju sa srpskom opozicijom jer bi tako rešili dva ključna zadatka – povećali simpatije prema Rusiji u redovima srpskog naroda i preduzela efektivne mere u cilju blokiranja predaje Kosova”.\nVIktor Kolbanovski, Foto: Privatna arhiva\nDrugi korak, po mišljenju Kolbanovskog, koji u ovom tekstu vlast Aleksandra Vučića definiše kao “autoritarnu”, treba da bude “demontiranje monopola političkog uticaja Vučića na rusko državno rukovodstvo”.\nPrema rečima Kolbanovskog, u nekoliko manjih ruskih medija se već vodi aktivna kampanja demonizacije srpske opozicije i popularizacije ideje “razgraničenja” Kosova.\n– U tome se pokazuje pokvarenost srpske vlasti i time dokazuju njeni planovi za predaju Kosova – piše Kolbanovski.\nKonačno i najvažnije, Kolbanovski piše da Rusija mora da spreči kršenje odredbi Rezolucije 1244 i sklapanje bilo kakvih ishitrenih i ubrzanih dogovora. Kolbanovski se poziva i na loše iskustvo Rusije u saradnji sa Milom Đukanovićem, koji je, po njegovim rečima, koristio simpatije građana Crne Gore prema Rusiji kako bi opstao na vlasti, a vremenom uveo Crnu Goru u NATO.\nGubitak istorijskog poverenja srpskog naroda prema Rusiji bi dovelo do nepopravljivog pogoršanja odnosa između Srbije i Rusije i gubitka geopolitičkog uticaja Rusije na Balkanu – rekao je Kolbanovski\n– Iskustvo koje je Rusija prikupila u tom slučaju mora biti od koristi za dalje korake u odnosima sa Srbijom – zaključio je ruski ekspert.


Cene ovaca i koza na tržištu Srbije od 08. do 15. maja 2017. godine - Farmia\nCene ovaca i koza na tržištu Srbije od 08. do 15. maja 2017. godine\nProšlonedeljne cene na tržištu stoke beleže promene u odnosu na cene iz pretprošle nedelje. Kada je reč o platformi za kupovinu i prodaju stoke farmia.rs i postavljanju ponuda primetili smo manju aktivnost u Topličkom okrugu. Ostali okruzi u Srbiji bili su aktivni u postavljanju ponuda, a na prvom mestu se nalazi Južnobački okrug sa 82 postavljene ponude.\nCene svinja na tržištu od 08. do 15. maja 2017. godine\nCene goveda na tržištu od 08. do 15. maja 2017. godine\nŠto se tiče cena ovaca i cena koza, prvo treba reći da je u prethodnoj nedelji na platformi za kupovinu i prodaju stoke farmia.rs postavljeno 431 oglasa za prodaju ili kupovinu stoke. Od 431 oglasa, 156 oglasa odnosi se na ovce i koze svih rasa i kategorija.\nProsečna cena jaradi prošle nedelje beleži promene u odnosu na pretprošlu nedelju. Na nivou cele zemlje cena je iznosila 215,7 rsd/kg, 8,6 dinara po kilogramu više nego pretprošle nedelje. Najviša cena jaradi u prošloj nedelji izmerena je u Nišu 250 rsd/kg, a najniža u Kraljevu 170 rsd/kg.\nProsečna cena jagnjadi u Srbiji je u nedelji za nama je pala za 3,7 dinara i iznosila je 298,6 rsd/kg. Najviša cena jagnjadi za prošlu nedelju izmerena je u Zaječaru i iznosila je 350 rsd/kg, dok je najniža bila u Kraljevu 260 rsd/kg.\nNa nivou cele Srbije prosečna cena koza beleži promene na gore u odnosu na pretprošlu nedelju i iznosi 135 rsd/kg u odnosu na pretprošlonedeljnih 131,3 rsd/kg. Najviša cena koza za prošlu nedelju izmerena je u Loznici 150 rsd/kg, a najniža u Nišu 120 rsd/kg.\nCene ovaca svih težina u nedelji za nama beleže promene u odnosu na pretprošlu nedelju. Na nivou cele zemlje prosečna cena je iznosila 138,2 rsd/kg, što je umanjenje od 2,3 dinara po kilogramu. Najviša cena ovaca za prošlu nedelju izmerena je u Obrenovcu 160 rsd/kg, dok je najniža bila u Somboru i Kragujevcu 120 rsd/kg.\nProsečne cene ovnova za priplod ne beleže promene u odnosu na pretprošlu nedelju. Prosečna cena na nivou cele zemlje je bila 28000 dinara po grlu. Najviša cena ovnova za priplod u prošloj nedelji izmerena je u Kragujevcu i to 40000 dinara po grlu, a najniža je bila u Obrenovcu 16000 po grlu.\nNa nivou Srbije prosečne cene šilježadi se nisu menjale u odnosu na pretprošlu nedelju i iznose 220 rsd/kg. Najviša cena šilježadi za prošlu nedelju izmerena je u Obrenovcu 240 rsd/kg, dok je najniža bila u Požarevcu 200 rsd/kg.\nProsečna cena dviski beleži promene u odnosu na pretprošlu nedelju, pada za 6,7 dinara i iznosi 173,3 rsd/kg na nivou cele Srbije.\nza priplod 28000\n* Cena ovaca i koza u Srbiji izmerene od 08. do 15. maja 2017. godine\nCene ovaca i koza u Srbiji u 19. nedelji 2017.


Taèi naredio zaustavljanje voza "po svaku cenu" - B92\nTaèi naredio zaustavljanje voza "po svaku cenu"\nPriština -- Prištinski portal Ekspres javio je da je kosovski predsednik Hašim Taèi "naredio" da se "po svaku cenu" spreèi ulazak voza "kosovskih Srba", prenosi Kossev.info\nIzvor: Beta, Tanjug subota, 14.01.2017. | 16:17 -> 18:50\nTaèi je, kako je ovaj prištinski portal javio, pozvao kosovskog ministra unutrašnjih poslova Skendera Hisenija i direktora Policije Kosova Špenda Madžunija da "ne dozvole" ulazak voza i da se saèuva "teritorijalni integritet i suverenitet".\n"Imajuæi u vidu nemar vlasti, pozvao sam svoju kancelariju, poštujuæi ustavnost i zakonitost, a u okviru svojih nadležnosti, kako bi se oèuvao teritorijalni suverenitet i integritet, pozvao sam i ministra unutrašnjih poslova i direktora policije. Pitao sam ih da spreèe ulazak voza na Kosovo odmah i po svaku cenu. Imam puno poverenje da æe vlasti sprovesti ustavnu i zakonsku odgovornost. Institucije treba da izvrše tu obavezu. Što je dosta, dosta je. Imaæemo nultu toleranciju prema Beogradu koji krši teritorijalni integritet Kosova," rekao je Taèi za Ekpres.\nTaèi je ranije pozvao nadležene inistucije u Prištinu da zakonskim merama hitno zaustave voz koji je ka Kosovskoj Mitrovici krenuo iz Beograda.\nOn je tada naveo da voz treba da se zaustavi zbog neprihvatljivog nacionalstièkog obeležja koje je u suprotnosti sa Ustavom Kosova.\nTaèi je, kako prenose prištinski mediji, naveo da su u tom vozu i zvaniènici Srbije koji nisu dobili dozvolu za ulazak na Kosovo.\n"Kosovo poštuje slobodu kretanja ljudi i robe. Meðutim, ulazak voza sa nacionalistièkim parolama iz Srbije, koje su u suprotnosti sa Ustavom i zakonima Kosova je potpuno neprihvatljiv. U tom vozu ima i putnika i visokih zvaniènika Srbije koji nisu dobili dozvolu za ulazak na Kosovo prema procedurama na snazi", rekao je Taèi.Kosovski predsednik istièe da svemu ilegalnom što dovodi u pitanje državni suverenitet Kosova, treba stati na put.\n"Ovaj voz je nova provokacija i vlasti na Kosovu treba da preduzmu potrebne mere da ga hitno zaustave", rekao je Taèi.\nSa beogradske železnièke stanice jutros je krenula probna vozna linija do Kosovske Mitrovice.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Ðuriæ ocenio je da bi zaustavljanje te kompozicije znaèilo kršenje osnovnih ljudskih prava i slobode kretanja.\nÐuriæ je podsetio da linija Kraljevo - Kosovska Mitrovica veæ dugo funkcioniše, da je ovo samo njen produžetak i da ne zna zbog èega bi to trebalo da bude problem.\nDolazak voza u Mitrovicu oèekuje se veèeras oko 19 sati.\nNa vozu je na više jezika ispisano Kosovo je Srbija, a unutrašnjost je dekorisana freskama iz srpskih mansitra na Kosovu koje su pod zaštitom Uneska.\nKosovska ministarka Edita Tahiri juèe je od EU zatražila da zabrani ulazak voza na Kosovo jer, kako je ocenila, Beograd time destablizuje Kosovo i narušava suverenitet i teritorijalni integritet Kosova.\nKosovo: Proverava se pruga zbog snimka eksploziva VIDEO\nJarinje: Pruga pod opsadom policije, èeka se voz FOTO


