M. K. 20. februara 2018. 07:20\nU poslednja tri meseca 2017. godine banke u Srbiji odobrile su ukupno 20,7 milijardi dinara novih stambenih zajmova, čime je nastavljen oporavak stambenog kreditiranja, pišu današnje Večenje novosti“.\nIako su ti krediti i dalje pretežno u deviznom znaku, analize Narodne banke Srbije pokazale su da je u poslednjem kvartalu 2017. godine zabeležen značajan rast i realizacija dinarskih stambenih kredita, sa rokom dospeća od 15 godina, po stopi od 4,9 odsto.\nDosad realizovano 1,3 milijarde zajmova u domaćoj valuti, piše list.\n„Zahvaljujući postignutoj makroekonomskoj stabilnosti, a pre svega niskoj i stabilnoj inflaciji, tokom 2016. godine u ponudu banaka ukljuceni su, a zatim i realizovani prvi stambeni krediti u dinarima sa rokom otplate od 30 godina“, rečeno je listu u NBS.\nKako se navodi, pri tome je ublažavanje monetarne politike NBS, koje je omogućeno održavanjem inflacije na niskom i stabilnom nivou petu godinu zaredom, uticalo je na to da se ti krediti odobravaju po kamatnoj stopi ispod pet odsto, što je donedavno bila kamatna stopa po kojoj su odobravani evroindeksirani stambeni krediti.\nIzvršitelji su „male bebe“ naspram onoga što nas…\nPre kupovine stana sledi „skeniranje“ kupca\nNetflix otvara proizvodni centar u Torontu\nKompanija Netfliks otvara proizvodni centar u Torontu\nSLO: Direktor NLB banke traži trostruko povećanje plate\nSlovenija: Direktor NLB banke traži trostruko povećanje plate\nDinar sutra bez promene, kurs 118,0594\nPejović: Većina preporuka DRI ispoštovana\nU Luksemburgu sa platom kupite preko 3.000 litara benzina, a evo kakva je…\nProizvodi srpskih proizvođača sa KIM od sutra u centralnoj Srbiji\nEPS formirao savetovališta za potrošače u Beogradu, Novom Sadu i Nišu\n„Jagodisnka pivara“ našla kupca, čeka odluku poverioca\nOd sutra proizvodi sa KiM u centralnoj Srbiji\nSlovenija: Direktor NLB banke traži trostruko povećanje…\nKvadrati za bezbednjake samo do 500 evra, uskoro gradnja\nU Beogradu najskuplji kvadrat, a evo u kojim gradovima je…\nStanovi u ovom gradu su toliko skupi, da su stanovnici…\nNa ovim lokacijama će se graditi jeftini stanovi


Dodeljujemo 1. Employer Branding nagradu u Srbiji na HR Experience konferenciji | HR Lab\nDodeljujemo 1. Employer Branding nagradu u Srbiji na HR Experience konferenciji\nRastom značaja kvalitetnog brendiranja poslodavaca u Srbiji, koje je posebno dobilo na značaju u poslednjih nekoliko godina, i kao organizatori HR Experience konferencije, koja se održava 27. maja, HR Lab je odlučio da na ovom događaju istakne najbolju kompaniju i uruči nagradu za uspešne aktivnosti brendiranja poslodavaca koje su sprovedene u Srbiji.\nPrva employer branding nagrada u Srbiji nadovezaće se na već postojeći projekat “Uspešne HR priče” koji organizujemo treću godinu za redom. Ove godine prijavljena je 31 HR praksa od kojih je stručni žiri u sastavu Jelena Mimić Milanović (Continental Automotive), Natalija Pešić (A1) i Bojan Rošić (Microsoft) odabrao 5 najboljih koje će biti prezentovane 27. maja na HR Experience konferenciji. Pobednike u konkursu za Uspešne HR priče odabraće prisutna publika na konferenciji dok će Employer Branding nagradu 2021 odabrati stručni žiri.\nŽelimo da istaknemo kompanije koje su uvidele značaj rada na svom brendu kao poslodavca i time skrenemo pažnju stručne javnosti na ovaj sve važniji segment u poslovanju kompanije. Razvojem employer branding aktivnosti, razvijaće se i domaće tržište rada, na korist kandidata i zaposlenih, kompanija nosilaca aktivnosti i domaće ekonomije koja ima za cilj da u Srbiji zadrži kvalitetnu i sposobnu radnu radnu snagu.\nUkoliko želite da saznate koji su novi trendovi i poslušate najbolje domaće i svetske HR prakse, prijavite se!


Prethodnih dana oni su imali priliku da obiđu atraktivne turističke lokalitete i hotele u Podgorici, Kolašinu, Tivtu, Budvi, Kotoru i Cetinju, dok će danas posjetiti Herceg Novi. Nacionalna turistička organizacija sinoć je u Budvi organizovala poslovnu B2B radionicu za turoperatore iz Mađarske i turističku privredu Crne Gore. Na radionici je, osim predstavnika mađarskih turoperatora Budavár Tours, Haris Travel, Utazom.com i 1000 ÚT prisustvovalo oko trideset hotela i agencija iz Crne Gore.\nPredstavnica hotela Aurel iz Podgorice, Ivana Mićković, kazala je da su njihovi prvi utisci da su turoperatori iz Mađarske veoma zainteresovani za rad u Crnoj Gori i da očekuju značajniji dolazak turista iz Mađarske u narednom periodu.\nPosebno su zainteresovani za grupne aranžamane tokom jeseni, dok je jedan od turoperatora veoma zainteresovan da radi individualne aranžmane za crnogorsku obalu, kazala je Mićković.\nPredstavnica agencije Trend Trevel iz Herceg Novog, Aleksandra Petronijević, kazala je da su veoma zadovoljni sa realizacijom čitavog događaja. Svaki sastanak je bio jako konstruktivan, prijatan i pun korisnih informacija. Smatram da je angažovanje NTO-a po pitanju B2B sastanaka na veoma visokom nivou i svidjelo nam se što smo svi imali dovoljno prostora da razgovaramo o značajnim temama sa turoperatorima iz Mađarske. Očekujemo da ćemo nakon ovoga započeti dugoročnu saradnju sa partnerima iz Mađarske, istakla je predstavnica agencije Trend Travel. Brigitta Balsai iz agencije Aviareps iz Mađarske koja prati ovu studijsku grupu, kazala je da je radionica bila veoma korisna, te da su mađarski turoperatori veoma zadovoljni što su imali priliku da održe sastanke sa značajnim brojem agencija i hotela iz Crne Gore.\nImajući u vidu padnemiju korona virusa, regionalna saradnja je veoma važna, i tu postoji veliki potencijal za saradnju između Crne Gore i Mađarske. Mađari ne poznaju toliko Crnu Goru i želimo da im prikažemo ovu zemlju kao zanimljivu turističku destinaciju. Očekujem da poraste broj turista iz Mađarske koji će posjetiti Crnu Goru u budućem periodu, posebno imajući u vidu da tokom ljetnjih mjeseci imamo direktne letove iz Budimpešte ka Podgorici, posredstvom kompanije Wizz Air. Zaista se radujemo budućoj saradnji sa Crnom Gorom, kazala je Balsai.\nPredstavnica turoperatora Haris Travel Nóra Veres zahvalila se na organizaciji B2B događaja i istakla da je bio veoma koristan za njih. Drago mi je što smo imali priliku da se sastanemo sa potencijalnim partnerima iz Crne Gore. Očekujem da ćemo u narednom periodu ostvariti konkretnu saradnju i da ćemo povesti goste iz Mađarske u Crnu Goru, kazala je Veres.\nNacionalna turistička organizacija u prethodnom periodu intenzivirala je promotivne aktivnosti u Mađarskoj u cilju povećavanja vidljivosti i prisustva Crne Gore kao turističke destinacije na ovom tržištu. Tokom oktobra, delegacija Crne Gore, koju su činili predstavnici NTO, lokalnih turističkih organizacija i turističke privrede, na čelu sa direktoricom dr Anom Tripković Marković učestvovala je na mađarskom Around The World Live Roadshow-u. Tom prilikom, kroz prezentacije, radionice i nagradne igre ponuda destinacije je predstavljena turističkoj privredi Mađarske u četri grada i to Đeru, Budmpešti, Debrecinu i Segedinu. Studijska posjeta turoperatora iz Mađarske realizuje se uz podršku nacionalne avio kompanije Air Montenegro, hotela Bianca Spa & Resort i lokalnih turističkih organizacija Kolašina, Cetinja, Kotora, Herceg Novog i Tuzi.


Srbija: Više od 100 novozaraženih, preminula jedna osoba\nTestiranje ispred Instituta za virusologiju "Torlak" u Beogradu\nU Srbiji je u poslednja 24 sata od posledica korona virusa preminula jedna osoba, čime je ukupan broj umrlih od početka pandemije povećan na 750, objavilo je 1. oktobra Ministarstvo zdravlja Srbije.\nOd poslednjeg preseka stanja u Srbiji, registrovano je 111 novih slučajeva zaraze od 6.139 testiranih.\nU bolnicama je 276 osoba, a na respiratorima su 23 pacijenta.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je 1. oktobra da će Srbija uraditi kompletnu revizuju podataka o broju umrlih od COVID-19, kako bi se proverilo da li se broj poklapa sa brojem iz sistema.\nVučić je to najavio nakon što je epidemiolog i član Kriznog štaba Vlade Srbije za borbu protiv epidemije Predrag Kon 29. septembra rekao da je, prema njegovoj računici, u Beogradu od posledica korona virusa do juna umrlo tri puta više građana nego što je bilo pismeno prijavljeno.\nPredstavnik SZO pozdravio Vučićevu najavu revizije podataka o broju preminulih\nZaraženo 47 korisnika i 15 zaposlenih u ustanovama socijalne zaštite\nU ustanovama socijalne zaštite i domovima za smeštaj odraslih i starih u Srbiji, virusom korona inficirano je 47 korisnika i 15 zaposlenih, saopštilo je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nPrema podacima tog Ministarstva, prisustvo virusa potvrđeno je u gerontološkim centrima u Subotici, Knjaževcu i Novom Sadu, Ustanovi za decu i mlade "Sremčica" u Beogradu, Centru za porodični smeštaj i usvojenje u Kragujevcu i domovima za smeštaj odraslih i starijih "Kladomox plus" u Kelebiji i "Terza Eta" u Priboju.


- Kompletna društvena izolacija je uvek na našem dnevnom redu - izjavio je ministar unutrašnjih poslova Sulejman Sojlu na AHaber TV.\nDa bi sprečila širenje virusa, Ankara je zatvorila škole, kafiće i baorve, zabranila masovne molitve i suspedovala sportske mečeve i letove.\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan je rekao da će Turska, koja koja ima 83 miliona stanovnika, pobediti korona virus za dve ili tri nedelje.\nMeđutim, gradonačelnik Istanbula Ekrem Imamoglu pozvao je vladu da uvede opštu naredbu o uvođenju policijskog časa, barem u njegovom gradu ako to nije moguće širom zemlje.\n"Nalazimo se u najkritičnijoj fazi epidemije", napisao je Imamoglu na Tviteru i istakao da "ako se danas ne preduzmu potrebni koraci, onda je očigledno da će biti razočaranja u budućnosti".\nVlada Turske je danas donela uredbu da je kompanijama sada potrebna dozvola za izvoz medicinskih proizvoda koji se koriste za respiratornu podršku, s obzirom na rastuću domaću potražnju.\nOdluka se odnosi na izvoz ventilatora i pripadajuće opreme, koncentratore kiseonika, intubacione cevi, monitore za intenzivnu negu i drugu medicinsku opremu.\nAnkara je ranije saopštila da će prestati sa izvozom lokalno proizvedenih maski za lice.\nTurski Savet za visoko obrazovanje saopštio je da će biti nastavljeno učenje na daljinu i da će ispiti na fakultetima biti pomereni za period od 25. do 26. jula.


Vlada Srbije - Stranica 21 od 22 - Istinomer\nReč jača od pečata\nIstorijskog juče, na Preobraženje, u Tekerišu, pod Cerom, negde između Šapca i Loznice, bilo obeležavanje 100 godina Cerske bitke. Državna televizija svako malo najavljivala će na ceremoniji govori gospodin Premijer, te da će bude direktan prenos. Javljeno i da obavljene velike pripreme, da obavljeni veliki radovi, novi asfalt, novo malterisanje i mermerisanje i javljeno da […]\nU prvom delu ovog teksta predstavili smo ministre koji su se našli u prve dve grupe po intezitetu pojavljivanja u javnosti. U nastavku, prikazujemo one koji nisu mislili da treba često da komuniciraju sa građanima i građankama. U trećoj grupi su oni ministri koji su ređe u javnosti iznosili stavove, koji bi mogli da budu […]\nPosmatrajući izjave članova Vlade Srbije, koje smo na našem sajtu ocenjivali u proteklih godinu dana, možemo da napravimo podelu na četiri grupe: prvu bi činili lideri najvećih stranaka,koji su bili najeksponiraniji u javnosti – Aleksandar Vučić, Ivica Dačić i Mlađan Dinkić. Oni su govorli o mnogim temama, davali najviše izjava, dok su ostali bili u […]\nVlada Srbije, nakon godinu dana rada, ima negativan skor na skali «Istinomer indeksa» koji iznosi minus 1,33. Istinomer indeks, skala od minus 10 do plus 10, pokazuje odnos pozitivno i negativno ocenjenih izjava članova Vlade. Više od 60 odsto izjava ministara koje je Istinomer obradio u prvih godinu dana rada Vlade, ocenjene su negativno. Pozitivnih […]


PODIGNUTA OPTUŽNICA Predsednik Brazila optužen zbog korupcije i opstrukcije pravosuđa\nTemer i senator Aesio Neves nalaze se među osobama "koje su pokušale da spreče napredak istrage", naveo je tužilac u dokumentu koji je danas objavljen, prenosi AP.\nTemer je juče odbacio pozive da podnese ostavku, navodeći da će se boriti protiv optužbi.\nBrazilski predsednik Temer: Neću podneti ostavku zbog optužbi\nNOVI SKANDAL U BRAZILU Predsednik optužen za pokušaj PODMIĆIVANJA SVEDOKA\nKako je preneo "Globo", Batista je navodno snimio razgovor sa Temerom o tome da treba podmititi Kunju, ali list ne navodi šta je Kunja tražio zauzvrat.\n"Globo" prenosi da su Batista i njegov brat snimke predali tužilaštvu kako bi dobili sporazum o priznanju krivice.\nPredsednik Brazila kaže da deli gnev građana zbog korupcije


Novosadski policajci uče mađarski jezik | Autonomija\nDvadeset novosadskih policajaca krenuće na kurs mađarskog jezika, kako bi olakšali komunikaciju sa građanima mađarske nacionalnosti, najavio je vršilac dužnosti načelnika te Policijske uprave Stevan Krstić.\nCilj ovog projekta je i da se dodatno učvrsti poverenje građana u policiju, rekao je Krstić agenciji Beta.\nOn je apelovao na građane koji su pripadnici manjinskih nacionalnih zajednica da se prijavljuju za rad u Policijskoj upravi Novi Sad, jer, kako je objasnio, u toj upravi nema dovoljno pripadnika manjina. „A nama je u interesu da ih privučemo u što većem broju. Apelujemo na pripadnike svih nacionalnih zajednica da se uključe u rad policije, bilo kroz naš Centar za osnovnu policijsku obuku u Sremskoj Kamenici ili preko konkursa ministarstva“, rekao je Krstić.\nKurs učenja mađarskog jezika biće organizovan u saradnji sa Centrom za osnovnu policijsku obuku, dok će neposrednu nastavu realizovati Otvoreni univerzitet iz Subotice.\nMeđu onima koji su se prijavili za učenje mađarskog jezika ima kriminalističkih inspektora, saobraćajaca i administrativnih radnika, naveo je Krstić.\nOcenio je da će od učenja mađarskog jezika koristi imati i građani i policija. Prema njegovim rečima, policajci će u budućnosti učiti i ostale manjinske jezike koji su u službenoj upotrebi u Vojvodini, u zavisnosti od toga na kojem području rade, odnosno koja manjinska nacionalna zajednica u toj geografskoj oblasti dominira.\nKrstić je podsetio da su pripadnici romske nacionalne zajednice krajem marta prisustvovali prezentaciji programa Policijske akademije MUP-a i dodao da tridesetak Roma pohađa jednogodišnji kurs u Centru za osnovnu policijsku obuku u Sremskoj Kamenici.