Pravila aplikacije smernica grupe za kontrolere domena\nPogledajte originalni članak na engleskom jeziku: 259576\nKontrolori domena povlače neke bezbednosne postavke samo iz objekata smernica grupe povezanih sa osnovnim na domenu. Pošto kontrolori domena dele istu bazu podataka naloga za domen, određene bezbednosne postavke moraju da se podese jednoobrazno u svim kontrolerima domena. Ovim se osigurava da članovi domena imaju dosledno iskustvo bez obzira na to koji kontroler domena koriste za prijavljivanje. Windows 2000 primenjuje ovaj zadatak tako što dozvoljava da se samo određena postavka u smernicama grupe primeni na kontrolere domena na nivou domena. Ovo ponašanje smernica grupe se razlikuje od servera za članove i radnih stanica. Sledeće postavke se primenjuju na kontrolere domena u operativnom sistemu Windows 2000 samo kada su smernice grupe povezane sa kontejnerom domena:\nSve postavke u konfiguraciji računara/postavkama operativnog sistema Windows/bezbednosne postavke/smernice naloga (to obuhvata sve smernice za podešavanje bezbednosti, lozinku i Kerberos.)\nSledeće tri postavke u konfiguraciji računara/postavke operativnog sistema Windows/bezbednosne postavke/lokalne smernice/bezbednosne opcije:\nAutomatski odjavi korisnike kada istekne vreme prijavljivanja\nPreimenovanje administratorskog naloga\nPreimenuj nalog gosta\nSledeće postavke primenjuju se na kontrolere domena zasnovane na operativnom sistemu Windows Server 2003 samo kada su smernice grupe povezane sa kontejnerom domena. (Postavke se nalaze u konfiguraciji računara/postavke operativnog sistema Windows/bezbednosne postavke/lokalne smernice/bezbednosne opcije.)\nNalozi: status administratorskog naloga\nPoslovni kontakti: status naloga gosta\nNalozi: preimenovanje administratorskog naloga\nPoslovni kontakti: Preimenovanje naloga gosta\nBezbednost mreže: odjavljivanje sile kada istekne vreme prijavljivanja\nOve postavke iz objekata smernica grupe se ne primenjuju u organizacionom jedinici kontrolera domena jer kontroler domena može da se premesti iz organizacione jedinice kontrolera domena i u drugu organizacionu jedinicu. Korišćenje kontejnera domena omogućava da se ova postavka primeni bez obzira na to u kojoj organizacionoj jedinici se nalazi kontejner domena. Proces primene ovih postavki na kontroleru domena obuhvata:\nKontroler domena prikuplja listu objekata smernica grupe pretraživanjem nadređenih kontejnera računarskog objekta kontrolera domena.\nKontroler domena primenjuje prethodno navedene postavke samo ako je objekat smernica grupe povezan sa kontejnerom domena.\nAko postoji više objekata smernica grupe povezanih sa kontejnerom domena, aplikacija objekata smernica grupe počinje sa objektom smernica grupe na dnu liste i završava se objektom smernica grupe na vrhu. Ovo dovodi do toga da objekat smernica grupe bude najbolji prioritet u odnosu na druge.\nViše informacija o smernicama grupe potražite u beloj knjizi "Uvod u Windows 2000 smernice grupe" na sledećoj Microsoft Web lokaciji:


Stručnjaci krče put do istine o stradanju Srba\n12.10.2018 11:24 | V. K.\nBanjaluka - Vlada Republike Srpske razmatrala je juče prijedlog kriterijuma i institucija iz kojih će biti birani članovi komisija za istraživanje stradanja svih naroda u srebreničkoj regiji od 1992. do 1995. godine te istraživanje stradanja Srba u Sarajevu u periodu od 1991. do 1995. godine.\nPrihvaćen je prijedlog Ministarstva pravde RS da za članove komisije budu imenovana po dva predstavnika iz Narodne skupštine, Vlade, Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica te ministarstava pravde, unutrašnjih poslova, rada i boračko-invalidske zaštite, ali i iz udruženja sudija, tužilaca te Advokatske komore RS.\nDio budućih komisija biće, između ostalih, i članovi pravnih fakulteta iz Banjaluke i Istočnog Sarajeva te sa studijskih programa istorije, geografije, kao i međunarodni pravni eksperti.\n- Zadužuje se Ministarstvo pravde RS da se u skladu s utvrđenim kriterijumima neophodnim za imenovanje obrati navedenim institucijama radi konačnog utvrđivanja sastava komisije i da sa Republičkim centrom za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica obave neophodne konsultacije da bi bio obezbijeđen rad međunarodnih pravnih eksperata - saopšteno je iz Vlade RS.\nZa izvršenje zaključka Vlade RS od 18. avgusta 2018. godine, a s ciljem obavljanja kvalitetnih konsultacija, Ministarstvu pravde RS utvrđen je dodatni rok do 90 dana.\nMinistri su na jučerašnjoj sjednici usvojili informaciju o radu radnih grupa za evropske integracije u domenu tehničke finalizacije odgovora na dodatna pitanja iz upitnika Evropske komisije.


AGROKOR: Ramljak "nadzire" i posle ostavke - Bizlife.rs\nAGROKOR: Ramljak „nadzire“ i posle ostavke\nPremijer Hrvatske Andrej Plenković izjavio je da proces vanredne uprave u posrnulom koncernu Agrokor ide dalje i da će do izbora nove vanredne uprave taj posao i dalje raditi Ante Ramljak koji je podneo neopozivu ostavku na funkciju vanrednog poverenika.\n„Kao ključnu poruku koju želim poslati svim zaposlenicima, poveriocima i dobavljačima je da proces vanredne uprave i proces nagodbe ide dalje i da Agrokor funkciše zajedno sa svim kompanijama u njegovom sastavu normalno“, rekao je Plenković na konferenciji za novinare.\n„Nema nikakvog prekida funkcionisanja niti vanredne uprave niti funkcionisanja kompanije, a niti bilo kakve opasnosti za destabilizaciju celog procesa“, rekao je premijer posle celodnevih razgovora u Vladi o situaciji u Agrokoru.\nPlenković je rekao da je njegova Vlada donošenjem Zakona o vanrednoj upravi sprečila „ekonomski i finansijski cunami na hrvatsku privredu“ i ocenio da je napravljen veliki napor da se pokuša „razmrsiti klupko“ u Agrokoru i oko njega. Zbog toga se zahvalio Ramljaku i drugim stručnjacima koji su u poslednjih deset meseci bili angažovani u tom procesu.\nHrvatski premijer je ocenio da nema „posebnog dramatičnog trenutka“ i da će se voditi računa da nova vanredna uprava bude kompetentna i da se nastavi proces u koji je uložen „ogroman politički kapital“.\n„To govorim kao čovek i političar koji u ovih 48 godina nema nikakve trunke sene na etičnost na način na koji radim i na koji sam angažovan. To mi je važno i zato sam ovu situaciju doživeo kao pogrešku koja je bacila jednu senku i izazvala brojne komentare u javnosti“, dodao je Plenković.\nOn je naveo da je zajedno sa saradnicima i zaposlenima uspeo da stabilizuje poslovanje Agrokora, očuva zaposlenost, spreči propast dobavljača i stvori preduslove da poverioci mogu da pregovaraju o nagodbi ali da „nažalost, neizvesnost koja je bila stvorena vezano za njegov ostanak na mestu poverenika snažno radi protiv ovog procesa“.\nPosle objave u medijima, iz Agrokora su naveli da „datum formalne odjave, koja je usledila 20 dana po prestanku radnog odnosa raskidom ugovora o radu, ne menja činjenicu da je Ante Ramljak radni odnos u Texo managementu raskinuo kada je imenovan za vanrednog poverenika“.


Ne žuriti sa donošenjem zakona o lobiranju u Srbiji | EurActiv Srbija\nNe žuriti sa donošenjem zakona o lobiranju u Srbiji\nObjavljeno : 26.11.2012.\t Tweet\nNe treba žuriti sa donošenjem zakona o lobiranju sve dok se ne stvori institucionalni okvir u kome je moguća primena tog zakona, istakli su 26. novembra učesnici međunarodnog skupa o lobiranju u beogradskom Narodnom pozorištu. Čak i kada bi postojao zakon, on ne bi vredeo bez sistema kojim je uređeno pitanje donošenja zakona, formiranja lokalne i republičke vlasti i samostalnosti narodnih poslanika. Programski direktor Transparentnosti Srbije Nemanja Nenadić upitao je učesnike šta će se dogoditi ako se u slučaju uhapšenog bivšeg ministra poljoprivrede Saše Dragina ispostavi da je doneo spornu uredbu nakon sastanaka sa nekim firmama. Predstavnici Društva lobista Srbije naveli su da takav susret ne bi ni bio moguć da postoji zakon o lobiranju, jer je zabranjeno lobiranje za protivzakonite interese.\nKonferenciju o regulisanju lobiranja u Srbiji organizovao je Projekt za pravnu reformu Agencije nemačke vlade za tehničku saradnju GIZ, u saradnji sa Agencijom za borbu protiv korupcije i Službenim glasnikom.\nPredsednik društva lobista Srbije Zoran Domazet ocenio je da Srbija može da ima vrhunski zakon, ali da on ništa ne vredi ako se ne zna kako se formira vast u opštini ili vlada Srbije.\n"Mi smo tri godine čekali. Kad smo čekali toliko, bolje da sačekamo još malo, iako se meni lično žuri", kazao je Domazet na panelu "Regulisanje lobiranja u Srbiji – za i protiv".\nDomazet je naveo da trenutno lobira kod jednog ministra, ali da ne može da kaže koliko je plaćen za taj posao. "Da lobiram kod jednog ministra, ali šta, i za koji novac ne mogu da vam kažem", kazao je on ističući da to nije zato što ne želi da plati porez.\n"Da postoji zakon o lobiranju, ja bih morao da kažem za koga lobiram, za koju interesnu grupu i koliko ću to naplatiti", naveo je Domazet.\nPomoćnik ministra spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija Dušan Protić kazao je da se to ministarstvo bavi temom lobiranja od pre dve godine i da zasad postoji samo radni tekst zakona o lobiranju.\n"Ne mislim da treba brzo raditi na tome i prikupljati poene u javnosti da smo rešili važno pitanje", ocenio je Dušan Protić ističući da to jeste važna tema ali nema "kardibnalni značaj", ako se gleda postojeće institucionalno okruženje.\nPreduslovi za primenu tog zakona su transparentan proces odlučivanja koji trenutno ne postoji, kao i jasno definisan delokrug rada ministarstava, ocenio je predstavnik Agencije za borbu protiv korupcije Zoran Stojiljković. Prema njegovoj oceni, potreban je i politički sistem u kome je moguće lobiranje.\n"Međutim, mi imamo zatvoren proporcionalni sistem što znači da na poslanike utiče partijski vrh", kazao je Stojiljković. Stojiljković je podržao ideju o formiranju komore lobista koja bi davala licence, ali je istakao da možda jedna komora nije jedino rešenje.\nPredsednuik odbora za ustavna pitanja i zakonodavsto ocenio je da nacrt zakon o lobiranju koji je uradilo Društvo lobista Srbije "nije loš" ističući da to ne kaže zato što je i on učestvovao u njegovom pisanju.\nOn se založio da uvođenje reda u toj oblasti kako bi se znalo ko može da bude lobista i da se uvede legitimacija za profesionalne lobiste. "Kao svakodnevna meta lobista želim da znam ko su lobisti. Želim da postoji komora lobista da bih znao kome da se žalim kad me neko zove u 11 noću ili u četiri popodne u nedelju", naveo je Cvijan.\nOn je istakao da bi registracija lobista pomogla u borbi protiv korupcije jer se "dešava svaki dan da se neki ljudi predstavljaju kao stručnjaci za neku oblast, a znam da su dobili pare da se neki zakon izglasa".\nPotpredsednik PKS i bivši predsednik Društva lobista Srbije Miroslav Miletić kazao je da je ovo "poslednji čas" da se zakon donese."Ako ga ne bude bilo, bićemo večito objekti lobiranja i nemi posmatrači stranih lobista koji dolaze u Srbiju i lobiraju za svoje interese", naveo je on.\nIma li sukoba PKS i lobista\nUčesnici skupa su istakli da se aktivnosti Privredne komore Srbije (PKS) neće poklapati sa radom budućih lobista. Potpredsednik Privredne komore Srbije i bivši predsednik Društva lobista Srbije Miroslav Miletić naveo je da ta institucija podržava sve koji žele da se bave lobiranjem.\nPredsednik Društva lobista Srbije Zoran Domazet kazao je da za razliku od PKS koja između ostalog zastupa interese srpske privrede u svetu kroz osnivanje raznih kancelarija, lobistička delatnost se odvija isključivo u Srbiji.\nKomentarišući situaciju u lobiranju u Srbiji pre 10 godina, on je naveo da se lobiranje tada odvijalo u dva modela, kao sivo i tranziciono lobiranje.\n"Na početku tranzicije sistem (lobiranja) je bio dikretna veza krupnog kapitala i politike. Da li vam je u takvim okolnostima bio potreban neko obrazovan i stručan ko zastupa interese pojedinih interesnih grupa", kazao je Domazet.\nOpisujući proces rada lobiste kako je to predvidela verzija zakona Društva lobista, potredsednik za unutrašnje odnose i razvoj Društva lobista Srbije Balša Kašćelan je rekao da bi lobista bio u obavezi da ima ugovor sa klijentom.\n"Ugovorom se lobista obavezuje da će sastaviti argumentaciju u prilog klijenta koji ga je angažovao. Drugo, da će tu argumentaciju predstaviti nadležnom donosiocu odluka", naveo je Kašćelan.\nKako je rekao, lobista prima novac prima za dve stvari: da bi sačinio određenu argumentaciju i da je izloži pred određenim organom, a ne za donošenje zakona.\nUčesnici panela su se složili da ne bi trebalo država da izdaje licence lobistima, već da sistem bude formiran po ugledu na advokatske komore. Zoran Stojiljković je kazao i da je "prirodno" da Agencija za borbu protiv korupcijenadzire ko je upisan u registar lobista jer već ima bazu funkcionara pa bi onda mogla na osnovu poređenja da vidi da li je funcioner prijavio susret sa lobistom.\nProgramski direktor Transparentnosti Srbija Nemanja Nenadić podsetio je da je ta organizacija predlagala da se poslanici zakonom obavežu da javno objavljuju ko im je sve davao predloge zakona, ali je taj predlog odbačen.\nSrbiji je potreban zakon o lobiranju da bi se ta oblast kvalitetno uredila i smanjila korupcija, a potrebno je i da se lobiranje objasni građanima - ocena je učesnika međunarodnog skupa o regulisanju te oblasti koji je održan danas u Beogradu.\n"Cilj je da se građanima približi pojam lobiranja i da se vidi koliko bi Srbija dobila ako bi imala bolje lobiste u inostranstvu", rekao je novinarima predsednik Odbora Skupstine Srbije za ustavna pitanja i zakonodavstvo Vladimir Cvijan.\nOcenio je da ne bi došlo do presude u Hagu kojom su oslobođeni hrvatski generali Ante Gotovina i Mladen Markač "da je Srbija imala bolje lobiste u inostanstvu".\nKvalitetno regulisanje lobiranja, po njegovim rečima, doprinelo bi da ta oblast bude transperentnija "što bi uticalo na smanjenje korupcije u Srbiji".\nŠef delegacije Evropske unije u Srbiji Vensan Dežer ukazao je na početku skupa održanog u Narodnom pozorištu, da pravo na informaciju treba uravnotežiti s potrebom sprečavanja nedozvoljenog uticaja raznih sfera, kao i konflikta interesa.\n"Ne znam da li su lobisti čudovišta, ali znam da EU ima 15.000 registrovanih lobista", rekao je Dežer i istakao je da je potrebno uspostaviti jake kontrolne mehanizme u postupku lobiranja.\nOn je dodao da Srbiji treba zakon o lobiranju koji će biti "jasan, zaokružen, lako razumljiv, efikasan i sprovodljiv".\nVođa projekta Giz za pravnu reformu u Srbiji Majk Falke izjavio je da lobiranje omogućuje da do zakonodavca dopru razne društvene grupe, poput manjina i nezaposlnih.\n"Lobiranje je veoma potrebno društvu jer zakonodavcu daje informacije sa terena na osnovu kojeg može dalje da donosi odluke", naveo je Falke.\nDržavni sekretar u Ministarstvu pravde Gordana Stamenković je rekla da je lobiranje neizbežno u uređenom društu, ali da u Srbiji taj pojam ima negativne asocijacije i građani ga obično izjednačavaju s korupcijom.\nOna je, međutim, ukazala da je lobiranje "mera protiv korupcije" jer obezbeđuje da se bolje čuju društvene grupe.\n"Veoma je važno da se donese zakon koji će sprečiti zloupotrebe u postupku lobiranja, okvir delovanja lobista, pravila njihovog delovanja i propisati sankcije za kršenje propisa", rekla je Stamenković.\nPropise koji regulišu lobiranje imaju SAD, Kanada, Nemačka, Francuska, Litvanija, kao i Slovenija koja je pre dve godine uredila lobiranje u sklopu Zakona o borbi protiv korupcije.\nZamenik predsednika slovenačke Komisije za borbu protiv korupcije Rok Praprotnik ocenio je međutim da takav način regulisanja lobiranja "nije dobar jer lobiranje nije isto što i korupcija". Rekao je da pozitivnih rezultata ipak ima i da se u poslednje dve godine promenilo shvatanje javnosti.\nU Sloveniji je registrovano 50 lobista, a fokus zakona je, kako je rekao Praprotnik, "na odgovornosti javnih službenika, da bi radili u javnom interesu". "Može se lobirati, ali to mora biti transparentno", dodao je on.\nPredsednik Udruženja lobista Slovenije Mihale Cigler izjavio je da se lobiranjem u Sloveniji mogu baviti samo registovani lobisti, a upitan ima li negativnih pojava otkako je zakon donet, odgovorio je da postoje "neregistrovani lobisti koji se bave ovim poslom bez licence".\nRukovodilac Makedonskog centra za lobiranje Marjan Tanuševski rekao je da je Makedonija 2008. godine donela Zakon o lobiranju kojim je lobiranje postalo legalno i legitimno.\n"Negativna percepcija lobiranja potiče i od toga što mnogi ne znaju da lobiraju ili skrivaju da to rade", dodao je on.\nAmbasador Norveške Nils Ragnar Kamsvag rekao je da je u sve komplikovanijem društvu lobiranje legitimno, ali ono može biti "potencijalno visoko nedemokratsko".\nOn je rekao da je negativno to što lobiranje nije uvek dostupno svakome i često može da se desi da se ne čuje druga strana, ali "ako se zna ko lobira i za koga, to može da umanji mogućnost zloupotrebe".