Prema poslednjim podacima, na respiratorima su ukupno 43 hospitalizovana ili za sedam više nego pre tri dana.\nBroj pacijenata u Univerzitetskom kliničkom centru RS u ovom periodu je sa 173 povećan na 201. U ovoj zdravstvenoj ustanovi, na respiratoru je pre tri dana bilo 17, a sada je čak 27 osoba, dok je u opštim bolnicama u Srpskoj trenutno manje ljudi na ovom vidu respiratorne podrške, piše Srpskainfo.\nU UKC RS na kiseoničkoj maski je 96 hospitalizovanih, a tri dana ranije bilo ih je 79.\nU porastu je i broj pacijenata koji se u ovoj zdravstvenoj ustanovi bore sa teškom kliničkom slikom, kao i broj životno ugroženih.\nTako je 24. februara tešku kliničku sliku u UKC RS imalo 68, a sada se sa njom suočava čak 100 pacijenata. Broj životno ugroženih u ovoj zdravstvenoj ustanovi je, u ovom periodu, sa 20 skočio na 32.\nKad se u obzir uzmu ovi podaci, pre tri dana je, od ukupnog broja hospitalizovanih u UKC RS, na nekom vidu respiratorne podrške bilo 55,5, a sada je 61,2 odsto pacijenata.\nEpidemiolozi objašnjavaju da je, kada se u obzir uzmu svi parametri, epidemiološka situacija u Srpskoj i dalje nepovoljna. Upozoravaju da, ako se preventivne mere ne budu striktno poštovale, u narednom period opet možemo da se suočimo sa značajnijim porastom novozaraženih. To će, kako kažu, dovesto do povećanaj broja pacijenata u bolonicama, kao i onih sa težim kliničkim slikama, ali i preminulih od kovida.


Foto: Vladimir Stojaković | Alen Šeranić: Nagradićemo sve dobre prakse u zdravstvu\nBojana Živanić 08.10.2019 07:00\nSuština prevencije je promjena načina razmišljanja, odnosno promjena svijesti, a to je dugoročan proces i taj proces mora da bude dobro planiran bez obzira na to o kojem se faktoru rizika radi, istakao je Alen Šeranić, ministar zdravlja i socijalne zaštite RS, u intervjuu za "Nezavisne".\nNN: Kako napreduje realizacija Akcionog plana za osiguranje održivosti zdravstvenog sistema?\nŠERANIĆ: U ovom šestomjesečnom periodu uspjeli smo da objavimo pravilnik o indikatorima kvaliteta unutar zdravstvenih ustanova, što mislimo da je važno u narednoj fazi kada budemo došli u opciju da nagrađujemo one koji dobro rade i da idemo po onom principu da "guramo" šampione i da pokažemo koje su to dobre prakse unutar samog zdravstva, prije svega oslanjajući se na to da usluga koja bude pružana našem stanovništvu bude maksimalno kvalitetna. Pokrenuli smo i nekoliko incijativa i jedna od njih se odnosi na uvođenje zdravstvenih ustanova u sistem trezorskog poslovanja, koje predstavlja nastavak aktivnosti koja je dio samog Akcionog plana. Već smo ušli i u ozbiljnu pripremu prednacrta zakona o zdravstvenom osiguranju, zakona o zdravstvenoj zaštiti, kao i zakona o evidencijama i statističkim istraživanjima u zdravstvu, koji nam po Akcionom planu dolaze naredne godine. Mi ćemo, u svakom slučaju, što se tiče Akcionog plana i njegove dinamike, s kraja godine napraviti presjek i vidjeti gdje smo to u ovom trenutku. Akcioni plan, kao dokument Vlade RS, usvojen je na četiri godine i i mi imamo svoju dinamiku što se tiče realizacije svih aktivnosti, koje su podijeljene na šest prioritetnih ciljeva.\nNN: Znamo da su jedan od najvećih problema u zdravstvu dugovanja. Smanjuju li se ti dugovi ili se povećavaju i koliko trenutno iznose?\nŠERANIĆ: Što se tiče dugovanja, naglašavam da se radi, u suštini, o obavezama zdravstvenih ustanova, koje su ukupno sa početkom ove godine iznosile milijardu i 59 miliona KM i moramo da razlučimo da se radi i o obavezama koje zdravstvene ustanove imaju po različitim osnovama. Neke od ustanova su likvidne pa su digle kredite, pa i to ulazi u te obaveze. Gro dugovanja se odnosi na dugovanja prema porezima i doprinosima i ostala dugovanja se odnose shodno kreditima na zaduženja prema FZO RS. Mi smo napravili presjek zaključno sa 31. julom 2019. godine i dugovanja su, odnosno ukupan obim obaveza, nešto manja u odnosu na isti period prošle godine. Mi smo posljednjih nekoliko mjeseci radili na definisanju određenog modela izmirivanja takve vrste obaveza i tražili rješenje po pitanju korištenja upravo tih sredstava koja jesu dugovanja prema samoj državi.\nNN: Radnicima u zdravstvu su povećane plate za 7,5 odsto. Da li će biti još povećanja i nastavljaju li se pregovori sa sindikalcima?\nŠERANIĆ: Tačno je da smo kroz odluku o povećanju cijene rada, koja je 135 KM povećana na 145 KM, linearno povećali plate svima u zdravstvenom sistemu i to je bio stav Vlade RS shodno dogovorima koje smo imali sa sindikatima. Nažalost, nisu svi sindikati prihvatili potpisivanje te odluke o cijeni rada iz svojih nekih određenih razloga i to je u redu. Na neki način gledamo šta i kako treba zajednički da uradimo da poboljšamo funkcionisanje zdravstvenog sistema, prije svega zbog samih pacijenata, odnosno korisnika usluga, koji su nam najbitniji u svemu ovome.\nNa tom tragu smo i razgovarali i razgovaraćemo sa sindikatima i vjerovatno ćemo u narednom periodu ići u proces odluka po pitanju povećanja plata zdravstvenim radnicima.\nNN: Koliki je značaj prevencije i koliko Ministarstvo ulaže u prevenciju u zdravstvu?\nŠERANIĆ: Značaj prevencije je izuzetan i ja kao epidemiolog zasigurno se zalažem za prevenciju i preventivne aktivnosti jer ono što je poznato jeste da je prevencija uvijek jeftinija od samog liječenja. Kada sagledamo aspekt prevencije, moramo da znamo da je zdravstveni sistem samo nešto što daje okvir prevenciji, a da pravi preventivni rad radi lokalna zajednica, odnosno ljudi unutar same lokalne zajednice. Što se tiče samih ulaganja u preventivne aktivnosti, naša namjera je da ulažemo u narednom periodu više. Suština prevencije je promjena načina razmišljanja, odnosno promjena svijesti, a to je dugoročan proces i taj proces mora da bude dobro planiran bez obzira na to o kojem se faktoru rizika radi. Naša namjera je da po donošenju novog zakona o evidencijama i statističkim istraživanjima uđemo u jedno bolje planiranje republičkih skrining programa i da kroz to obezbijedimo mogućnost ljudima da preventivno razmišljaju i preventivno djeluju.\nNN: Nedavno ste govorili o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dječjoj zaštiti u RS, kao i o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti. Kada će se početi sa primjenom ovih prava i koliko novca će biti potrebno za takvo nešto?\nŠERANIĆ: Što se tiče same primjene prava, naša očekivanja su da po samom usvajanju zakona ta prava budu primijenjena od 1. januara 2020. godine. Što se tiče prava iz oblasti dječje zaštite, mislim da tu pravimo značajan iskorak sa aspekta olakšavanja samog poslovanja poslodavcima, preuzimajući 100 odsto iznos bruto plate za porodilje, kao i što se pravi i jasan iskorak po pitanju pronatalitetne politike da svaka majka koja nije bila zaposlena u trenutku samog poroda ima pravo na materinski dodatak bez obzira na sam status zaposlenja u samoj trudnoći. S druge strane, mislim da je važno što priznajemo pravo roditelja njegovatelja, s obzirom na to da mnogi koji imaju teško oboljelu djecu nisu u prilici da rade. Mislim da bismo u narednom periodu mogli da razmišljamo da to pravo i proširimo jer ipak su to ljudi koji imaju obavezu da budu 24 časa pored svog oboljelog djeteta. Vlada RS je prošle godine usvojila odluku o ličnim invalidninama za lica koja imaju status invaliditeta po različitom osnovu, ne uzimajući u obzir borački invaliditet koji je regulisan drugim zakonom. Kroz tu odluku smo obezbijedili da se ona poštuje jer će biti definisana zakonom. Sva lica sa 70 odsto do 100 odsto invaliditeta imaju mogućnost da dobiju određenu nadoknadu, s tim što smo kroz zakon definisali da lica sa većim postotkom invaliditeta će primati veći iznos nadoknade, a lica sa manjim postotkom invaliditeta manji iznos.


Vesti online / Sport / Fudbal / Lukač: Odigrao sam utakmicu karijere\n"Verovatno su igrači Zvezde znali da već dve nedelje imam probleme sa ramenim delom na desnoj strani, pa su zato šutirali u tu moju stranu, ali sam reagovao intuitivno i odbranio oba penala", rekao je golman Partizana.\nOdbranio dva penala: Milan Lukač\nPartizan je pobedio sa 2:1. Drugi gol je postigao u 90. minutu, a Zvezda nije iskoristila dva penala. Lukač je odbranio šuteve Milošu Ninkoviću i Nikoli Mijailoviću, koji su šutirali u golmanovu desnu stranu. Čuvar mreže već dve nedelje ima probleme sa ramenim delom na desnoj strani.\n"Borili smo se do poslednjeg atoma snage. Nijedan igrač Partizana nije ni pomišljao da se preda, što nam se na kraju isplatilo. Za mene nema slađe pobede, posle svega što nam se dešavalo ove polusezone (kad je suđenje u pitanju). Bili smo bolji, šteta bi bila da smo igrali nerešeno ili izgubili", rekao je Kojić.\nFUDBAL Pogledajte Kojićev gol karijere!


VAKCINE BRZO U SVAKOM DELU SRBIJE UZ EU PODRŠKU | Support4Partnership\nVAKCINE BRZO U SVAKOM DELU SRBIJE UZ EU PODRŠKU\nDvadeset četiri zavoda i instituta za javno zdravlje širom Srbije dobilo je danas specijalizovana vozila za transport vakcina i medicinskih timova zahvaljujući podršci Evropske unije. Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i šef Delegacije Evropske unije u Srbiji, ambasador Emanuele Žiofre prisustvovali su primopredaji vozila koja su opremljena prenosivim frižiderima i dodatnom opremom koja omogućava distribuciju vakcina uz obezbeđivanje hladnog lanca. Ovim putem vakcine će biti dostupne i u udaljenim zdravstvenim stanicama odnosno većem broju ljudi.\nTakođe, EU nastavlja da finansijski podržava zapošljavanje 200 zdravstenih radnika, angažovanih u 23 zdravstvene ustanove u Srbiji, na novi period od tri meseca, čime su obezbeđeni dodatni ljudski resursi potrebni u borbi protiv epidemije kovida-19.\n“U trenutku kada želimo vakcine da pošaljemo bilo gde u Srbiji, više nećemo da iznajmljujemo vozila, već čemo moći u roku od 10 do 12 sati gotovo do svakog mesta da dopremimo vakcine. Vozila će otići u 24 opštine, od Sombora, Kikinde i Subotice, do Pirota, Vranja, Užica ili Novog Pazara. Sve to možemo da uradimo zahvaljujući pomoći EU, koja samo u ovom projektu iznosi više od 600.000 evra. Za nas je veoma važno da kažemo hvala, jer su to pare tuđih poreskih obveznika. Mi smo time rešili značajan problem sa kojim smo se suočavali u distrivuciji vakcina”, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n“Pošto će ova vozila prevoziti vakcine, nadam se da će biti zauzeta, stalno u upotrebi i da će pomoći u ubrzavanju procesa vakcinacije, čak i u udaljenijim područjima, zahvaljujući sistemu isporuke u hladnom lancu. Solidarnost ostaje vodeći princip EU podrške Srbiji i mi smo posvećeni tome da podržimo potrebe Srbije, kako u obezbeđivanju neophodne medicinske opreme i ljudskih resursa, tako i zaštitom najugroženijih članova zajednice koji su u velikoj meri pogođeni tekućom pandemijom. Svi smo u ovoj pandemiji zajedno i samo zajedno mozemo da izadjemo iz nje, a u medjuvremenu zelim da se zahvalim lekarima i medicinskom osoblju koje i u ovom trenutku rade u borbi protiv pandemije”, rekao je šef Delegacije Evropske unije u Srbiji, ambasador Emanuele Žiofre.\nAmbasador Žiofre simbolično je uručio ključeve vozila ministru za evropske integracije Jadranki Joksimović i ministru zdravlja Zlatiboru Lončaru, a događaju su prisustvovale i direktorka kancelarije UNOPS-a Srbiji, Mikela Telatin, direktorka Instituta zа јаvnо zdrаvljе Srbiје „Dr Milаn Јоvаnоvić Bаtut”, kao i predstavnici zdravstevnih institucija koje su dobile donaciju.\nVozila su uručena Institutu za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, Institutu za javno zdravlje Vojvodine, Gradskom zavodu za javno zdravlje Beograd i zavodima za javno zdravlje u Novom Pazaru, Subotici, Zrenjaninu, Кikindi, Pančevu, Somboru, Sremskoj Mitrovici, Šapcu, Valjevu, Požarevcu, Кragujevcu, Ćupriji, Zaječaru, Užicu, Čačku, Kraljevu, Kruševcu, Nišu, Pirotu, Leskovcu, Vranju.\nOve podrška vredna blizu 1,2 miliona evra deo je većeg paketa EU pomoći ukupne vrednosti preko 10 miliona evra u medicinskoj i nemedicinskoj opremi isporučene tokom ove i prethodne godine u partnerstvu sa kancelarijom UNOPS-a u Srbiji.\nEvropska unija je od početka pandemije podržala Srbiju u borbi protiv širenja virusa sa više od 77 miliona evra, od čega je 20,7 miliona evra utrošeno za hitnu podršku i najhitnije potrebe kako bi se ojačao zdravstveni sistem u Srbiji kako u kriznim situacijama tako i tokom redovnog funksionisanja.