Tilerson pohvalio poboljšanje odnosa Saudijske Arabije i Iraka\nIrački premijer Hajder Al Abadi, saudijski kralj Salman i američki državni sekretar Reks Tilerson na današnjem sastanku, 22. oktobar, 2017.\nAmerički državni sekretar Reks Tilerson je danas promovisao dalje poboljšanje veza izmedju Saudijske Arabije i Iraka kao način za suprostavljanje rastućoj vojnoj rešenosti Irana u regionu.\nTilerson, koji je učestvovao na sastanku koordinisanog odbora Saudijska Arabija - Irak u Rijadu,saudijskom kralju Salmanu i iračkom premijeru Haderu Al Abadiju je rekao da njihove sve bolje veze imaju "veliki potencijal".\nOn je kao primer naveo avgustovsko ponovno otvaranje važnih granica izmedju te dve zemlje i obnovu direktnih letova izmedju Bagadada i Rijada. Šef američke diplomatije je istakao: "Sjedinjene Države su zahvalne zbog ovog napretka i apeluju na vas da proširite te vitalne odnose u cilju stabilnosti u regionu". Tilerson je takodje obećao podršku Sjedinjenih Država u cilju daljeg unapredjenja odnosa dve zemlje.\nKralj Salman je istakao" Mi smo ovde u našem regionu suočeni sa ozbiljnim izazovima u formi ekstremizma, terorizma kao i pokušaja da se destablizuju zemlje proizvodjači nafte. Potvrdjujemo podršku jedinstvu i stabilnosti naše bratske zemlje Iraka".\nAbadi je takodje izrazio podršku "savršenim odnosima izmedju dve bratske zemlje."


Majka NBA zvezde u teškom stanju zbog koronavirusa - Sportske.net\nMajka NBA zvezde u teškom stanju zbog koronavirusa\nCentar Minesote se obratio javnosti.\nMediji već odabrali najboljeg igrača NBA lige, dileme nije bilo! A šta je sa Jokićem?Gober se oglasio na društvenim mrežama, muči ga jedan simptom virusaKavalirsi prate mladu nadu iz Tel Aviva, sa kog mesta će biti biran sin bivšeg igrača Zvezde?I Bogdan je u šoku! Da li smo nešto naučili?Ni NBA nije pošteđen, najveći problem - novac!\nKarl Entoni Tauns proživljava porodičnu dramu.\nKako je sam objavio na društvenim mrežama, sa ciljem da podigne svest o ovoj opakoj bolesti, njegova majka je zaražena koronavirusom i nalazi se u teškom stanju.\nPrema njegovim rečima, ona je na respiratoru i u indukovanoj komi.\n"Možemo da pobedimo, ali ovo je ozbiljno i moramo da se maksimalno pazimo. Delim svoju priču sa vama u nadu da će svi ostati kod kuće. Potrebno nam je još medicinskih sredstava i moramo da pomognemo medicinskom osoblju koje je u prvim linijama odbrane. Hvala svima koji su pomogli mojoj majci. Vi ste svi istinski heroji. Molim se za sve nas u ovim teškim trenucima", rekao je američki košarkaš.\nU SAD je zabeleženo preko 54 hiljade zaraženih, preminulo je 728 osoba.


U kompaniji JYSK verujemo da su međuljudski odnosi veoma važni, i zbog toga smo obučeni da pružimo najbolju moguću uslugu i savet. Hiljade kupaca posećuje JYSK prodavnice svakoga dana, a mi smo tu upravo jer je veliki broj ljudi odlučio da kupuje kod nas. Ovo nas motiviše da uvek nudimo dobar kvalitet uz odlične cene, kao i da budemo dostupni, kompetentni i uslužni. Iz ovoga su nastala naša četiri obećanja kupcima, koje zajednički nazivamo JYSK CUSTOMER PROMISES.\nJYSK CUSTOMER PROMISES su četiri obećanja koje vam dajemo kao našem kupcu, a koja definišu kako bismo želeli da doživite kupovinu u JYSK prodavnicama. Svakoga dana radimo poštujući ova obećanja, ali uvek ima prostora za napredak. Na ovaj način, JYSK CUSTOMER PROMISES pomažu da konstantno unapređujemo kvalitet usluga i saveta.


Matija Bećković će održati besedu o poeziji\n"Svrha proglašenja Svetskog dana poezije jeste doprinos promociji čitanja, pisanja, objavljivanja i učenja poezije u čitavom svetu, kao i podsticanje nacionalnih, regionalnih i internacionalnih poetskih pokreta", obrazložio je Unesko svoju odluku 1999. godine.\nKulturni centar Beograda pridružio se slavljenju poezije 2001. godine festivalom "Svetski dan(i) poezije", koji će ove godine biti održan od 21. do 23. marta na više lokacija.\nProgram će obuhvatiti i klasične forme kao što su čitanja/slušanja poezije, razgovori o statusu savremene poezije, a nazivom manifestacije "Republika Poezije" organizatori žele da pokažu da je poezija ponovo u ovom delu sveta postala "autonomna simbolička teritorija".\nUvod u festival predstavlja izložba video radova, objekata, crteža i poezije Vlada Marteka u galeriji "Podrum" (KCB), prvog dana manifestacije Železnikar će u Bibliteci grada Beograda održati radionicu kreativnog pisanja pod nazivom "Miris internet poezije: izrazi se programskim kodom".\nFalkner će predstaviti svoje poetske video radove u KCB-u i učestvovati u "Književnom kafeu" u Gete institutu, dok će austrijske umetnice na više lokacija u Beogradu formirati privremene "teritorije" poezije za sve one koji su raspoloženi da eksperimentišu sa stihovima, rečima i slovima kao vizuelnim znacima.\nStrehovec će predstaviti koncept "nove medijske pesme" i digitalnu književnost, deo programa festivala biće održan u klubu "Polet" (Cetinjska 15) i "Magacinu" (Kraljevića Marka 4), a razgovori učesnika biće posvećeni društvenom i političkom statusu poezije, odnosu poezije i vizuelne umetnosti, kao i odnosu poezije i feminizma.\nUdruženje književnika Srbije organizovaće miting poezije na kome će učestvovati veliki broj pesnika, a domaćini susreta biće Miljurko Vukadinović i Duška Vrhovac.\nZadužbina "Dositej Obradović", u saradnji sa Narodnim pozorištem u Beogradu, organizuje na sceni "Raša Plaović" program "Pesničko podne" koji će biti posvećen Jovanu Steriji Popoviću, Tanji Kragujević i Miroslavu Maksimoviću.