Ramuš Haradinaj uhapšen u Francuskoj - ebart\n05. Januar 2017. godine\nBivši haški optuženik i predsednik Alijanse za budućnost Kosova uhapšen je danas u Bazelu na francuskoj teritoriji po poternici Srbije, potvrdila je njegova porodica za kosovske medije. Kosovsko ministarstvo spoljnih poslova navodi da svim diplomatskim sredstvima radi na oslobađanju Haradinaja.\n"Njegovo pritvaranje od strane vlasti Francuske na osnovu naloga za hapšenje Srbije u potpunosti je neprihvatljivo. MIP Kosova je preko Ambasade Kosova u Parizu uručilo notu francuskim vlastima, a ministar Enver Hodžaj koristi sve diplomatske puteve da se Haradinaj što pre oslobodi", rekao je Džemaj za KTV.\n"Ministarstvo pravde smatra da su svi nalozi za hapšenje izdati od strane Srbije za državljane Kosova za navodna krivična dela izvršena u Republici Kosovo nezakoniti i neprihvatljivi, te stoga očekujemo hitno oslobadjanje Ramuša Haradinaja", navodi se u saopštenju Ministarstva pravde Kosova.\n"Ovaj čin je nepravedan i neprihvatljiv. Pozivamo francuske autoritete da gospodinu Haradinaju omoguće nastavak njegovog putovanja i zahtevamo od Evropske unije i evropskih država da ne sprečavaju slobodno kretanje na osnovu nezakonitih potrenica Srbije", zatražila je Haradinajeva Alijansa za budućnost Kosova.\n"Njegovo hapšenje na osnovu naloga za hapšenje Srbije apsolutno je neprihvatljivo. Ne može biti lista za hapšenje na jednoj strani, a na drugoj strani 'dijalog za normalizaciju odnosa'. Dijalog sa Srbijom ne može biti nastavljen u ovom formatu", napisao je Deda na svom Facebook nalogu.


Kosovska energetska nezavisnost - dobra ili loša vest?\nČlanstvom Kosovskog operatora prenosnog sistema (KOSTT) u Evropskoj mreži operatora prenosnih sistema za električnu energiju (ENTSO-E) nije rešeno pitanje vlasništva nad elektroenergetskim postrojenjima i mrežom na Kosovu i ono je i dalje otvoreno, smatra direktor InTER-a i koordinator Radne grupe Nacionalnog konventa o EU za Poglavlje 35.\nDragiša Mijačić (Foto lična arhiva)\nEnergetika je jedan od najvećih izazova u procesu normalizacije odnosa između Beograda i Prištine, a saradnju u ovom sektoru karakterišu međusobne optužbe oko prava na imovinu, trgovinu energijom i pitanje naknada za transmisiju električne energije. Kamen spoticanja svakako predstavlja i pitanje upravljanja energetskim postrojenjima na severu Kosova, kao i pitanje plaćanja računa za korišćenje električne energije u opštinama sa srpskom većinom na severu Kosova.\nOdnosi između dve strane dodatno su se iskomplikovali tužbom koju je Kosovski operater prenosnog sistema (KOSTT) podneo protiv Srbije kod Evropske mreže operatora prenosnih sistema za električnu energiju (ENTSO-E) vezano za isplatu rente za korišćenje električne mreže na prostoru Kosova, kao i odlukom Ministarskog saveta ENTSO-E kojom se uvažavaju stavovi KOSTT-a i nalaže se Srbiji da isplati odštetu Kosovu po ovom osnovu. Nažalost, o ovoj odluci i posledicama njene primene se vrlo malo se zna i govori u javnosti u Srbiji.\nNa osnovu Sporazuma o energetici potpisanog septembra 2013. godine u okviru Briselskog dijaloga, dve strane su postigle dogovor da Srbija aktivno radi na prijemu KOSTT-a u ENTSO-E. Ova obaveza je potvrđena i u Zaključcima o realizaciji Sporazuma o energetici koje su zajednički potpisali predstavnici Srbije i Kosova u avgustu 2015. Obaveze Srbije u zagovaranju prijema Kosova u ENTSO-E su deo prelaznih merila Poglavlja 35. Članstvom KOSTT-a u ENTSO-E se ispunjavaju uslovi iz Sporazuma o energetici i Poglavlja 35, čime se i smanjuje pritisak na Srbiju po ovom pitanju.\nSporazum o energetici takođe podrazumeva osnivanje kompanije ElektroSever na Kosovu koja će vršiti distribuciju i naplatu električne energije korisnicima na severu Kosova. Nakon puno problema ova kompanija je konačno registrovana pri kosovskoj agenciji za privredne registre u novembru 2018, ali do danas ona i dalje nije operativna.\nSrbija je uslovljavala članstvo KOSTT-a u ENTSO-E sa osnivanjem i funkcionisanjem preduzeća ElektroSever. Međutim, prema tumačenju Evropske komisije, Sporazum o energetici između Srbije i Kosova odvojeno posmatra pitanje članstva KOSTT-a u ENTSO-E i pitanje registracije preduzeća ElektroSever, i među njima ne postoji uzročno-posledična veza.\nKako bi postala članica ENTSO-E, KOSTT je istupio iz regulatornog područja SMM koji su sačinjavale Srbija, Kosovo, Crna Gora i Severna Makedonija a kojom je upravljala Elektromreža Srbije (EMS), i potpisao je sporazum sa Operatorom prenosnog sistema (OST) iz Albanije o formiranju novog regulatornog bloka Kosovo-Albanija. Sporazum o formiranju ovog bloka je potpisan 2. decembra 2019. godine. Ovim su se stekli uslovi za prijem KOSTT-a u ENTSO-E, što je i postignuto 20. aprila 2020. godine.\nFormiranjem novog regulatornog bloka Kosovo-Albanija i prijemom u ENTSO-E KOSTT-u je\ntakođe omogućena trgovina električnom energijom nezavisno od EMS-a. Članstvom KOSTT-a u ENTSO-E se takođe otvara mogućnost za funkcionisanje novog 400kV dalekovoda između Kosova i Albanije koji je izgrađen još 2016. godine, a koji do danas nije pušten u rad.\nSrbija je svakako bila upoznata sa namerama KOSTT-a i OST-a o formiranju novog bloka, ali kroz izjave zvaničnika i uvidom u zvanične izveštaje ENTSO-E stiče se utisak da je zauzela stav konstruktivne tišine kojom nije želela snažno da istupi protiv sporazuma, ali ni da podrži njegovo formiranje. Blage osude u izjavama državnih službenika koje bi se povremeno pojavile u srpskim medijima više su imale za cilj da komuniciraju sa domaćom javnošću nego da pošalju poruku kosovskim i međunarodnim zvaničnicima.\nČlanstvom KOSTT-a u ENTSO-E nije rešeno pitanje vlasništva nad elektroenergetskim postrojenjima i mrežom na Kosovu, koje je i dalje otvoreno. U zvaničnim dokumentima Sekretarijata ENTSO-E postoji preporuka Kosovu i Srbiji da ovo pitanje reše međunarodnom arbitražom. Ono takođe može biti predmet pregovora u okviru budućeg Sporazuma o sveobuhvatnoj normalizaciji Kosova i Srbije.\nOstaje da se vidi kako će prijem KOSTT-a u ENTSO-E uticati na primenu ostalih odredbi Sporazuma o energetici, naročito delova vezanih za funkcionisanje preduzeća ElektroSever ali i upravljanje hidroelektranom „Gazivode“. Takođe se otvara pitanje daljeg snabdevanja električnom energijom opština na severu Kosova, koje je do sada realizovano direktno iz Srbije preko trafostanice Valač koja se nalazi u blizini Zvečana. Ovo su veoma osetljiva pitanja kako u odnosima između Beograda i Prištine, tako i u odnosima srpskih opština na severu Kosova i Vlade Kosova. Jednostrani potezi na rešavanju ovih pitanja mogu predstavljati bezbednosni rizik na severu Kosova i negativno uticati na već poremećen proces pregovora o Sporazumu o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova.\nTekst je napisan u okviru inicijative Kosovske fondacije za otvoreno društvo – KFOS „Otvoreno sa…“, u sklopu projekta pod radnim nazivom OPEN. Mišljenja, stavovi i zaključci ili preporuke pripadaju autoru i ne izražavaju neophodno stavove Kosovske fondacije za otvoreno društvo ni RTV Kim.\nSPC na Кosovu za vreme komunizma: ’’Valja nama biti ovde’’\nКrajem septembra 1988, u vreme duboke krize u pokrajini Кosovo, u sarajevskom „Oslobođenju“ je objavljen intervju sa igumanom manastira Visoki Dečani ocem Justinom. Za naslov teksta novinar je odabrao jednu od rečenica koje je iguman izgovorio, sažimajući u njoj generacijsko iskustvo sveštenika i monaha Srpske pravoslavne crkve (SPC) na Кosovu: „Valja nama biti ovde“.\nŠtetni efekti potencijalnog bojkota nastupajućeg popisa na Kosovu\nUprkos činjenici da bi vršenje popisa stanovništva, domaćinstava i stanova trebalo da suštinski predstavlja statistički proces, u praksi se, naročito u postkonfliktnim društvima, pretvara u arenu za etnopolitičke manipulacije i mahinacije, kao i „prebrojavanje krvnih zrnaca”. Odbijanje učešća u popisivanju dela stanovništva u Srbiji i na Kosovu tokom 2011, neodržavanje istog u Severnoj Makedoniji, te i dalje aktuelne rasprave oko rezultata prikupljenih u Bosni i Hercegovini, pokazuju da tranzicione demokratije Zapadnog Balkana još uvek nisu zrele da sprovedu funkcionalno i procesno neometano prikupljanje statističkih podataka, piše politikolog Igor Marković, viši istraživač i projektni menadžer u NVO Aktiv iz Severne Mitrovice.\nDa na Kosovu neće biti aprilskih izbora pretpostavilo više od pola anketiranih\nDa će kosovski Srbi na aprilskim izborima koje je raspisala Republika Srbija glasati u rubnim gradovima Centralne Srbije odgovorilo je 57% učesnika ankete na portalu radiokim.net.\nPekar, lekar, apotekar može, ali političar nikako\nViše od polovine građana iz srpskih sredina na Kosovu smatra da je bezbednije raditi ono što drugi kažu, nego misliti svojom glavom. Isto toliko njih tvrdi da je mnogo lakše ćutati, nego se boriti protiv sistema i nepravdi, neki su nalazi istraživanja "Građani u politici" koje će uskoro biti objavljeno u okviru inicijative Open za 2021/22. Prema možda najporaznijem nalazu ove studije čak 70 odsto ispitanika smatra da je politka devijantno zanimanje i da se profesija "političar" u folklornom miljeu srpske zajednice na Kosovu percipira kao "nečasno" zanimanje, piše Miodrag Miki Marinković iz Centra za afirmativne društvene akcije (CASA).\n’’Naša snaga je naše jedinstvo: Putin je izabrao rat. Ostajemo ujedinjeni sa Ukrajinom’’\nOvo je opasan trenutak za Evropu i za slobodoljubive ljude širom sveta. Pokrećući svoj brutalni napad na narod Ukrajine, Vladimir Putin je takođe izvršio napad na principe koji podržavaju globalni mir i demokratiju. Ali, narod Ukrajine je otporan. Decenijama su imali demokratiju, a njihova hrabrost inspiriše svet. Sjedinjene Američke Države zajedno sa svojim saveznicima i partnerima širom sveta će nastaviti da podržavaju ukrajinski narod dok on brani svoju zemlju, napisao je u autorskom tekstu ambasador SAD na Kosovu Džefri Hovenijer.\nKoronavirus će iz pandemije preći u endemiju, ali će trajati\nPandemija korona virusa će do kraja 2022. godine značajno oslabiti smatra 57 odsto učesnika ankete na portalu radiokim.net.\n17.05.2022 Građani u politici: Ne veruju im, niti ih vrednuju, ali glasaju (305)\n17.05.2022 Pretnja bombom u Rektoratu Univerziteta u Prištini (278)\n17.05.2022 Reagovala porodica Ljubomira Lainovića povodom navoda Bogdanovića o Ivanoviću (208)\n17.05.2022 KP apeluje da se ne koristi vatreno oružje na proslavama (174)\n17.05.2022 Džefri Hovenijer u poseti Severu Kosova (167)