Nezavisni filmski centar "Filmart", Požega, Srbija\nFilm "Vekne hleba i riba" rediteljke Irene M. Borrego, snimljen u Požegi, u špansko-srpskoj koprodukciji (59 en Conserva i NFC "Filmart"-a iz Požege), biti ovoga leta prikazan na nekoliko festivala, a između ostalog i na Filmskom festivalu Herceg Novi – Montenegro Film Festival , koji će biti održan od 1. do 7. avgusta 2014. u okviru selekcije dokumentarnog filma (selektor Vladimir Perović).\nSajt filma: www.vekne.com\nDOKUMENTARNI FILM „KORAK“ DEJANA PETROVIĆA DOBIO PODRŠKU FILMSKOG CENTRA SRBIJE\nKratkometražni dokumentarni film „Korak“, na osnovu odluke Upravnog odbora Filmskog centra Srbije, podržan je na Javnom konkursu za finansiranje i sufinansiranje projekata u kinematografiji.\nU kategoriji dokumentarnih filmova od 55 prijavljenih, biće sufinansirano šest dugometražnih, jedan srednjemetražni i dva kratkometražna dokumentarna filma, među kojima je i „Korak“ koji se, u produkciji Nezavisnog filmskog centra „Filmart“, a u režiji Dejana Petrovića, snima od maja prošle godine.\nFilm „Korak“, čija premijera će biti početkom juna, je priča o požeškom slikaru Darku Babiću, koji se kroz suočavanje sa samim sobom, uz podršku prijatelja, dece i mladih iz Društva za cerebralnu paralizu, dečju paralizu i plegije, vraća stvaralaštvu i nakon decenijske pauze i „uspavanosti“, pokreće.\nSaopštenje Asocijacije NKSS -\nHITNO OMOGUĆITI PRIMENU KREATIVNE EVROPE U SRBIJI\nAsocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije apeluje na Ministarstvo kulture i informisanja Srbije da što pre finalizuje proceduru pristupanja Republike Srbije programu “Kreativna Evropa” Evropske komisije i da bez ikakvog odlaganja omogući savetodavnu i tehničku pomoć kulturnom i kreativnom sektoru za učešće u tom programu, koji od 1. januara 2014. zamenjuje program “Kultura 2007-2013”. Pozivamo ujedno celokupnu javnost da zajedničkom reakcijom ne dozvolimo da još jedan kanal međunarodne saradnje i izvora sredstava ostane nedostupan za razvoj kulturne i umetničke produkcije u Srbiji.\nIako se ovih dana završava EU program “Kultura 2007–2013”, Republika Srbija još nije pristupila programu “Kreativna Evropa”, niti je resorno Ministarstvo kulture i informisanja, čekajući da finalizira administrativnu proceduru potpisivanja međunarodnog sporazuma sa Evropskom komisijom, formiralo implementaciono telo – Desk Kreativne Evrope (CED). S obzirom na to da su konkursi već u toku, da je vreme do krajnjeg roka ograničeno i da je za zahtevne aplikacione procedure neophodno uspostavljanje partnerstava sa evropskim organizacijama, zahtevamo od Ministarstva kulture i informisanja da hitno omogući stručnu i tehničku podršku u složenom višemesečnom procesu razvijanja projekata i konkurisanja.\nApelujemo na Ministarstvo kulture i informisanja da, umesto da se ponovo neko “uči na nama”, omogući profesionalcima iz Kancelarije Tačka kulturnog kontakta da u novoj formi (Creative Europe Desk) nastave da organizacijama i institucijama iz Srbije pomažu da se što bolje pripreme za konkurse “Kreativne Evrope”, s obzirom na dragoceno iskustvo stečeno tokom primene programa “Kultura 2007-2013”.\nPodsećamo da su organizacije i institucije iz Srbije učestvovale u 65 kooperacionih i 34 prevodilačka projekta u programu “Kultura 2007–2013”, te da je kroz njega za kulturne i umetničke programe od opšteg javnog interesa obezbeđeno više dva miliona evra.\nImplementacija novog programa “Kreativna Evropa”, koji su odobrili Evropski parlament (19. novembra 2013.) i Savet EU (5. decembra 2013.), počinje od januara 2014. godine, a novi konkursi raspisani su već 10. decembra 2013. Rokovi za podnošenje projekata su: 5. mart 2014. (za evropske projekte saradnje), 12. mart 2014. (za projekte književnih prevoda) i 19. mart 2014. (za projekte evropskih platformi i evropskih mreža).\nKULTURA U PROTESTU - otvaranje izložbe\npetak 27. decembar 2013. u 19 časova\nGradska galerija Požega, 27. decembar 2013. - 10. januar 2014.\nU Gradskoj galeriji Požega biće predstavljeno nekoliko projekata članica\n• Šok kofer - MMC Led art, Novi Sad\n• Dom vojske=Dom kulture? - Ministarstvo prostora, Beograd\nNa otvaranju - takmičenje u slaganju pazli - sledi vredna nagarada ŠOK ZADRUGE!\nI još - topao čaj i štrudla s makom...\nOdržana III redovna Skupština Asocijacije NKSS\nAsocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije (NKSS) proširila je članstvo i izabrala nov Upravni odbor na trećoj redovnoj Skupštini, održanoj od 21. do 23. juna u Vršcu, na kojoj je najavila intenziviranje aktivnosti za promenu teškog položaja svojih članica kojima je ugrožen opstanak kontinuiranim marginalizovanjem nezavisne scene i njenog ogromnog doprinosa ukupnom savremenom stvaralaštvu, a time i razvoju celog društva.\nU radnom delu Skupštine utvrđene su smernice aktivnosti NKSS u odnosu na institucije vlasti na svim nivoima, javni sektor u kulturi, međunarodne partnere i medije, uzimajući u obzir opšte katastrofalno stanje u kulturi u Srbiji, kao i specifičnosti položaja i potreba nezavisne scene.\nPredstavnici članica NKSS iz gradova širom Srbije učestvovali su 22. juna i u protestu protiv ubijanja kulture koji je organizovan u centru Vršca kao podrška protestu održanom u isto vreme u Beogradu.\nNKSS smatra da je za ispunjenje iznetih zahteva potrebna pre svega politička volja nadležnih, zbog čega su neprihvatljiva obrazloženja da je zemlja u krizi, kao i pozivi umetnicima i kulturnim radnicima da budu “realni i odgovorni”.\nPodsećamo da je Nacionalna strategija za razvoj kulture obaveza je na osnovu Zakona o kulturi iz 2009. godine, uz usvajanje niza posebnih zakona koji proizilaze iz krovnog. Veći budžet za kulturu moguće je postići i različitim mehanizmima koji se primenjuju u zemljama širom sveta koje su svesne da je neophodno obezbediti opstanak kulture u uslovima ekonomske krize, jer je ona osnova razvoja celog društva. Takođe, depolitizacija i departizacija u kulturi ne podrazumevaju bilo kakva dodatna ulaganja, već političku volju stranaka da odustanu od direktnog uticaja na kulturu i njeno zloupotrebljavanje. Povratak umetničkog i obrazovnog programa na javni servis predstavlja suštinu postojanja medijske kuće koju finansiraju svi građani.\nPosebno skrećemo pažnju nadležnima i javnosti da se savremeno stvaralaštvo, pogotovo nezavisno, koje predstavlja najreprezentativnije domete kojima se Srbija pojavljuje na međunarodnoj sceni, nalazi u najtežoj situaciji u poslednjih 20 godina. Ta situacija preti da dovede do brisanja identiteta savremenog srpskog društva, a time i buduće kulturne baštine koje neće biti ako ne bude savremenog kulturnog i umetničkog stvaralaštva.\nKao najveća mreža udruženja, inicijativa i pojedinaca koji deluju vaninstitucionalno u oblasti kulture u Srbiji, NKSS je na Skupštini u Vršcu formirala radne timove koji će intenzivirati aktivnosti za promenu pogubne situacije u kojoj se nalaze njene članice.\nNa Skupštini u Vršcu usvojen je i Izveštaj o radu NKSS u proteklih godinu dana, a za članove novog Upravnog odbora izabrani su Milica Pekić (predsednica), Darka Radosavljević, Radomir Lazović, Slađana Petrović Varagić, Gordana Ristić, Sunčica Milosavljević i Mirjana Boba Stojadinović.\nSkupština NKSS primila je i 15 novih članica iz više gradova u Srbiji, čime je još jednom potvrdila status najreprezentativnije mreže organizacija koje deluju na nezavisnoj kulturnoj sceni.\nViše na www.nezavisnakultura.net\nPotpisan ugovor između Asocijacije Nezavisne kulturne scene Srbije i Nezavisnog filmskog centra "Filmart" o finansiranju produkcije pilot dokumentarne TV emisije o Asocijaciji Nezavisne kulturne scene Srbije.\nU petak, 27.aprila 2012.godine potpisan je ugovor o finansiranju produkcije pilot dokumentarne TV emisije o Asocijacije Nezavisne kulturne scene Srbije, pod nazivom "Na sopstveni pogon".\nKonkurs je raspisan u okviru projekata "Asocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije", koji je podržan od strane Švajcarskog programa za kulturu na Zapadnom Balkanu (SCP) i "Mesta za kulturu II" podržanog od strane Fonda za otvoreno društvo.\nEmisija "Na sopstveni pogon", u cilju afirmacije inovativne, kritičke i eksperimentalne umetnosti i kulture, predstaviće Asocijaciju NKSS i njene članice. Takođe, projekat ima za cilj da promoviše nezavisni sektor u kulturi, da skrene pažnju javnosti, struke i donosioca odluka na značaj, količinu i kvalitet nezavisne kulturne i umetničke produkcije u Srbiji.\nPotpisan ugovor između Ministarstva kulture, informisanja i informacionog društva i Nezavisnog filmskog centra "Filmart" o sufinansiranju projekta Filmski edukativni centar "Interakcija".\nMinistarstvo kulture, informisanja i informacionog društva, prepoznajući značaj Filmskog edukativnog centra "Interakcija", podržalo je realizaciju projekta i u svojstvu pokrovitelja učestvuje u sufinansiranju troškova. Potpisivanjem ugovora o sufinansiranju Filmskog edukativnog centra "Interakcija" sa Ministarstvom kulture, informisanja i informacionog društva doprineće se podizanju nivoa kvaliteta rada FEC "Interakcija", projekta koji se realizuje od decembra 2012.godine u Požegi.\nProjekcija dokumentarnih filmova u okviru projekta MISLI O DRUGIMA - MISLI O SEBI u Požegi od 11. do 13.aprila 2012. godine\nOd 11. do 13. aprila 2012. godine u bioskopu Kulturnog centra Požega biće prikazani filmovi u okviru realizacije projekta MISLI O DRUGIMA - MISLI O SEBI.\nMISLI O DRUGIMA - MISLI O SEBI je projekat koji se realizuje u cilju podsticanja kritičke debate o reprezentaciji nacionalnih manjina u političkom i kulturnom životu u Srbiji, kao i promovisanja socijalne pravde, solidarnosti i jednakosti.\nProjekat se organizuje u produkciji Fonda B92, a u partnerstvu sa institucijama i udruženjima u Srbiji. Realizaciju programa MISLI O DRUGIMA - MISLI O SEBI je omogućila Uprava za ljudska i manjinska prava (Ministarstvo za ljudska i manjinska prava, državnu upravu i lokalnu samoupravu), u sklopu programa «Kalendar ljudskih prava 2012».\nNezavisni filmski centar „Filmart“ je jedan od partnera na projektu i u saradnji sa Kulturnim centrom Požega organizuje trodnevne projekcije dokumentarnih filmova u bioskopu Kulturnog centra Požega.\nSreda 11.april 2012. u 20h\nNevidljivi policajac (dokumentarni film)\nPalestina/Ujedinjeni Arapski Emirati,\n59 min, 2011.\nReditelj: Laid Al-Juneidi\nČetvrtak 12.april 2012. u 20h\nOd zrna do slike (dokumentarni film)\nHrvatska/Srbija. 75 min, 2011.\nReditelj: Branko Ištvančić\nPetak 13.april 2012. u 20h\nJa, moja ciganska porodica i Vudi Alen (dokumentarni film)\nPotpisani ugovori između Ministarstva kulture, informisanja i informacionog\ndruštva i Nezavisnog filmskog centra\n"Filmart" o sufinansiranju dva projekta\nU utorak, 10. aprila 2012. godine u prostorijama Gradske galerije Požega potpisani su ugovori između Ministarstva kulture, informisanja i informacionog društva i Nezavisnog filmskog centra "Filmart" o sufinansiranju 7. Međunarodnog studentskog filmskog kampa "Interakcija 2012", kao i projekta "Fotodokumenti 2012".\nUgovore su potpisali, u ime Ministarstva kulture, informisanja i informacionog društva državna sekretarka Snežana Stojanović Plavšić i Dejan Petrović direktor Nezavisnog filmskog centra "Filmart".\nMinistarstvo kulture, u svojstvu generalnog pokrovitelja, od samog početka podržava navedene projekte – INTERakciju podržava već sedam godina, a projekat "FOTOdokumenti" tri godine.