U Čajetini počinje prvi "Open rally day" - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » U Čajetini počinje prvi „Open rally day“\nU Čajetini počinje prvi „Open rally day“\nAutomobilska i sportska manifestacija „Open rally day“ održaće se danas u Čajetini, od 11 do 16 časova.\n0Piše: N. Kovačević 13. aprila 2019. 10.20 Izmenjeno: 17. aprila 2019. 04.03\nManifestaciju, čiji je cilj promocija auto-sporta, provera automobila uoči predstojeće takmičarske sezone i ukazivanje na potrebu odgovornog ponašanja svih učesnika u saobraćaju, organizuju klub „Mačkat racing“ i Sportski savez Čajetine.\nTrka će startovati u centru Čajetine, kod sportske hale, potom će reli timovi voziti Ulicom Kralja Aleksandra do saobraćajne petlje za uključenje na magistralni put i nazad. Staza je duga 3,2 kilometra u oba smera i ima 26 krivina, a organizatori navode da su obeležena mesta za publiku i preduzete sve mere bezbednosti. Taj putni pravac biće zatvoren za saobraćaj od 10.45 do 16.15 časova.\nČajetinski reli, za koji su se prijavilo petnaestak timovova iz Užica, Bajine Bašte, Valjeva, Kraljeva, Beograda i Novog Sada, nije takmičarskog karaktera i zamišljen je kao trening vožnja, tokom koje će trkači moći da provere svoja vozila pred natupajuću takmičarsku sezonu. Bez obzira na to, kako poručuju organizatori, publika će moći da uživa u uzbuđenjima trke.\nJedinstvenost čajetinskog relija je u tome, kako su istakli organizatori, što se organizuje u samom centru grada, što je prvi put u Srbiji, iako je to, kako je rečeno, uobičajeno u inostarnstvu. Zbog toga su poručili gledocima i prolaznicima da moraju da se pridržavaju uputstava redara, da poštuju zone označene za publiku i ostale bezbednosne mere.\nNakon relija, za koji je rečeno i da će obogatiti sportsko-turističku ponudu tog područja, u centru Čajetine nastupiće užička grupa Rock Almanah.\nautomobilizam, reli, sport, TakmičenjeČajetina\n„Pršutijada“ u Mačkatu od 14. do 16. februara\nDanas počinje prvi ekološki „Tesla reli“


I 9 S I Y2A\nHUD 71R 99H\n3 8 Q TOB\nDrvna industrija i industrija nameštaja Srbije beleže pozitivne performanse svoga razvoja već dvadesetak godina unazad. Broj privrednih društava je porastao sa 1.867 u 2006. na 2.858 u 2016. godini (za 10 godina povećanje od 53%), a taj trend se i dalje nastavlja. Kada se tome doda i broj aktivnih preduzetnika koji se bave proizvodnjom proizvoda i nameštaja od drveta od oko 4000 jasno je da je ova grana postala atraktivna za ulaganja kako domaćih tako i stranih investitora. Broj zaposlenih radnika je prešao 25.000 i u 2016. godini on se povećao za 1.806 u odnosu na prethodnu godinu. Po broju zaposlenih radnika drvna industrija i industrija nameštaja zauzimaju treće mesto u prerađivačkoj industriji Srbije, odmah iza proizvodnje prehrambenih proizvoda i proizvodnje metalnih proizvoda. Više od 8% radnika u prerađivačkoj industriji Srbije zaposleno je u drvnoj i industriji nameštaja. Potražnja za radnom snagom i stručnim kadrovima je veoma izražena što ukazuje da će se trend zapošljavanja i dalje nastaviti.\nPoslovni prihodi koje su ostvarila preduzeća u ovoj grani iznosili su 943 miliona EUR u 2016. godini, a očekivanja su da će za 2017.godinu preći psihološku granicu od JEDNE milijarde EUR (nismo raspolagali sa tačnim podacima do zaključivanja ovog broja). Proizvodnja nameštaja i proizvoda od drveta je jedna od retkih industrijskih grana u Srbiji koja je ostvarila dvocifrenu stopu rasta izvoza u 2017. godini. Rast izvoza nameštaja od drveta iznosio je 14,9%, a rast izvoza proizvoda od drveta čak 18,7%. Pozitivan spoljnotrgovinski bilans je u stalnom porastu i u 2017. godini iznosio je 180,5 miliona USD (proizvodi i nameštaj od drveta) ili za 3,9 puta više u poređenju sa 2010. godinom.\nNavedeni indikatori predstavljali su osnov za donošenje odluke od strane Vlade Republike Srbije da se drvna industrija i industrija nameštaja uvrste u jednu od četiri prioritetne industrijske grane od značaja za dalji industrijski i ekonomski razvoj Srbije. U skladu sa takvom odlukom Vlada je inicirala izradu nove strategije razvoja drvne industrije i industrije nameštaja Srbije za period 2018. do 2022. godine. Strategija sa Akcionim planom je završena u decembru 2017. godine i sada se radi na operacionalizaciji realizacije postavljenih ciljeva i predviđenih mera.\nPolazeći od postavljenih strateških ciljeva razvoja drvne industrije i industrije nameštaja Srbije do 2022. godine, kao i od aktuelnih tržišnih kretanja, posebno u regionu Zapadnog Balkana, ključni izazovi sa kojima će se suočiti drvna i industrija nameštaja Srbije u narednih pet godina grubo su podeljeni u TRI grupe, i to:\nUspostavljanje institucionalnog dijaloga sa sektorom šumarstva u funkciji sveobuhvatnog i racionalnog korišćenja domaće drvne sirovine. Umesto partnerskog odnosa sa sektorom šumarstva, na čijim resursima se u najvećoj meri zasniva razvoj drvne i industrije nameštaja u Srbiji, parcijalni interesi i sitni egoizam u međusobnim odnosima ne omogućavaju efikasno korišćenje raspoloživih resursa ova dva sektora. Zbog institucionalne neefikasnosti rešavanja problema koji postoje u odnosima ova dva sektora problemi se usložnjavaju iz godine u godinu.\nAnalize i kalkulacije tokova drveta i proizvoda od drveta u Srbiji za 2015. godinu pokazale su da se svega 48% od ukupno proizvedenih količina trupaca tvrdih lišćara prerade u proizvode sa višom dodatom vrednošću, a 52% se izveze kroz proizvode sa niskom dodatom vrednošću. U 2015. godini preradom jednog kubnog metra trupaca u Srbiji i izvozom proizvoda od drveta ostvaren je efekat njegove valorizacije od svega 275 USD. Poređenja radi, u Hrvatskoj je u istoj godini ostvaren efekat valorizacije jednog metra kubnog trupaca kroz izvoz drvnih proizvoda u iznosu od 591 USD ili 2,15 puta više.\nProblemi sa izvozom trupaca su posebno eskalirali tokom 2017. godine u kojoj je došlo do naglog izvoza trupaca kao najprostijeg oblika drvne sirovine što je u velikoj meri uticalo na proces snabdevanja i proizvodnju u preduzećima drvne industrije i industrije nameštaja. Izvoz trupaca lišćara povećan je 4,9 puta u poslednjih pet godina dostigavši iznos od 59.208 m3 u 2017.godini. Trupci hrasta, kao jedne od najvrednijih drvnih vrsta, sačinjavali su 48,3% u ukupnom izvozu trupaca. U 2017. godini njihov izvoz je dostigao 28.619 m3. Ostatak su sačinjavli trupci ostalih tvrdih (27.545 m3) i mekih lišćara.\nSa ovako naglim izvozom trupaca Srbija je 2017. godine postala lider u regionu Zapadnog Balkana sa učešćem od 46% u ukupnom izvozu trupaca lišćara iz regiona. Svaki drugi trupac koji je izvezen iz regiona Zapadnog Balkana je poticao iz Srbije. Imajući u vidu činjenicu da Srbija ima izuzetno skromne potencijale, kada su u pitanju količine trupaca plemenitih lišćara koje se mogu proizvesti na godišnjem nivou, ovakvo stanje je neodrživo na duži rok jer preti da ozbiljno ugrozi domaće proizvođače i njihovu proizvodnju. Koliko je to ozbiljan problem potvrđuje i sledeća činjenica: količina izvezenih trupaca hrasta u 2017. godini predstavljala je 64% u odnosu na proizvodnju ostvarenu u državnim šumama. Imajući u vidu da proizvodnja nameštaja i drugih proizvoda sa visokim stepenom finalizacije predstavljaju glavne razvojne potencijale drvne i industrije nameštaja Srbije to bi adekvatna alokacija drvnih resursa proizvođačima finalnih proizvoda od drveta omogućila otvaranje nekoliko hiljada novih radnih mesta, posebno u nerazvijenim područjima bogatim šumama. Zbog svega navedenog uspostavljanje institucionalnog dijaloga između šumarstva i drvne industrije i industrije nameštaja predstavlja prvi ključni izazov od značaja za budući razvoj ovih industrijskih grana.\nUspostavljanje institucionalnog i podsticajnog regulatornog okvira kao mehanizama podrške jačanju konkurentnosti drvne industrije i industrije nameštaja Srbije. Drvna i industrija nameštaja do sada nisu imale adekvatnu adresu u institucijama na koju bi se obraćale svojim zahtevima za rešavanje problema, inicijativama za razvoj i izgradnju partnerstva od obostrane koristi kako za ovaj sektor tako i za državu Srbiju. Brojni korisni predlozi i inicijative za korišćenje šansi za ubrzani razvoj ovih industrijskih grana često su ostajali samo predlozi jer nije imao ko da ih realizuje.\nDosadašnji sistem podsticaja za tehnološku modernizaciju, inovativnost i jačanje konkurentnosti preduzeća u drvnoj industriji i industriji nameštaja od strane države nije značajnije promenio stanje u ovoj oblasti. Posebno je nezadovoljavajuća situacija kod mikro, malih i srednjih preduzeća koja predstavljaju najzastupljenije kategorije preduzeća u ovoj grani. Imajući u vidu činjenicu da drvna industrija kao privredna grana daje direktan doprinos budžetu Republike Srbije, samo kroz plaćanje PDV-a od preko 80 miliona EUR na godišnjem nivou, izdvajanja iz budžeta za podršku razvoju drvne industrije su više nego simbolična.\nPromena postojećeg sistema podsticaja i uspostavljanje novog podsticajnog i regulatornog okvira za jačanje konkurentnosti preduzeća u drvnoj industriji i industriji nameštaja će predstavljati drugi ključni izazov u narednih pet godina imajući u vidu „nivo institucionalne zapuštenosti drvne i industrije nameštaja’’ ali i veoma nizak nivo poverenja domaćih preduzeća prema institucionalnim mehanizmima podsticaja.\nPozicioniranje Srbije kao zemlje izvoznice nameštaja i drugih proizvoda od drveta sa visokom dodatom vrednošću na globalnom tržištu.\nAnalize međunarodne konkurentnisti drvne industrije i industrije nameštaja Srbije koje su urađene za potrebe nove strategije razvoja su pokazale da je ovaj sektor unapredio svoju konkurentsku poziciju jer je čak 70% ukupnog rasta izvoza u proteklim godinama bio rezultat povećanja tržišnog učešća domaćih kompanija na inostranim tržištima. Međutim, i pored ovakvo impozantnog rasta učešće Srbije kao izvoznika nameštaja i proizvoda od drveta u uvozu i potrošnji ovih proizvoda na ključnim izvoznim tržištima je i dalje vrlo nisko i nezadovoljavajuće.\nSrbija ima veliki potencijal za ekspanziju proizvodnje i izvoza nameštaja i drugih proizvoda od drveta sa visokim stepenom finalizacije i ono što je sada potrebno je kombinacija kratkoročnih i srednjoročnih mera za postepeno zauzimanje značajnije pozicije Srbije na mapi globalnih dobavljača ovih proizvoda u odnosu na poziciju koju ona trenutno zauzima. Povećanjem efikasnosti korišćenja sopstvenih potencijala, uz podršku realizaciji strateški definisanih razvojno-izvoznih programa i novim konceptom brendiranja drvna i industrija nameštaja Srbije imaju realne šanse da zauzmu značajnije mesto u regionalnim i globalnim tokovima nameštaja i drugih proizvoda od drveta sa visokom dodatom vrednošću.\nNavedeni izazovi su od ključne važnosti za dalji razvoj drvne industrije i industrije nameštaja Srbije na kojima treba zajednički da rade kako akteri u ovim granama tako i predstavnici institucija. Ukoliko se oni ne budu ostvarili u najvećoj meri onako kako su definisani novim strateškim dokumentima i u najkraćem mogućem roku, Srbija bi mogla da postane sirovinska baza za inostrane kompanije koje bi drvnu sirovinu uvozile iz Srbije, prerađivale je i vraćale u Srbiju u formi finalnih proizvoda (to se već dogodilo nekim zemljama bivše SFRJ). U tom slučaju drvna industrija i industrija nameštaja bi postale grane propuštenih prilika!\nTekst objavljen u časopisu DRVOtehnika, broj 59, jul 2018.


Sastanak Putina i Bajdena neće biti skoro - 14.04.2021, Sputnik Srbija\nSastanak Putina i Bajdena neće biti skoro\nNiko neće žuriti sa pripremama sastanka predsednika Rusije i SAD, Vladimira Putina i Džozefa Bajdena, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov. 14.04.2021, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, vladimir putin, džo bajden\nNiko neće žuriti sa pripremama sastanka predsednika Rusije i SAD, Vladimira Putina i Džozefa Bajdena, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n„Važno je da ova inicijativa, reči, budu u korelaciji sa realnim delima“, rekao je Peskov ruskom Prvom kanalu, naglasivši još jednom da je Bajdenov predlog o sastanku na teritoriji treće države – nova inicijativa.\nOdgovarajući na pitanje da li će se raditi na ovoj temi, ako SAD uvedu nove sankcije Rusiji, Peskov je neodređeno odgovorio: „Tada će reči u manjem stepenu biti u korelaciji sa delima“.\n„Želeli bismo da verujemo da su Amerikanci shvatili da pritisci na Rusiju nemaju perspektivu. Rusija ume da se brani, Rusija ume da odgovori, ali istovremeno Rusija je više puta pokazala da to nije smisao naše politike i ne treba da bude ni smisao američko-ruske politike“, rekao je Kosačov.\nPodsetimo, predsednik SAD Džo Bajden pozvao je sinoć ruskog lidera Vladimira Putina i predložio mu je da u narednih meseci održe sastanak u trećoj državi. Portparolka Bele kuće Džen Psaki je saopštila da je za sada rano govoriti gde će se samit održati, ali pretpostavlja da će to biti na leto.


Od jula novi fiskalni računi bez štetnih hemikalija - Far\nU Evropskoj uniji početkom godine stupila je na snagu zabrana korišćenja hemikalije bisfenol A u termalnom papiru. Reč je o toksičnoj hemikaliji koja je identifikovana kao supstanca koja “izaziva visoku zabrinutost”, a najviše je ima u fiskalnim računima. Ova zabrana, kako kažu nadležni, u Srbiji će početi da se primenjuje od jula.\nPrema rečima Jasminke Ranđelović, programskog koordinatora organizacije Alternativa za bezbednije hemikalije “ALHem”, bisfenol A se koristi u proizvodnji termalnih papira kao razvijač boje i osim u fiskalnim računima, ima je u slipovima sa bankomata i drugim potvrdama o plaćanju, u papirićima sa brojevima u bankama i poštama za čekanje u redu, kao i u fiskalnim rolnama u veleprodaji.\nIstraživanje je pokazalo da je koncentracija ove supstance u fiskalnim računima bila i do 40 puta veća od dozvoljene i zbog toga je upućen apel državnim institucijama i privatnom sektoru da zemeni fiskalne račune koji sadrže ovu štetnu materiju drugim, rekla je Ranđelović.\nNaglasila je da su državni organi reagovali brzo i da je nakon objavljenih rezultata doneta odluka o zabrani, kao i u EU.\nZakon o hemikalijama u Srbiji je usklađen sa propisima Evropske unije, a nakon zabrane koja je u EU stupila na snagu 2. avgusta 2020. godine, uslediće prelazni period od šest mececi, te će na tržištu Srbije termalni papiri koji ne sadrže ovu hemikaliju početi da se koriste od jula.\nRanđelović ističe da je dokazano da je materija bisfenol A toksična i izaziva različite zdravstvene probleme. Preko kontakta sa kožom može dospeti u organizam i uticati na smetnje u razvoju ploda i poremetiti rad hormonskog sistema, uticati na metaboličke procese, izazvati respiratorne probleme i probleme s kožom.\nP. Videnov (Tanjug/RTS)\nU Dimitrovgradu počela realizacija projekta „Shvati, pomogni, podeli“ nevladine organizacije „Fokus Caribrod“ Bugarska na čelu EU: Evropa u znaku sigurnosti, stabilizacije i solidarnosti Радко Влайков и Ядранка Йоксимович подписаха споразумение за изпълнение на проект за подпомагане на работата на новото Министерство на европейската интеграция на Сърбия Сърбия подписа споразумения с България и меморандум с Европейската инвестиционна банка в рамките на срещата на върха ЕС-Западни Балкани\nBisfenol AEvropska UnijaFiskalni računiSrbijaŠtetna materijaZabranaZakon o hemikalijama


Ne vjerujem da će se ponoviti 92.\nKriza u Bosni i Hercegovini se naslanja na ono što se događa oko Kosova i reflektira ovdje. Bez obzira na to kakvo će rješenje biti na Kosovu, dobro je da dođe do tog rješenja jer odlaganje rješenja Kosova košta Bosnu i Hercegovinu. Bilo bi dobro da se stavi tačka na sve te dileme, nedoumice i hipoteze oko epiloga kosovke krize.\nOvdje u Bosni i Hercegovini se stvara nestabilnost, a u ovako rovitoj situaciji, u ovako ranjivoj Bosni i Hercegovini to ima direktne implikacije na međunacionalne odnose i samim tim se, ne bez razloga, spominju i nekakvi katastrofični scenariji.\nJa lično ne vjerujem da će se ponoviti 92. s obzirom na to da, ukoliko oko Bosne i Hercegovine postoji i jedna tačka oko koje je međunarodna zajednica saglasna i jedinstvena, onda je to da ne dozvoli da se ikada više ta i takva događanja ponove.\nMože desiti da se ova kriza reflektuje na odnos prema povratnicima, može se desiti da se ponovo desi pomjeranje stanovništva, da narodi koji su manje brojni na nekim područjima krenu u one krajeve gdje su ”njihovi” u većini... Samim tim može da dođe do dodatnog zaoštravanja odnosa u Bosni i Hercegovini. Mislim da je to ono što sada treba izbjeći i treba apelovati na političare da spuste loptu i pokušaju hladne glave naći soluciju, napraviti kompromise i naći neka normalnija rješenja.\nOvdje, U Bosni i Hercegovini, teško vjerovati da bi u ovoj fazi lokalni političari bili u stanju da promijene odnos, da okrenu stranicu.\nTeško je vjerovati da oni akteri koji su doveli u ovu duboku krizu, mogu da budu ti koji će ovu zemlju i izvesti iz krize. Zbog toga je dosta toga u rukama međunarodne zajednice, koja bi trebala na jedan konstruktivan način, osluškujući efekte svojih poteza, polako da navede bosanskohercegovačke vlasti na reforme, na micanje naprijed. Jer.... konačno, mi smo jedina zemlja koja je van bilo kakvog sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, odnosno van bilo kakvog domašaja Brisela, i mislim da je to nešto što je nedopustivo sa stanovišta interesa građana Bosne i Hercegovine, sa stanovišta njihovog prava da i se oni približe, i po nivou života, i po demokratskim pravima i slobodama, onome što Evropa nudi i što Evropa jeste.


Zlatibor ide po bodove u Lajkovac – Zlatibor.News\n18/03/2016 ZlatiborNewsComments Off on Zlatibor ide po bodove u Lajkovac\nFK Zlatibor, lider na tabeli zone Drina u prvom kolu nastavka prvenstva gostuje u nedelju u Lajkovcu ekipi Zadrugara. Posle priprema na Zlatiboru i u Igalu, Čajetinci sa nekoliko pojačanja kreću u borbu za očuvanje prvog mesta i plasman u srpsku ligu. Zlatibor ima pet bodova više od Sloge iz Bajine Bašte i svi u klubu su svesni da još ništa nije rešeno.\nMilan Čančarević, šef stručnog štaba Zlatibora o gostovanju u Lajkovcu kaže:“ Zadrugar je izuzetno nezgodna i tvrda ekipa, bez obzira da li igra na strani ili kod kuće. Trebaće nam dodatni napori da dođemo do povoljnog rezultata. Ipak, nemamo poraz više od godinu dana, tako da mislim da imamo ekipu koja je dovoljno kvalitetna, imamo zdravu konkurenciju za mesto u timu i nema razloga da ne nastavimo putem ka višem rangu.“\nU prvom delu prvenstva na Švajcariji je bilo 3:0 za Zlatibor. Zbog žutih kartona pravo nastupa u Lajkovcu nema Arsić, koji je u Zlatibor stigao iz požeške Sloge.\nTagged fk zadrugar, fk zlatibor, fudbal, lajkovac, zona drina


Slobodan Milošević, bivši autoritarni lider Srbije, a kasnije i Jugoslavije, umro je u svojoj zatvorskoj ćeliji u Hagu. Prethodne četiri godine njemu je sudjeno pred Medjunarodnim sudom za ratne zločine, na osnovu optužnice od više od 60 tačaka, za ratne zločine i genocid. Sudjenje je često prekidano zbog njegovog lošeg zdravlja.\nMilošević je postao predsednik Srbije 1989. godine. 1991. Slovenija i Hrvatska proglasile su nezavisnost od bivše Jugoslavije. U odgovoru na to Milošević je poslao tenkove na slovenačku granicu, izazvavši kratak rat, završen otcepljenjem Slovenije. Milošević je zatim podstakao Srbe u Hrvatskoj da uzmu oružje, započevši time gotovo desetogodišnje sukobe koji su se proširili na Bosnu i Hercegovinu i Kosovo. 1999. Miloševićeva kampanja etničkog čišćenja na Kosovu prisilila je NATO da priskoči u odbranu kosovskih Albanaca i regionalne stabilnosti, i primora srpske vojnike da napuste Kosovo. Ubrzo posle toga, on je optužen za ratne zločine. 2001. godine, demokratski izabrana vlada u Srbiji predala je Miloševića Medjunarodnom sudu Ujedinjenih nacija za ratne zločine, počinjene u bivšoj Jugoslaviji, radi sudjenja u Hagu.\nTo sudjenje nije se završilo izricanjem presude, ali, kako je izjavila američki državni sekretar Kondoliza Rajs, istorija je već dala svoj sud o Slobodanu Miloševiću. Gospodin Milošević, izjavila je Kondoliza Rajs, nesumnjivo je bio odgovoran za smrt velikog broja ljudi na Balkanu, kao i za raspad Jugoslavije, zbog njegove čvrstorukaške vladavine. Glavna tužiteljka Haškog tribunala, Karla del Ponte, izjavila je da su Miloševićevi ”zločini pogodili stotine hiljada ljudi.“\nHaški sud tek treba da završi svoj važan zadatak. ”Sada, više nego ikada,“ izjavila je Karla del Ponte, ”očekujem od Srbije da uhapsi i izruči Ratka Mladića i Radovana Karadžića.“ Njih dvojica su bivši lideri bosanskih Srba i obojica su u bekstvu, otkada su 1995. godine optuženi za ratne zločine. Oni su takodje dovedeni u vezu sa masakrom u Srebrenici, 1995. godine, u kome je ubijeno osam hiljada odraslih muslimanskih muškaraca i dečaka.\nSjedinjene Države nastavljaju da pozivaju vladu Srbije i Crne Gore, i sve strane na Balkanu, da uhapse i izruče Hagu preostale osobe optužene za ratne zločine. To bi podstaklo integraciju Srbije u evroatlantsku zajednicu i doprinelo izgledima za miroljubivu i prosperitetnu budućnost naroda Srbije i Balkana.


Bošković posle meča u Banjaluci: Istorijska utakmica za srpski narod\nRukometašice Srbije odigrale su u Banjaluci, u hali "Borik" prijateljski meč sa selekcijom Republike Srpske i slavile sa 42:26, a selektor Saša Bošković rekao je da to istorijska utakmica.\nAndrea Lekić, Sanja Damnjanović i Dragana Cvijić jedno poluvreme odigrale su u timu Republike Srpske, kao igračice koje su sa tih prostora.\n„Nikad nisam igrala u ovako opuštenoj atmosferi i meni je posebno drago, jer sam igrala za obe reprezentacije! Volela bih da ponovo igram i Banjaluci i da ostanemo malo duže, jer su ovde ljudi divni“, rekla je Damnjanović.\nPored velikog broja navijača u hali Borik koji su došli da gledaju vicešampionke sveta, utakmici su prisustvovali i predsednik Rukometnog saveza Srbije Velimir Marjanović, i predsednik Rukometnog saveza Republike Srpske Zdravko Milićević.\nOva prijateljska utakmica je nastavak ostvarenja programa specijalne saradnje dva Saveza. Do sada su održane zajedničke sednice najviših organa, zajednički kampovi, utakmice muških seniorskih reprezentacija, a posle ove sledeći događaj je turnir za srpskog klupskog prvaka u rukometu sa po dva najbolja tima iz Srbije i Srpske.\nSADA JE SVE POZNATO! Rukometašice saznale gde će igrati za plasman na Olimpijske igre, čekaju ih nezgodni rivali!\nFINALNA BORBA Zvezda i Spartak za rukometni Kup Srbije\nRukometaši Crvene zvezde i Spartaka iz Subotice igraju ove večeri od 18 časova finalnu utakmicu Kupa Srbije.


Srbija — Cenzolovka\nMedijski radnici iz Severne Makedonije vakcinisani u Vranju\nU Zavodu za javno zdravlje u Vranju vakcinisano je 105 medijskih radnika iz Severne Makedonije. To je rezultat molbe Udruženja novinara Srbije i Makedonske asocijacije novinara, koju je rukovodstvo naše zemlje usvojilo.\nVakcinacija novinara i uloga UNS-a udarna vest u makedonskim medijima\nPiše Mile Radenković (Skoplje)\nAkcija UNS-a i MAN-a izazvala veliku pažnju javnosti u Makedoniji\nMakedonski novinari biće vakcinisani u Vranju\nMakedonska asocijacija novinara (MAN) saopštila je danas da je obezbedila da 100 makedonskih medijskih radnika bude vakcinisano u Srbiji.\nBosanskohercegovački mediji o Srbiji\nPotpisnik ovih redova proteklih decenija učestvovao je na brojnim regionalnim medijskim skupovima, i primetio jednu konstantu: po pravilu se među učesnicima iz različitih eks-jugoslovenskih država vodi retorička borba za prvo mesto u disciplini čija je medijska scena zapravo – najgora.\nKako srbijanski mediji izveštavaju o BiH: Rat koji još uvek traje\nRatnohuškački naslovi dominiraju tabloidnim medijima u izveštajima o BiH.\nOrganizacija Fridom Haus objavila je novi izveštaj "Slobode u svetu 2019" o stanju fundamentalnih sloboda u 195 zemalja. Srbija je ove godine pala iz grupe slobodnih zemalja u delimično slobodne zemlje, gde se nalazi i Crna Gora.\nEvropski novinari pozvali na zaštitu medijskih sloboda\nIzdavači i novinari iz 10 evropskih zemalja pozvali su evropske institucije da preduzmu mere i zaštite medijske slobode u centralnoj i istočnoj Evropi od napada vlasti, navodi se u tekstu na sajtu bugarskog predsedavanja Evropskom unijom.