Odložiti primenu pravilnika o dijetetskim proizvodima\nAktuelno / Štampa / Odložiti primenu pravilnika o dijetetskim proizvodima\nGrupacija proizvođača, uvoznika i distributera dijetetskih suplemenata PKS insistira da se odloži primena Pravilnika o zdravstvenoj ispravnosti dijetetskih proizvoda i predlaže osnivanje međuresorne radne grupe pri PKS, radi rešavanja problema u ovoj oblasti. Pravilnik o zdravstvenoj ispravnosti dijetetskih proizvoda objavljen je u Službenom glasniku 3. jula prošle godine, a Grupacija traži odlaganje njegove primene za 24 meseca od tog datuma.\nGrupacija proizvođača, uvoznika i distributera dijetetskih suplemenata formirana je u okviru Udruženja za trgovinu i Udruženja za hemiju, farmaciju, industriju gume i nemetala Privredne komore Srbije krajem prošle godine i do sada ima 23 člana, istakla je sekretarka Udruženja za trgovinu Privredne komore Srbije Gordana Hašimbegović na trećoj sednici te grupacije u Privrednoj komori Srbije.\nOsnovni problemi koji su do sada razmatrani, vezani su za primenu Pravilnika o zdravstvenoj ispravnosti dijetetskih proizvoda, navela je Hašimbegović. Ti problemi, prema rečima predsednika Grupacije Dušana Obradovića, odnose se na kašnjenja u kategorizaciji dijetetskih proizvoda koju obavlja Farmaceutski fakultet u Beogradu, nepostojanje liste dozvoljenih biljnih vrsta sa dozama, što onemogućuje adekvatno razlikovanje dijetetskog proizvoda, biljnog leka i tradicionalnog biljnog leka. Sledeći nedostatak Pravilnika odnosi se na njegovu neusklađenost sa postojećim evropskim propisima u pogledu dozvoljenih količina vitamina i minerala u dnevnoj dozi dodataka ishrani za odrasle osobe, što takođe onemogućuje kategorizaciju dijetetskih proizvoda, koji su u pojedinim zemljama registrovani kao dodaci ishrani.\nNedostatak Pravilnika jeste i deo kojim je regulisana mikrobiološka ispravnost dodataka ishrani. Zbog svega ovoga, Grupacija insistira da se primena Pravilnika odloži i da se formira međuresorna radna grupa, od predstavnika Ministarstva zdravlja Republike Srbije, Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije, Farmaceutskog fakulteta, Instituta za javno zdravlje “Dr Milan Jovanović Batut”, Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograd, Vojno – medicinske akademije, Instituta za proučavanje lekovitog bilja “Dr Josif Pančić” i predstavnika privrede.\nDekan Farmaceutskog fakulteta prof dr Nada Kovačević ukazala je na problem da fakultet sam ne može da odgovori na sve zahteve za kategorizaciju, zbog čega postoji veliki broj nerešenih predmeta.\nPredstavnik Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije Dragan Đurović izrazio je interes da se ova oblast uredi, sa ciljem da proizvođači i distributeri što pre dođu do kupca. Kategorizacija i klasifikacija proizvoda su veoma važne, ali je potreban i opis proizvoda, rekao je Đurović, dodajući da je neophodno regulisati i takozvane “granične proizvode”.