Ako Kosovo bude uslov, ne moraju da nas prime u EU - Sputnjik Srbija\n22:45 14.02.2016 Preuzmite kraći link\nNadam se da priznanje Kosova nikada neće biti uslov za ulazak Srbije u EU, a ako će to biti uslov za naše članstvo u Uniji, ne moraju da nas prime, kaže predsednik Srbije Tomislav Nikolić.\n„Slušamo uveravanja iz Evrope da to (Kosovo) nije uslov. Ako će to biti uslov za naše članstvo u EU, ne moraju da nas prime, ali ćemo bar urediti državu u 34 poglavlja. Ali ako će u svakom poglavlju stajati da će to i to biti rešeno u skladu sa prištinskim ustavom i zakonodavstvom, onda će jako teško biti snaći se u svim poglavljima“, rekao je predsednik Srbije Tomislav Nikolić u intervjuu listu „Danas“.\nPrema njegovim rečima, Evropska unija, kao u slučaju migrantske krize, pokazuje i koliko je krhka i na terenu odnosa Srbije i Prištine.\n„Pokazuje sa jedne strane izuzetan uticaj na Srbiju, a sa druge strane nemoć prema zahtevima Prištine, i to je ono što me čudi i zabrinjava“, rekao je Nikolić.\nRaspisivanje izbora kad se Nikolić vrati iz Rusije\nOn je naglasio da „ne znamo kako je praktično zamišljeno Poglavlje 35, ali ni kako će da izgleda zatvaranje poglavlja pravno obavezujućim sporazumom“.\n„To nisam video ni u nacrtu, niti sam čuo u bilo kakvom razgovoru sa komesarima, koji su govorili da nas to čeka i da na to budemo spremni i da Evropa od toga ne može da odustane, jer je to zahtev Nemačke“, kazao je Nikolić.\nZajednica srpskih opština, istakao je predsednik Srbije, treba da bude formirana, to je potpisano u Briselu, „ali sad su u Prištini videli da to u stvari predstavlja put da Srbi imaju svoju celinu na svojoj teritoriji i mnogo prava i odatle tvrdnje da to nije u skladu sa njihovim ustavom“.\n„Šta ćemo sada, ako smo potpisali taj sporazum iz Brisela? Ako ga sa prištinske strane stave pod znak pitanja, što ga ne bi stavili i sa srpske strane, odnosno, kako ćemo dalje da pregovaramo, ako nemamo zajednicu srpskih opština. To će biti jako teško i tu će (premijer) Aleksandar Vučić da bude na velikom ispitu“, rekao je Nikolić.\nNa pitanje da li veruje da će Specijalni sud za Kosovo zaista da sudi ratnim zločincima, Nikolić kaže:\n„Verujem da će da sudi, ali ako me pitate da li će da presuđuje i donosi odluke i kazne, u to nisam previše uveren. Još nisam video neki sud koji je sudio istim kriterijumima, istim aršinima Srbima, Albancima, Hrvatima. Uostalom, to se po broju osuđenih i po visini kazne apsolutno jasno vidi, tako da nisam siguran.“\n„Nešto što me apsolutno nagoni na to, to je tragična sudbina Olivera Ivanovića. Mislim da će neko u sudu koji je formiran u Hagu morati da pravi neku ravnotežu, pa da će neko od Albanaca morati da bude osuđen, ili je možda Oliver Ivanović, da bi se umirili Albanci, doživeo da bez dokaza bude osuđen i da sudija kaže da nema dokaza i da je on to morao da zna ili je znao ili je morao znati, tako je rekao bih, u izreci rečeno“, kazao je Nikolić.\nPrema njegovim rečima, Srbija u slučaju Ivanovića može da podigne svoj glas, da razgovara sa svim državama u svetu, sa prijateljima i organizacijama i sa onima koji su nam manje prijatelji.\n„Ali da promeni odluku, teško. Srbija nije uspela da promeni nijednu odluku, koja je bila protiv nje i njenih građana, pa tako neće biti ni sa ovom“, rekao je Nikolić.\nuslovi, Tomislav Nikolić, Srbija


OC „Vermont Brčko“ obilježio Međunarodni dan borbe protiv korupcije\nHome Novosti Gradske novosti OC „Vermont Brčko“ obilježio Međunarodni dan borbe protiv korupcije\nOmladinski centar „Vermont“ obilježio je Međunarodni dan borbe protiv korupcije uličnom akcijom kojaje imala za cilj da informiše građane o tome šta je korupcija i kako se građani mogu boriti protiv korupcije.\nOpšta Skupšina UN-a je posebnom rezolucijom 2003. godine ukazala na problem korupcije i potrebu svakodnevne borbe protiv nje. Od tada se svakog 9. decembra u svijetu i kod nas na različite načine obilježava ovaj dan.\nOpšta je percepcija da je korupcija duboko prisutna u svim segmentima života ljudi, ali isto tako jako teško dokaziva, zbog čega se nakon brojnih istraživanja dobijaju rezultati da je korupcija i dalje u granicama prihvatljivosti. Građani smatraju da i dalje nemaju dovoljno informacija o tome kako prijaviti korupciji i zaštiti se od eventualnih problema zbog prijavljivanja koruptivnog djela.\n„Važno je napomenuti da naša organizacija već duži niz godina provodi projekte i inicijative koje za cilj imaju suzbijanje korupcije, te smo kroz svoje djelovanje obuhvatali uticaj ove problematike u raznim segmentima današnjeg društva: obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvo i javne nabavke.\nKroz svoj rad u proteklom periodu ostvarili smo sljedeće: oformili link za anonimnu prijavu korupcije, izradili set mjera i dokumenata za transparentnu dodjelu grantova NVO i organizovali više od 20 edukacija o ovoj temi. Takođe, svake godine radimo uporednu anketu opercepciji gradjana o korupciji”, saopšteno je iz OC Vermont.\nOC „Vermont“ sarađuje sa 31 nevladinom organizacijom iz Brčko distrikta BiH, član je koalicije“Promoviši pozitivno”, a sarađuje i sa Vladinim institucijama i ustanovama. Omladinski centar je jedna od osnivajućih organizacija “Resursnog centra” koji se bavi aktuelnom problematikom društva, radi na polju zapošljavanja i borbe protiv korupcije. U narednom periodu, kako kažu, biće više posvećeni buđenju svijesti civilnog sektora i njihovom podsticanju na uključivanje u borbu protiv korupcije.\nPrethodni postKonferencija za medije povodom Međunarodnog dana ljudskih prava\nSledeći postOtvorena renovirana zgrada Ginekologije u Brčkom\nBrčanski Atletski klub CROSS nastavlja da niže uspjehe – osvojene 22 medalje u Sokocu\nZa osam mjeseci 570 vozača bez prava upravljanja vozilom isključeno iz saobraćaja – 40 vozača duguje 1,2 miliona KM neplaćenih kazni\nUrednik - September 19, 2019 0\nAsocijacija srednjoškolaca u BiH (ASuBiH) je nevladina, nestranačka i nepolitička organizacija koja se kroz svoje aktivnosti i projekte zalaže za poboljšanje statusa srednjoškolaca...


Badminton savez Srbije je dobrovoljan nacionalni granski sportski savez za Republiku Srbiju u oblasti badmintona kao grane sporta.\nIako je u rekreativnim oblicima bio široko rasprostranjen, ozbiljno igranje badmintona, po zvaničnim takmičarskim pravilima je na teritoriji Srbije počelo 1993. godine, kada je osnovan Badminton Savez Jugoslavije.\nOvaj olimpijski sport je danas u velikoj ekspanziji na teritoriji Srbije, a najveći centri razvoja su Novi Sad, Beograd, Kragujevac i Kruševac. Uspesi u prethodnom periodu, pre svega na polju omasovljenja i ostvarivanja prvih uspeha na međunarodnoj sceni, nam daju nadu da ćemo se u narednim godinama radovati i prvim medaljama na najznačajnijim međunarodnim turnirima.\nBrojne osvojene medalje na balkanskim prvenstvima u protekle dve godine, kao zlatne medalje najmlađih juniora na internacionalnim turnirima u individualnim konkurencijama, garantuju nam da uz dalji kvalitetan rad i ulaganje u mlade talente, sa optimizmom možemo očekivati sportska iskušenja u novoj sezoni\nBadminton Savez Srbije Prikaz sportskog kluba Badminton Savez Srbije u sportskom adresaru na portalu BesplatanSport.com\nbadminton savez srbije, sportski savez, sport\nBroj pregleda: 3,309


Pola miliona radnih mesta u Evropi u riziku zbog e-vozila - Biznis Telegraf.rs\n07/12/21 | 14:58\nPrema podacima industrijske trgovinske grupe, sektor proizvodnje automobila odgovoran je za više od 5% ukupne zaposlenosti u proizvodnji u 13 država članica EU\nNova studija Evropskog udruženja dobavljača automobila (CLEPA) pokazala je da bi pola miliona radnih mesta u EU moglo biti izgubljeno do 2040. godine, zabranom automobila sa motorima sa unutrašnjim sagorevanjem i prelaskom na električna vozila.\nIstraživanje, koje je sproveo PwC, pokazuje da bi više od dve trećine tih poslova moglo da nestane u periodu od 2030. do 2035, što bi otežavalo ublažavanje "društvenih i ekonomskih uticaja", izazvanih masovnom nezaposlenošću.\nU izveštaju se, međutim, takođe navodi da će biti otvoreno 226.000 novih radnih mesta u proizvodnji električnih delova, čime će se neto broj gubitaka radnih mesta smanjiti na približno 275.000 u narednih nekoliko decenija.\nPrema podacima industrijske trgovinske grupe, sektor proizvodnje automobila odgovoran je za više od 5% ukupne zaposlenosti u proizvodnji u 13 država članica EU, pri čemu je više od 60% tih radnika zaposleno kod dobavljača automobila, piše RT.\n- Potrebe društva su previše raznolike za pristup koji odgovara svima - rekao je generalni sekretar CLEPA, Sigrid de Vris i dodao da će "upotreba hibridnih tehnologija, zelenog vodonika i obnovljivih održivih goriva omogućiti inovacije dok redefinišemo mobilnost u narednim decenijama".\nIzveštaj ovog udruženja dolazi nakon što je ranije ove godine Evropska komisija objavila planove da eliminiše 100% CO2 emisije iz novih automobila do 2035. Politika efektivno zabranjuje prodaju vozila na fosilna goriva nakon tog datuma.\nPodsećamo, sve je više vodećih svetskih marki automobila koje žele da ulažu u e-vozila, te se sada bore da privuku nove kupce, a među njima su Ford, Dženeral Motors, Folksvagen.


Ljajić pozvao slovenačke kompanije da ulažu u Srbiju\n09.06.2016. / 15:52\nLJUBLJANA/BEOGRAD, Potpredsjednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić pozvao je danas sve slovenačke kompanije da investiraju u Srbiju i istakao da robna razmjena Srbije i Slovenije može da bude mnogo veća iako ova zemlja spada u red najvažnijih spoljnotrgovinskih partnera Srbije.\n“Smatramo da robna razmjena može da bude još veća i pozivamo slovenačke kompanije i partnere da investiraju u srpsku privredu. Želimo još više investicija, to znači i više radnih mjesta za građane u Srbiji”, rekao je Ljajić u Ljubljani nakon sastanka sa slovenačkim ministrom za privredni razvoj i tehnologije Zdravkom Počivalšekom, na čiji poziv boravi u zvaničnoj posjeti Sloveniji.\nLjajić je, kako je saopšteno iz njegovog kabineta, rekao da je na sastanku konstatovano da bi privredna saradnja Srbije i Slovenije mogla da bude još uspješnija ukoliko bi došlo do zajedničkog nastupa na trećim tržištima imajući u vidu da je u tom cilju potpisan sporazum prije tri godine.\n“Nastojimo da taj sporazum bude opretivan u smislu da definišemo nekoliko tržišta gdje bi zajedno mogli da nastupamo i u smislu plasmana naših roba na tim tržištima, ali i u cilju privlačenja investicija iz tih zemalja u Srbiju i Sloveniju”, rekao je ministar.\nOn je dodao da se na današnjem sastanku razgovaralo i o turizmu i da je Srbija veoma zainteresovana za prenošenje slovenačkih iskustava u oblasti velnes i spa turizma.\n“Srbija posjeduje potencijale, Slovenija u tom pogledu ima rezultate, a mi želimo da to iskustvo prenesemo u Srbiju o čemu smo dogovorili nekoliko praktičnih koraka”, istakao je Ljajić.\nSrbija, kako je naglasio, nastoji da svoje turističke potencijale još uspješnije predstavi u Sloveniji i najavio da će u tom pogledu dobiti podršku Slovenačke turističke organizacije.\n“I mi ćemo takođe njima pružiti svu neophodnu podršku za predstavljanje turističkih potencijala Slovenije jer i jedna i druga zemlja u tom pogledu imaju šta da ponude na oba tržišta”, rekao je Ljajić.\nGovoreći o zajedničkom nastupu na trećim tržištima u oblasti turizma kako bi se privukli turisti iz prekookeanskih zemalja, Ljajić je rekao da su obje zemlje zainteresovane za zajednički nastup na sajmovima koji se organizuju na tim udaljenim tržištima.\n“Idemo u susret zahtjevima i novim navikama turista jer je prošlo vrijeme da turisti provode 15 i 20 dana u jednoj zemlji. Imamo nove standarde u tom pogledu, a Slovenija i Srbija mogu da ponude svoje turističke destinacije zajedno i da tako privučemo što veći broj turista iz udaljenih zemalja”, istakao je Ljajić. Tanjug\nTagovi: rasim ljajicsaradnjaslovenijasrbijaulaganja


Remi Rusa i Korejanaca | Radio Televizija BN\nRemi Rusa i Korejanaca\nReprezentacije Rusije i Južne Koreje podelile su bodove u poslednjem meču prvog kola grupne faze Svetskog prvenstva sa 1:1.\nFudbal 18.06.2014 | 14:21\nNakon skoro 70 minuta mučenja gledalaca, usledila su dva gola u pet minuta, ali su selekcije ipak osvojile samo po bod.\nKoreja je povela u 68. minutu zahvaljujući greški Igora Akinfejeva nakon šuta Keon-Ho Lija sa više od 20 metara, ali su Rusi izjednačili već u 74. preko rezerviste Aleksandra Keržakova, koji je iskoristio lošu rekaciju odbrane rivala.\nMeč u Kujabi obeležila je prava uspavanka u prvih 70. minuta meča uz jak presing oba tima kada rival ima loptu. Rusi su na startu utakmice uglavnom pokušavali napadima po bokovima preko Ješčenka i Fajzulina, dok su Koreanci tražili šansu iz kontranapada.\nPrvi i jedini šut u okvir gola u prvom poluvremenu videli smo tek u 31. minutu, kada je Jung dobro intervenisao posle pokušaja Ignaševića sa više od 35 metara.\nVeć na startu drugog Rusi su zapretili iz kornera, ali je Berezucki posle sjajnog skoka gađao pored stative. U narednih 20-ak minuta oba tima su uglavnom pretila sa distance, posebno Koreja, koja je 2-3 puta zaposlila Akinfejeva. Ruski golman je iskazao nesigurnos, koja ga je konačno koštala u 68. minutu.\nKeun-Ho Li je dobio loptu na sredini terena i pokrenuo polukontru, dugo je vukao loptu, a onda se odlučio na šut sa više od 20 metara. Lopta je išla pravo u Akinfejeva koji je napravio veliku grešku, odličio je da je hvata, a onda mu prošla kroz ruke i ušla u gol.\nUsledila je brza reakcija Kapela koji u igru uvodi Aleksandra Keržakova, koji mu odmah donosi izjednačenje.\nNakon duge akcije Rusa po desnoj strani, loptu u kaznenom prostoru dobija Dzagojev i dobro šutira, Jung brani, Hvang ispucava loptu, ali pogađa Ješčenka (možda u ruku), ona se odbija do Keržakova koji samo dva minuta nakon što je ušao u igru donosi izjednačenje.\nUsledio je veliki pritisak Rusa u nastavku meča, ali nije bilo izglednih šansi, pa su reprezentacije podelile bodove.