ZENICA Zbog intervencija na gradskim ulicama potpuna obustava saobraćaja u naselju Rujev Do - Portal 072info\nGrad Zenica i JP za prostorno planiranje i uređenje grada „Zenica“ d.o.o. , obavještavaju građanstvo i učesnike u saobraćaju, da u sklopu hitnih intervencija na gradskim ulicama od srijede 01.06.2016. godine počinje sanacija dijela puta u naselju Rujev Do kod broja 21.\nTehnologija radova zahtjeva potpunu obustavu saobraćaja na predmetnoj lokaciji do okončanja radova, tako da će saobraćaj biti moguć samo u jednom dijelu ulice.\nGrad Zenica moli za razumjevanje i apeluju na učesnike u saobraćaju i stanovništvo da maksimalno poštuju privremenu gradilišnu signalizaciju i izbjegavaju pomenutu dionicu te da povedu računa o stacionarnom parkiranju kako bi gradilišna mehanizacija mogla da radi neometano.\nPitali su ih je li veličina zaista bitna. Jeste li dovoljno hrabri da čujete odgovore?


(FOTO) VUČIĆ: Izgradnjom Žeželjevog mosta ispravljena je istorijska nepravda koja se dogodila NATO bombardovanjem | Ekspres.net\n(FOTO) VUČIĆ: Izgradnjom Žeželjevog mosta ispravljena je istorijska nepravda koja se dogodila NATO bombardovanjem\n1.09.2018 . Autor:\nR.E./Beta/Foto: Dragan Gojić\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas na otvaranju Žeželjevog mosta za drumski saobraćaj da most simoblizuje put brže, moderne, prosperitetne Srbije, ali i ispravljanje istorijske nepravde koja se dogodila NATO bombardovanjem.\n“Ništa nam danas nije više potrebnije nego mostovi, mostovi preko svih naših razlika, kojih je Srbija puna i onih ka našoj budućnosti, ka našim težnjama i ciljevima, ka miru, modernoj i uspešnoj zemlji vrednih ljudi”, rekao je Vučić na ceremoniji otvaranja mosta preko Dunava, kojoj je prisustvovao veći broj građana.\nOn je kazao da je Žeželjev most simbol “ubrzane, povezane i Srbije iznad provalije”.\nVučić je kazao da je ponosan što su u izgradnji mosta učestvovali svi – država Srbija, Vojvodina i Evropa, prema kojoj se “ponovo pruža posle skoro 20. godina od agresije bez smisla”.\nOn se zahvalio EU na sredstvima koje su uložili u oporavak i razvoj zemlje i dodao da je izgadnjom Žeželjevog most premošćena velika istorijska razlika i nepravda koja nas je delila.\n“Ovaj most je dokaz kako najčvršći beton i čelik može da bude srušen kada se udruže loše politike – njihova i naša, takodje ovaj most je dokaz da zlo i nesreća mogu da budu prevazidjeni vrednim radom, ozbiljnošću, odgovornošću i dobrim politikama”, istakao je Vučić.\nVučić se zahvalio i ruskim i kineskim partnerima na investicijama, navodeći da Srbija ide ka Evropi, ali da “ne krije koja je njena politika i ko su njeni prijatelji”.\n“Bez mostova nema našeg puta brzog i sigurnog ka Evropskoj uniji, ka prosperitetu i standardu, sigurnsoti i boljitku koji naša zemlja zaslužuje”, rekao je Vučić.\nOn je ponovio da je Srbija na “dobrom putu” i da to dokazuje činjenica da je treća po privrednom rastu u Evropi, a prva po direktnim investicijama u Evropi.\n“Imamo još dosta toga da rešimo što se nakupilo tokom decenija nerada, ali ćemo u tome imati podršku naših prijatelja širom sveta, ali ćemo morati da se okrenemo sebi”, poručio je Vučić.\nŽeželjev most je svečano otvoren puštanjem balona. Prisustvovali su šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković, predsednik pokrajinske Vlade Igor Mirović, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, kao i ministri u Vladi Srbije i predstavnici diplomatskog kora.\nNovi most je čelične konstrukcije, nalazi se na pet stubova, dugačak je 474, a širok 31,45 metara.\nPuna cena mosta je 54 miliona evra, a više od polovine novca dala je Evropska unija.\nTags Aleksandar VučićJohanes Hannovi sadotvaranjeŽeželjev most


Obavezno članstvo u PKS, članirana za neke i više od dva mil. dinara\nSeptembar 13, 2018 09:54\nU PKS navode da imaju 328.000 članova što je, tvrde, tek tri odsto više nego kada članstvo nije bilo obavezno i da je naplata članarine viša od 70 odsto. A za one koji je ne plaćaju, kažu, za sada nije bilo sankcija.\nIako Ustav garantuje pravo da se ostane izvan svakog udruženja, od početka prošle godine, hteli to ili ne, svi registrovani privrednici su članovi Privredne komore Srbije, a to je odredio Zakon.\n"Svako nametanje članstva i uopšte namet nosi sa sobom jednu negativnu konotaciju, sporna je infrastruktura koja komorske organe povezuje sa svojom bazom - privredom, a takođe i načini za utvrđivanje članarine", kaže Dragan Ranisavljević iz kompanije "Gomeks".\nSavo Manojlović iz Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti ističe da se kao parametar za obračun članarina ne uzima profit, nego neki drugi parametri.\n"Uzimaju se neki drugi parametri koji nemaju veze - ili broj zaposlenih u preduzeću ili prihod, ali naglašavam prihod, ne profit, znači ako imamo prihod od četiri milijarde evra, a rashod od pet milijardi evra, to i dalje podrazumeva da preduzeće ekonomski prilično loše stoji", objašnjava Manojlović.\nTakav način utvrđivanja visine članarine ozbiljno narušava uslove poslovanja u Srbiji, upozoravali su i u Udruženju naftnih kompanija.\n"U istu kategoriju svrstani su svi proizvođači i veleprodavci derivata nafte, među kojima je i do nekoliko hiljada puta razlika u obimu poslovnih aktivnosti i ukupnom prihodu", navodi se u saopštenju Udruženja naftnih kompanija Srbije.\nIpak, u Privrednoj komori Srbije tvrde da su se o kriterijumima za obračunavanje članarine pitali privrednici.\n"Članarinu pod broj jedan donosi ko, predstavnici privrede, mi smo stručna služba, mi negde asistiramo u svemu. Cela mreža je komunicirana, ceo region, svi članovi Privredne komore Srbije jesu bili u prilici i jesu učestvovali u otvorenoj diskusiji", napominje Miloš Jelić iz PKS.\nU Udruženju za zaštitu ustavnosti i zakonitosti kažu da su podneli inicijative Ustavnom sudu da oceni Odluke Privredne komore Srbije o finasiranju i članarinama za ovu i prošlu godinu.\n"Prema trenutnoj odluci, najveća članarina koju plaćaju određene firme jeste 25.000 evra godišnje. Privredna komora jedino može da dobije ako pruži neku uslugu privredi i ako privreda proceni da joj ta usluga treba, a ne da vi unapred plaćate članarinu i da se te članarine troše na skupa putovanja, egzotične sajmove, dnevnice", kaže Manojlović.\nU Privrednoj komori Srbije odbacuju te navode i ističu da su prošle godine smanjili zarade zaposlenih za 10 odsto. Kažu da je njihov prošlogodišnji bilans uspeha neuporediv sa onim iz 2016. jer uključuje i 17 regionalnih komora.\nNa pitanje gde ide novac od članarine i gde se ulaže, u PKS kažu - onako kako privreda postavi kroz finansijske planove i donese odluke.\n"Nesporno je da su tu i troškovi zarada, materijalni troškovi, za aktivnosti promocije, dakle sajmovi, poslovi vezani za edukaciju, podršku biznisu kroz razvoj novih usluga", ističe Jelić.\nU Ministarstvu privrede nismo dobili odgovor na pitanje zašto se i dalje plaća članarina uprkos obećanju da će biti obavezna samo 2017.\nOd 26. jula u opticaju nove kovanice 3\nOdluka vlade o visini akciza na duvanske prerađevine 1\nPšenica rodila za petinu manje 7


PORTAL KRUG - Ima nade za orlove krstaše u Srbiji\nPrevious Article Bar 10 razloga da nabavite novi broj "Sidže"\nNext Article Kraljevo obeležilo Dan proboja Solunskog fronta\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije saopštilo je da su sva tri para orla krstaša ove godine uspešno izvela potomstvo, te je sada njihova populacija na severu Banata bogatija za tri mlada orla. Orao krstaš u Srbiji ima status kritično ugrožene vrste i svaka nova jedinka izuzetno je značajna za njihov opstanak.\nOna dodadaje da ih ovakvi uspesi ohrabruju da nastave rad na zaštiti ugroženih vrsta i ocenjuje da je oporavak populacije orla krstaša, kao i mnogih drugih vrsta, „moguć ako se udruže građani, institucije i privreda“.\nProjekat „Zaštita orla krstaša u Panonskom regionu putem smanjivanja mortaliteta koji uzrokuju ljudi – PannonEagle LIFE“ sprovodi 11 partnera iz pet zemalja koje se nalaze u Panonskoj niziji (Mađarska, Austrija, Češka, Slovačka i Srbija). Osnovni zadatak je sprečavanje trovanja ptica grabljivica, naročito orla krstaša (Aquila heliaca). Vrednost projekta je 3,6 miliona evra, a u najvećem delu finansiran je (2,7 miliona evra) od strane Evropske komisije.


Međutim, kroz medije se stalno provlači zbog fudbalskih razloga, odnosno Španci ga od starta priče u Realu razlače zbog slabih igara i šta god da uradi - ne valja.\nKao da mu nije dovoljan negativan odijum javnosti zbog neodgovornog ponašanja u vreme pandemije korona virusa, već je Luka Jović dobio još jedan šamar i to onako usput.\nNaime, legendarni fudbaler Liverpula i Real Madrida Stiv Mekmanaman iskoristio je upravo Jovića ga bi ilustrovao negativan primer obraćajući se drugom napadaču - Erlingu Brautu Holandu.\nFoto: Torrecilla / EPA;\nNajtraženijem napadaču današnjice rekao je da ni slučajno ne sledi primer Srbina...\n- Holand bi trebalo da ode u Real Madrid kad bude imao više iskustva. Ne treba da preskače faze razvoja u karijeri i odmah ide tamo - rekao je Mekmanaman i iskoristio primer našeg napadača koji je ove sezone za Madriđane postigao tek dva gola:\n- Videli ste šta se desilo sa Lukom Jovićem ove sezone, jedva da je šutnuo loptu!\nNije prijatno, ali činjenica je da Jović posle blistave karijere u Frankfurtu nije prikazao ni delić talenta. Doduše nije imao ni sreće u pojedinim trenucima, a uz to nosi i breme najskupljeg srpskog fudbalera svih vremena.\nStiv Mekmanaman i Zinedin Zidan iz igračkih dana\nS druge strane, Haland je zimus stigao iz Salcburga u Dortmund i odmah pokazao da je spreman da igra na nivou Bundeslige i Lige šampiona, u kojoj je najbolji strelac ove sezone!\n- Ne treba mu takav pritisak i, uz to, čuo sam da je Real Madrid zainteresovan za Kilijana Mbapea. Tako da ne mogu da budu njih dvojica tamo u isto vreme - objasnio je Mekmanaman.


Tri puta više glasača u inostranstvu nego 2020.godine | 013 info\nTri puta više glasača u inostranstvu nego 2020.godine\nTanjug\tSre, 30/03/2022 - 12:51\nNa izborima 3. aprila svoje biračko pravo ove godine moći će da iskoristi oko 40.000 državljana Srbije koji žive u inostranstvu, a koji su se prijavili za glasanje, što je gotovo tri puta više nego na izborima 2020. godine.\nOve godine, za glasanje na predsedničkim, vanrednim parlamentarnih i lokalnim izborima u 13 samouprava, diplomatsko-konzularnim predstavništvima (DKP) Srbije u inostranstvu prijavilo se 39.777 naših državljana, dok je pre dve godine bilo njih 13.000.\nOni će u nedelju moći da glasaju na 77 biračkih mesta, što je skoro dvostruko veći broj birališta u dijaspori u odnosu na parlamentarne izbore pre dve godine.\nProcedura za prijavljivanje podrazumevala je da su svi koji žele da glasaju u inostranstvu, morali da se registruju u nadležnom DKP-u, a biračko mesto otvara se ukoliko se prijavi najmanje 100 glasača.\nPrimera radi, Austrija je više nego udvostručila broj prijavljenih glasača, koji će moći da glasaju na čak pet otvorenih biračkih mesta, dok je 2020. godine u toj zemlji bilo otvoreno samo jedno biralište.\nVeće je interesovanje za glasanje i u Nemačkoj, kao i u Švajcarskoj, gde je, na primer, u Cirihu, tri puta povećan broj prijavljenih glasača.\nNajveći broj naših ljudi, očekivano, glasaće u Bosni i Hercegovini, gde se prijavilo njih 11. 435, koji će na raspolaganju imati 15 biračkim mesta u federaciji i Republici Srpskoj.\nNa drugom mestu je Nemačka sa 7.947 birača, koji će svoje biračko pravo moći da ostvare na sedam birališta, a zatim sledi Austrija sa 3.977 prijavljenih glasača, gde će biti otvoreno pet biračkih mesta.\nNajmanje državljana Srbije za glasanje se prijavilo u Finskoj - 115, a zatim u Španiji - 118, Bugarskoj - 125 i Rumuniji - 127, tek toliko da biračko mesto može da bude otvoreno.\nZanimljivo je da će i "plavi šlemovi" iz Srbije imati priliku da glasaju u Libanu, gde će u bazi Ujedinjenih nacija biti otvoreno jedno biračko mesto za 136 glasača.\nKada je reč o bivšim jugoslovenskim republikama, u Crnoj Gori glasaće 1.165 ljudi, na pet izbornih mesta, od kojih za tri, Podgorica najpre nije dala odobrenje za glasanje, da bi, ipak, odobrila glasanje i van diplomatsko-konuzlarnih predstavništava, kao što su to učinile i neke zapadne zemlje.\nTako će državljani Srbije u Crnoj Gori moći da glasaju u Ambasadi u Podgorici, Konzulatu u Herceg Novom, kao i u dva udruženja Srba, u Sutomoru i Beranama, te u Opštini u Budvi.\nTakođe, 981 državljanin Srbije moći će da glasa na dva biračka mesta u Severnoj Makedoniji, u Sloveniji će 713 građana svoje pravo moći da uskoriti na jednom biralištu u Ljubljani, a u Hrvatskoj će na tri mesta svoj glas iskoristiti 629 birača.\nNa ovim izborima, za razliku od ranijih, glasanje u inostranstvu neće biti održano samo u diplomatskim predstavništvima, već i u iznajmljenim dvoranama, udruženjima Srba, ali i u pojedinim firmama, što je slučaj na Malti.\nZa praćenje izbora u dijaspori prijavljen je veliki broj posmatrača.\nsrbija inostranstvo izbori glasanje


Izvor: Radio 021, 10.Avg.2020, 17:54\nLibanski ministar zdravlja saopštio je da je vlada te zemlje danas podnela ostavku zbog razorne eksplozije u bejrutskoj luci prošle sedmice.\nMinistar Hamad Hasan je, posle sednice vlade, rekao novinarima da je cela vlada podnela ostavku.\nTri člana vlade već su ranije podnela ostavke, kao i sedam članova parlamenta, a u Libanu danima traju protesti.\nProtesti održani tokom vikenda su možda najveći i najsnažniji u poslednjih godinu dana, a demonstranti >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << su okupirali nekoliko vladinih ministarstava i bacali kamenje na snage bezbednosti. U sukobu sa demonstrantima policija je ispalila stotine patrona suzavca, kao i gumene metke, a u nekim slučajevima je i pucala.\nGuverner Bejruta Marvan Aboud rekao je lokalnim medijima da je u eksploziji u glavnom gradu Libana poginulo 220 osoba, a da se još 110 vodi kao nestalo. On je naveo da je među nestalima dosta stranih radnika i vozača kamiona, što otežava identifikaciju.\nLibanska vojska je u međuvremenu saopštila da prekida spasavanje u luci, jer nema preživelih.\nStotine hiljada ljudi u gradu živi u oštećenim kućama, od kojih su mnoge bez prozora ili vrata. Zvaničnici su procenili da je šteta od eksplozije veća od tri milijarde dolara, te da bi ukupni ekonomski gubici Libana mogli biti 15 milijardi dolara.