Nova ideja iz Amerike: Za deo Kosova Srbiji ponuditi izlaz na more | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tNova ideja iz Amerike: Za deo Kosova Srbiji ponuditi izlaz na more\n„E sad, pošto komunikacije gotovo da i nema između Prištine i Beograda, mislim da tu treba aktivno da se uključi međunarodna zajednica, verovatno SAD, koje bi na taj način pokazale svoju snagu, moć i prestiž ovđe na Balkanu“, kazao je Kopli gostujući u Dnevniku 2 BN TV.\n„Videli smo svi nedavno da je premijer podneo ostavku, kako bi se odazvao pozivu Suda u Hagu zbog ratnih zločina. Problemi se, kada je samo Kosovo u pitanju, neće tako lako i samo rešiti. Međunarodna priznanja Kosova od strane država širom sveta su praktično iznuđena pritiskom i uticajem SAD-a, posebno pod Klintonovom administracijom, pa i onim posle njega“.\n„Da se razumemo, Kosovo se više neće vratiti pod okrilje Srbije, kao što je to nekad bilo. Naš kolega Darko Trifunović je izneo nedavno plan zamene ili razmene teritorija, u zamenu za priznanje i to je po meni veoma razumno. Albansko stanovništvo i OVK su oduvek imali želju da se ujedine sa Albanijom. To je vrlo moguće i moglo bi da bude priznato od strane međunarodne zajednice. Opet, kada bi se Srbiji vratio onaj deo KiM, gde je većinsko srpsko stanovništvo i kada bi bio napravljen koridor do zapadne Albanije, kako bi Srbija dobila izlaz na more, što je američki predsednik Truman i zahtevao 1919. godine, onda bismo imali dobitnu kombinaciju između Srbije i Albanaca, bilo onih sa Kosova, bilo onih iz Albanije. E sad, pošto komunikacije gotovo da i nema između Prištine i Beograda, mislim da tu treba aktivno da se uključi međunarodna zajednica, verovatno SAD, koje bi na taj način pokazale svoju snagu, moć i prestiž ovde na Balkanu„, kazao je Kopli.\nOno što Srbija želi i treba da bude, to je jedan moćan most između istoka i zapada. Po meni, to je velika prilika za Srbiju da postane pravo raskršće Balkana. Srbija i Srbi moraju da imaju veliku, pravu, dugotrajnu strategiju, što u ovom trenutku nema. Ne vjerujem i ne mora da znači da Srbija treba da vidi sebe u EU ili da ima bliske odnose sa NATO-om. Srpska uloga treba da bude takva da Srbija bude Srbija. Srbi u ovom trenutku, ponovo moraju da veruju sami u sebe, jer koliko sam ja upoznao Srbe, oni su vrlo jedinstveni, koji kad su ujedinjeni mogu da učine velike stvari, ali samo izaberu li pravi put.\nUzmite primer Nikole Tesle i on je samo jedan od na hiljade primera svetski priznatih ljudi. Srbima upravo to treba, neko ko će da bude i srpski i svetski“, kazao je Kopli u Dnevniku 2 BN TV.\nBalkanGregori Kopliizlaz na moreKosovonezavisnostpregovoriSADSRBIJA\nRade 10. септембра 2019. - 08:52\nPazi jačine Srbije koja se pod bombama savija i priznaje oteto.Prelepo, bez toga ne možemo da živimo


... pravi pakao, jer zbog praznika, tri dana nismo mogli da nađemo službu koja bi očistila otrov - priča Slavica Vukelić. Ona dodaje da su dva psa otrovana 21. novembra prošle godine, od kojih je jedan preživeo. ...\n20. Trećini biljaka i životinja preti istrebljenje\n21. Šimpanze na smrt reaguju kao ljudi\n... nego obično pošto ih je napustila Pensi. Originalna vest: Blic ...\n22. Lov mu došao glave\n28. Pomoć za udomljavanje dva nestašna mačeta\n29. Zemlji kakvu znamo više nema pomoći\n... "renesansni naučnik"... Nije ni čudo jer radi se o čoveku koji je 1950-ih izmisio spravu koja se koristila za detektovanje ozonskog sloja. On je bio i prvi koji je bez dlake na jeziku objasnio ...\n... Naveo je i da je ranije u tom stanu sedam godina živela njegova žena koja ga je napustila i sa ćerkom, koja je tada imala tri godine, odselila se negde u Hrvatsku. Milan je saopštio i da nemaju struju ...


Министарство привреде, Obaveštenje o pravu i načinu upisa, odnosno sticanja akcija bez naknade iz Privatizacionog registra\nObaveštenje o pravu i načinu upisa, odnosno sticanja akcija bez naknade iz Privatizacionog registra\n04. феб. 2004.\nPovodom obraćanja velikog broja vojnih lica, prosvetnih radnika, zdravstvenih radnika, penzionera i drugih lica zaposlenih u državnim organima uprave, društvenim delatnostima itd. sa zahtevom za upis akcija bez naknade, Agencija za privatizaciju objavljuje\no pravu i načinu upisa, odnosno sticanja akcija bez naknade iz Privatizacionog registra\nKako ne postoje tehničke i organizacione mogućnosti za dostavljanje odgovora i informacije na svaki pojedinačni upit i zahtev, Agencija za privatizaciju ovim putem obaveštava sve građane koji su se obratili Agenciji da u ovom momentu ne postoji pravni osnov upisa akcija bez naknade za ove kategorije lica.\nU procesu privatizacije pravo na upis akcija bez naknade imaju samo zaposleni i penzioneri u preduzećima koja se privatizuju, shodno članu 42. i 43. Zakona o privatizaciji ("Službeni glasnik RS", br. 38/01 i 18/03). Međutim da bi se zadovoljilo načelo ravnopravnosti svih građana u postupku besplatne podele akcija zakonodavac je predvideo postojanje Privatizacionog registra.\nAkcije evidentirane u Privatizacionom registru biće prenete bez naknade svim građanima Republike Srbije koji će navršiti 18 godina života a koji ovo pravo nisu ostvarili u svom preduzeću, i to u roku od dve godine nakon završetka roka predviđenog za proces privatizacije (član 52. stav 3. Zakona o privatizaciji).\nDo tog roka ove kategorije građana neće biti u mogućnosti da ostvare pravo na sticanje besplatnih akcija.


PC Press » PC #174 | Virusom na nuklearke\nPC #174 | Branko Nikitović\nSymantec-ova analiza podržava teoriju da je virus namenjen metama u Iranu, gde je i nađen kod najvećeg broja korisnika\nNedavno smo na osnovu oskudnih informacija pisali o prvencu nove generacije virusa nazvanom Stuxnet. Osnovna karakteristika koja ga izdvaja je ekstremna kompleksnost izrade i isto takva usmerenost ka vrlo specifičnom cilju – nuklearnom postrojenju Natanz, važne karike u proizvodnji eventualne iranske atomske bombe.\nIz obaveštajne laboratorije\nAko je verovati napisima objavljenim u stručnoj štampi, virus je verovatno napravila tajna služba neke od jačih svetskih država – najčešće je u tom kontekstu pominjan Izrael. Veruje se da su virus zajedničkim snagama napravili Izrael i SAD, uz moguću pomoć eksperata iz Nemačke i Velike Britanije. Čitava operacija je počela još pre nekoliko godina, kada su Izraelci želeli nešto da preduzmu kako bi sprečili razvoj iranskog atomskog programa, ali su Amerikanci bili protiv vojne intervencije. Preduzeta je obimna akcija kakva najverovatnije predstavlja presedan, namenjena napadu na postrojenje korišćenjem do sada neviđenih informatičkih metoda.\nPočetak projekta je obuhvatio okupljanje vrhunskih stručnjaka za bezbednost raznih segmenata informacionih sistema, kao i prikupljanje detalja o ciljnom postrojenju. Jedna od najslabijih bezbednosnih karika je sistem industrijskih kontrolera. Državni vrhovi SAD‑a i drugih velikih zemalja su odavno svesni ranjivosti industrijskih sistema koji upravljaju ne samo proizvodnjama u fabrikama već i svim infrastrukturnim komponentama, kao što su električna mreža, sobraćajnice, telekomunikacije... Verovatno ne slučajno, početkom 2008. Siemens je počeo saradnju sa jednom od glavnih američkih nacionalnih laboratorija, koja je pak deo odseka za energiju, odgovornog i za američko nuklearno naoružanje.\nDetaljno su analizirani PCS‑7 kontroleri i složeni softver koji ih prati, ali i pronađen niz sigurnosnih rupa koje mogu da se iskoriste pri kreiranju Stuxnet‑a. Na proleće 2009. SAD je, sudeći po dokumentima sa WikiLeaks sajta, činio velike napore da zaustavi isporuku 111 kontrolera poslatih u Iran, za koje se smatralo da su namenjeni upravo Natanz‑u. Samo par meseci kasnije Stuxnet je počeo da se pojavljuje. Najčešće u Iranu.\nCiljno postrojenje ima hiljade centrifuga, koje su ključna komponenta za proizvodnju obogaćenog uranijuma. Ove sprave imaju svoju istoriju koja izgleda kao da je prepisana iz špijunskog romana, ali su SAD i Izrael uspele da dođu do izvesnog broja primeraka i podvrgnu ih temeljnom testiranju. Stuxnet je napravljen tako da na sistemima koji nisu njegov cilj ne radi praktično ništa, osim što se replicira dalje. Kada dođe u ciljno okruženje, neko vreme samo snima šta se dešava i tako se upoznaje sa normalnim radom sistema, a zatim prelazi u akciju. Sa jedne strane, čini da se centrifuge prebrzo okreću i tako same unište, dok sa druge strane čini da kontroleri centru za nadgledanje šalju informacije da je sve u redu, tako da ne izazovu nikakvu akciju dok nije prekasno.\nDa bi virus bio zaista efikasan, mora se ne samo napraviti, već i detaljno testirati. Da bi se to izvelo, trebalo je poznavati ciljni sistem do detalja, a zatim napraviti njegovu repliku na kojoj je moglo da se „vežba“. Ona je izgleda napravljena u supertajnom Dimona pustinjskom kompleksu u Izraelu. Tek nakon testiranja i potrebnih popravki, Stuxnet je pušten u svet.\nSprovedeni napadi navodno nisu bili potpuno uspešni, jer su neki delovi iranskog sistema preživeli. S druge strane, nije sigurno ni da su svi napadi prestali. Ipak, predsednik Irana je izjavio da je „cyber napad izazvao manje probleme sa delom centrifuga“, što jasno potvrđuje da „gde ima dima, ima i vatre“, kao i da je pred nama zastrašujuća budućnost. Ko zna ko u svetu danas analizira Stuxnet maštajući o sličnom virusu, koji će biti usmeren na neki drugi cilj...


You are at:Home»Prethodna izdanja»116»Globalni ekonomski rast podstiče rast i optimizam među privatnim kompanijama\nKako globalna ekonomija raste ujednačeno, optimizam nadvladava neizvesnost među privatnim kompanijama kada su u pitanju njihova očekivanja i investicioni planovi. U svom izveštaju, „Globalne perspektive za privatne kompanije: planovi, prioriteti i očekivanja”, konsultantsko-revizorska kompanija Deloitte otkriva da dve trećine rukovodilaca privatnih kompanija širom sveta veruju da će se njihovi prihodi povećati u narednoj godini.\nU istraživanju je učestvovalo 1.900 direktora u 30 zemalja, od kojih većina očekuje rast prihoda, dobiti, produktivnosti i kapitalnih investicija. Takođe, čak 45% ispitanika očekuje da će zaposliti više osoba na neodređeno vreme. Međutim, pored ovih očekivanja, 53% ispitanika ipak smatra da je dosta visok stepen neizvesnosti po pitanju budućih planova.\nIako privatne kompanije pokazuju optimizam na sličan način širom sveta, odražavajući sadašnje nivoe globalne povezanosti, istraživanje je ukazalo na pojedine razlike kada su u pitanju rizici rasta u različitim regionima…\ndeloitte Globalni ekonomski rast istraživanje kapitalne investicije poslovanje prihodi privatne kompanije produktivnost rizici rasta\nPercepcija 2018. kao dobre godine za razvoj MSP sektora


Libija: Ponovo počele da rade škole\nMinistar obrazovanja Libije najavio je da će u udžbenike istorije u toj zemlji biti uneta nova poglavlja o revoluciji kojom je okončan režim Muamera Gadafija i da će udžbenici biti "očišćeni" od Gadafijevih učenja.\n"Za vreme Muamera Gadafija libijska istorija bila je izmenjena i celi delovi ponovo napisani", rekao je ministar Sulejman Ali al-Sheli u školi Ali čems u Tripoliju, povodom povratka više od milion libijskih đaka u školske klupe.\nGadafi je bio na vlasti 41 godinu i ubijen je krajem oktobra posle osmomesečne narodne pobune koja je prerasla u oružani sukob.\nŠkole u više gradova u zemlji, posebno u Bengaziju gde je počela pobuna i u Sirtu, Gadafijevom rodnom gradu, teško su oštećene u sukobima. I pored tih teškoća libijske prelazne vlasti su za danas odredile početak školske godine, koja će se završiti u junu.\nUnicef je saopštio da se više od 1,2 miliona dece vraćaju u škole širom zemlje, deset meseci posle prekida nastave zbog sukoba.\nUnicef je dodao da je 27 miliona knjiga odštampano i da je 10 miliona već raspodeljeno širom zemlje. Još postoje problemi vezani za raseljene đake, nedostatak prostorija i knjiga kao i školski transport, dodala je ova organizacija.


Početna > Novost > Izdvojeno 110.000 maraka jednokratne novčane pomoći za troškove liječenja\nIzdvojeno 110.000 maraka jednokratne novčane pomoći za troškove liječenja\nOpćina Centar Sarajevo, predvođena načelnikom dr. Nedžadom Ajnadžićem, godinama pokazuje senzibilitet prema osobama koje se nalaze u stanju socijalne potrebe. Jedan u nizu takvih primjera je i izdvajanje finansijskih sredstava u svrhu jednokratne novčane pomoći za troškove liječenja licima u stanju socijalne potrebe.\nU ovogodišnjem budžetu Općine Centar za tu namjenu obezbijeđeno je 110.000 maraka, i to 55.000 maraka za liječenje van granica BiH, kupovinu lijekova koji nisu na esencijalnoj listi, banjsko liječenje i slično i to lica koja se nalaze u stanju socijalne potrebe, dok je također 55.000 maraka planirano za liječenje leukemije, hepatitisa B i C i drugih teških hroničnih bolesti.\n-U toku 2018. godine finansijska pomoć je odobrena za 64 socijalno ugrožena lica za šta je sa pomenutog granta izdvojeno oko 61.000 maraka. Od tog iznosa 61 korisnik je ostvario pravo po osnovu liječenja van granica BiH, kupovine lijekova koji nisu na esencijalnoj listi, banjskog liječenja i slično, dok su tri korisnika ostvarila ovo pravo po osnovu oboljenja od leukemije, hepatitisa B i C i drugih teških hroničnih bolesti, kazali su iz Službe za boračko-invalidsku, socijalnu zaštitu i društvene djelatnosti Općine Centar.\nPravo na jednokratnu pomoć za pomenutu namjenu mogu ostvariti lica čije je prebivalište na području općine Centar Sarajevo najmanje dvije godine do dana podnošenja zahtjeva ili imaju boravište po osnovu statusa raseljenih lica i izbjeglica u ovoj općini. Pravo se može ostvariti jednom u toku kalendarske godine.\nLicem u stanju socijalne potrebe smatra se osoba čija ukupna mjesečna primanja domaćinstva ne prelaze iznos od 1.200 KM i na osnovu pomenutog pravilnika mogu podnijeti zahtjev na protokol Općine Centar za liječenje ili operativni zahvat u zemlji ili inostranstvu, za banjsko liječenje na osnovu preporuke nadležne zdravstvene ustanove, te za nabavku ortopedskog pomagala gdje participira sa novčanim sredstvima i Zavod zdravstvenog osiguranja KS. Zahtjev se može podnijeti i za kupovinu lijekova koji se ne nalaze na esencijalnoj listi, na osnovu preporuke ljekara specijaliste, subspecijaliste ili konzilija ljekara uz priložen predračun iz apoteke sa područja Federacije BiH, za šta može biti izdvojen pojedinačan maksimalan iznos do 2.000 KM.\nUkupna mjesečna primanja domaćinstva se ne uzimaju u obzir u slučaju da korisnik ove pomoći, na osnovu preporuke zdravstvene ustanove koja ga liječi, mora nastaviti liječenje u inostranstvu ili van mjesta prebivališta, a tada se može odobriti jednokratna novčana pomoć do 2.500 KM, te u slučaju oboljenja od leukemije, hepatitisa B i C, i drugih hroničnih bolesti, moguće je ostvariti pravo na jednokratnu novčanu pomoć do 7.000 KM.


Janša: EU neće otvoriti migracione koridore za Avganistan\nTanjug 22. avgusta 2021. 11:59\nLJUBLJANA – Premijer Slovenije Janez Janša rekao je danas da Evropske unija neće otvoriti nikakve humanitarne ili migracione koridore za Avganistan, kao i da neće dozvoliti ponavljanje migrantske krize iz 2015. godine.\n„Nećemo dozvoliti da ponovimo strateške greške iz 2015. godine. Pomoći ćemo samo pojedincima koji su nam pomogli tokom misije NATO-a i državama članicama EU koje štite našu spoljnu granicu“, objavio je Janša na Tviteru, prenosi agencija STA.\nU drugom tvitu, on je ukazao na to kako se žene organizuju i bore protiv talibana u određenim delovima Avganistana i da bi tako trebalo i muškarci da se bore.\n„Nije dužnost EU ili Slovenije da pomažu i plaćaju svima na planeti koji beže, iako bi mogli da se bore za svoju domovinu“, dodao je Janša.\nSlovenački zvaničnici poslednjih dana su u više navrata ponavljali da će samo oni koji su radili za strane snage i misije u Avganistanu biti evakuisani i biće im pomognuto pri preseljenju, a ostalima bi trebalo da pomognu susedne zemlje Avganistana.\nJedan avganistanski prevodilac i njegova porodica već su stigli u Sloveniju, dok drugi pokušava da stigne na aerodrom u Kabulu.\nKad se Crnogorac zove Radiša!


„Dodatna novina u konceptu obuke je to što će se, pored predavača/ica iz NVO sektora, na obuci u svojstvu predavača, učestvovati i policijski službenici koji imaju značajno iskustvo u profesionalnom radu sa LGBTIQ osobama, te su zaduženi za saradnju sa LGBT zajednicom, kao i za bezbjednost i sigurnost svih građana tokom održavanja Povorke ponosa u Podgorici“, kaže se u saopštenju.\nIz Juventasa su pojasnili da će policijski/e službenici/e imati priliku da steknu nova i nadograde postojeća znanja o identitetima u LGBTIQ zajednici.\n„Policijski/e službenici/e će imati priliku da steknu nova i nadograde postojeća znanja o nacionalnom strateškom i pravnom okviru borbe za osnovna ljudska prava, sa posebnim akcentom na krivičnom djelu počinjenom iz mržnje, kao i dosadašnjoj policijskoj praksi u odnosu na ljudska prava LGBTIQ osoba, te adekvatno profesionalno postupanje policijskih službenika/ca u slučajevima koji se tiču LGBTIQ osoba“, navodi se u saopštenju.\nObuka je, kako se pojašnjava, dio kontinuiranog programa obuke za policijske službenike/ce, a realizuje se u okviru projekta „Doprinos unapređenju kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori“, koji sprovode NVO Juventas, Kvir Montenegro i Institut za pravne studije u saradnji sa Policijskom Akademijom i Upravom policije Crne Gore.\nObuka je dio istoimenog projekta podržanog od Delegacije Evropske Unije u Crnoj Gori, ali i Akcionog plana implementacije Strategije za unapređenje kvaliteta života LGBT osoba u Crnoj Gori za 2016. godinu.


Završen 47. "Sofest": Film "Izgrednici" pokupio najviše nagrada\nFilmski festival u Sopotu završen je dodelom nagrada najboljima. Organizatori su odlučili da i beogradsku publiku nagrade.\nzavšren 47. sofestfoto: promo\nOdbor festivala posebno se zahvalio gospođi Nadi Savkić na dugogodišnjoj podršci festivalu. Nakon projekcije kratkometražnog filma "Poziv", u kome ona igra glavnu ulogu, Aleksandar Avramović, član odbora "Sofest-a" uručio je Nadi Savkić zahvalnicu.\nZvuci fanfara označili su i početak ceremonije dodele nagrada o kojima je odlučivao stručni žiri (sastavljen od prošlogodišnjih laureata) u sastavu: predsednica, glumica Hristina Popović, reditelj Bojan Vuletić i glumac Igor Đorđević. Hristina Popović zbog profesionalnih obaveza nije bila sa nagrađenima.\nNagrađeni na 47. "Sofestu" bili su: GRAND PRIX festivala za najbolji film "Izgrednici" producentskoj kući Biberče; nagrada za najbolju režiju dodeljena je Lazaru Bodroži za film "Ederlezi Rajzing"; nagrada "Mira Stupica" za najbolju žensku ulogu dodeljena je Jovani Gavrilović za film "Horizonti"; nagrada "Bata Živojinović" za najbolju mušku ulogu dodeljena je Radovanu Vujoviću za film "Izgrednici"; specijalno priznanje stručnog žirija dobila je Marta Bjelica za ulogu u filmu "Izgrednici". Nagrada publike otišla je filmu "Nigde" Predraga Velinovića.\nNagrađeni na sofestufoto: promo\nU okviru "Sofest plus-a", četiri nagrađena filma će činiti filmski maraton 9. jula u Domu omladine u Beogradu, i to: "Nigde" u 15h , "Horizonti" u 17h, "Ederlezi Rajzing" u 19h i "Izgrednici" u 21h.\nOvaj mali poklon ljubiteljima filma u Beogradu je novi programski iskorak "Sofest-a", za koji se organizacija nada da će postati tradicionalan. .\nBrajan Koks stiže na Palić da primi nagradu Aleksandar Lifka\nZavršen drugi "Ravno selo film festival": Najbolji dobili nagrade, a Ristovski poručio da je ovo festival koji će tek rasti\nBogdan Diklić dobitnik nagrade "Zlatni pečat"\nTAGOVI: Sofestfilmski festivaldodela nagradanagradeciklus filmova


Vučić i Crnadak o stanju u regionu: Odluka Prištine je neprijateljski akt – BiGportal.ba\nVučić i Crnadak o stanju u regionu: Odluka Prištine je neprijateljski akt\nPrеdsjеdnik Vučić izrazio jе zahvalnost na činjеnici da jе nеdavno na glasanju u GS Intеrpola o prijеmu tzv. Kosova BiH glasala protiv. On jе naglasio da kvalitеtu svеukupnih odnosa doprinosi uzajamna podrška u procеsu еvropskih intеgracija.\nPrеdsjеdnik Rеpublikе Srbijе Alеksandar Vučić sastao sе danas u Beogradu sa ministrom spoljnih poslova Bosnе i Hеrcеgovinе Igorom Crnatkom, sa kojim jе razgovarao o bilatеralnim odnosima i koordinaciji aktivnosti u vеzi sa najnovijim potеzima Prištinе koji sе odnosе na uvođеnjе, a potom i povеćanjе taksi na proizvodе iz Srbijе i BiH.\nDvojica sagovornika konstatovali su da to prеdstavlja jasno kršеnjе CEFTA i SSP sporazuma i saglasili sе da jе nеophodno da Srbija i BiH nastavе sa koordinisanim aktivnostima u cilju ukidanja taksi.\nVučić i Crnadak pozdravili su izjavu državnog sеkrеtara SAD Majka Pompеa u kojoj jе pozvao prištinskе vlasti da ukinu taksе na robu iz Srbijе i Bosnе i Hеrcеgovinе.\nSrpski prеdsjеdnik jе istakao da jе Srbija oprеdеljеna za dobru i aktivnu saradnju sa susjеdima, kao i da podržava tеritorijalni intеgritеt Bosnе i Hеrcеgovinе, uz jasno poštovanjе Dеjtonskog sporazuma i uvažavanjе intеrеsa i intеgritеta Rеpublikе Srpskе, saopšteno je iz Kabineta predsjednika Srbije.


Novi projekt “Ružičnjaka” za djecu sa poteškoćama u razvoju | Starmo\nNaslovnica Život Novi projekt “Ružičnjaka” za djecu sa poteškoćama u razvoju\nMostar — Udruženje mladih „Ružičnjaka – Los Rosalesa“ Mostar započelo je implementaciju projekta pod nazivom „Servisi podrške za djecu sa teškoćama u razvoju i njihove roditelje kroz terapiju senzorne integracije/ rane intervencije i savjetodavnog kutka“.\nProjekat finansira Vlada Kraljevine Norveške, a implementira Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP) u sklopu Stvaranja povoljnijeg okruženja za civilno društvo – EMBRACE, saopćeno je iz ovog udruženja.\nU Bosni i Hercegovini ne postoji efikasno predškolsko obrazovanje za djecu sa poteškoćama u razvoju, posebno u ruralnim i udaljenim prostorima.\nVodeći se pravima djeteteta UN-a, Udruženje Ružičnjak ovim projektom “želi unaprijediti i poboljšati kvalitet života djece predškolskog uzrasta kroz pružanje servisa podrške djeci (terapija senzorne integracije, edukacijsko rehabilitacijska terapija, rana intervencija) i njihovim roditeljima (savjetodavni pedagoško – psihološki kutak), a to je i opšti cilj projekta”.\nProjekat će biti implementiran na području Hercegovačko – neretvanskog kantona (HNK).\nKako se navodi u saopćenju, ciljna grupa projekta je 50 djece predškolskog uzrasta i djece uzrasta pred polazak u školu (posebno djeca iz ruralnih područja) sa vidljivim teškoćama ili rizikom od nastanka gdje roditelji nisu u mogućnosti pružiti odgovarajući fizički ili psihički podsticaj.


Višnjička Plaza: Još jedan tržni centar u Beogradu\nIgor Conić, 29.04.2013. 1 1 min za čitanje\nNakon otvoranja “Stadion šoping centar“ , i pošto su obelodanjeni planovi o izgradnji “Napredovog“ stambeno-komercijalnog kompleksa na Novom Beogradu, vrlo brzo stižu vesti o izgradnji još jednog tržnog centra u Beogradu.\nPrema saznanjima, izraelska kompanija “Plaza centers” planira da ovog leta počne izgradnju tržnog centra „Višnjička plaza“ na mestu nekadašnje fabrike “Sport star” u Višnjičkoj ulici 84, na Karaburmi. Tržni centar će ponuditi 48.000 kvadratnih metara za izdavanje, a investicija je vredna 120 miliona evra.\n„Višnjička Plaza“ će se sastojati od parkinga od pet nivoa, dva nivoa prodavnica i jednog nivoa za razonodu. Šoping centar na Paliluli sadržaće i bioskop sa 10 sala za koji je već potpisan ugovor sa čuvenim austrijskim bioskopskim lancem Sinepleks, koji već upravlja multipleksima na Novom Beogradu i u Kragujevcu.\nU novom tržnom centru nalaziće se io slot klub, „fantazi park“ i fitnes centar. Zona sa restoranima brze hrane biće smeštena na najvišem nivou kako bi se iskoristila prednost pogleda na Dunav.\nPrema Registru investitora grada Beograda, građevinska dozvola za ovaj objekat izdata je krajem marta (sa 1. aprilom kao datumom pravosnažnosti).\nCentar u Višnjičkoj već privlači pažnju građevinskog sektora, pa je tako direktor kompanije Gemaks Đorđo Antelj nedavno najavio da će ta kompanija i njen novi strateški partner, turski građevinski gigant Tadža, učestvovati na tenderu za izgradnju ovog objekta.\n#gradnja #soping centar #soping centar beograd #visnjicka plaza\nOdloženo sletanje Applevog svemirskog broda\nZanartov konkurs za izložbu Nova industrija u Noći muzeja 2013.\nNaučno tehnološki centar na Zvezdari\nOvo na slikama uopšte ne liči na današnji Big Fashion, nema veze sa njim