Tekstove i ostalu dokumentaciju slati na adresu: Kotorski festival pozorišta za djecu (za ASSITEJ centar Crna Gora), Stari grad b.b, 85 330 Kotor.\nNagrada: 3.000 eura neto, praizvedba u koprodukciji Gradskog pozorišta Podgorica i Kotor art Kotorskog festivala pozorišta za djecu i prevod na engleski jezik.\nASSITEJ centar Crna Gora, Kotor art Kotorski festival pozorišta za djecu i Gradsko pozorište Podgorica stiču pravo da isplatom nagrade objave, dramaturški obrade, pripreme i izvedu nagrađeni dramski tekst. Navedeni nosioci prava se obavezuju da najduže u roku od dvije godine izvedu nagrađeni dramski tekst.\nČlanovi žirija su Igor Bojović (dramski pisac), Ivana Mrvaljević (glumica i producentkinja) i Maja Mrđenović (pozorišna kritičarka i teatrološkinja).\nŽiri će objaviti svoju odluku u sredstvima javnog informisanja, najkasnije do 15. jula 2013. godine.\nCrna Gora dramski tekst za djecu i mlade Gradsko pozorište konkursi\nKapi - Gladan sam, majko\nKonkursi\tPoziv na BookILL Fest – festival ilustracije…


Sto evra za početak onlajn prodavnice | Nova Ekonomija\nDigitalizovao se u pandemiji i ko nije hteo. A ko je baš rešio da neće, ili je propao ili će uskoro.\nPrema podacima Narodne banke Srbije, elektronska trgovina u Srbiji i to samo u delu kada je roba plaćena platnim karticama putem interneta u trećem kvartalu 2020. je u odnosu na isti period 2019. zabeležila je ogroman rast.\nBroj dinarskih transakcija plaćanja karticom putem interneta povećan je za 115,36 odsto, rast vrednosti transakcija iznosio je 87,82 odsto, a broj internet prodajnih mesta povećan je za 54,95 odsto.\nImajući ovo u vidu, osnivanje E-commerce asocijacije u junu 2019. godine imalo je savršen tajming.\nGrupa entuzijasta koji su na umu imali razvoj ovog vida poslovanja, edukaciju i uklanjanje zakonskih prepreka bržem širenju elektronske trgovine, uz svesrdnu pomoć USAID-a, osnovalo je asocijaciju s ciljem da okupi stručnjake iz oblasti elektronske trgovine koji bi pomogli preduzetnicima da započnu ili unaprede postojeću elektronsku prodaju.\nPored toga, cilj Asocijacije je i da edukuje potrošače o tome šta je bezbedna kupovina na internetu, a trgovce kako da to rade u skladu sa zakonom.\nE trgovina porasla nekoliko puta u pandemiji\n"Takođe cilj je i da pomognemo srednjim i manjim igračima na tržištu, jer mnogi misle da je e-trgovine kad imaš stranicu na internetu. S druge strane, želimo i da edukujemo kupce da je kupovina preko interneta sigurna, da se može slobodno kupovati i hrana i piće i garderoba, da se sme provući kartica. Na kraju želeli smo da utvrdimo koji zakoni otežavaju e-komerc i da pokušamo da dođemo do rešenja”, objašnjava Čedomirović.\nU ovom trenutku u Asocijaciji nemaju sveobuhvatnu analizu sektora elektronske trgovine pošto je to cilj za ovu godinu, ali neke naznake postoje da je došlo do rasta e-prodaje od 200 do 400 odsto u vreme pandemijske 2020. godine.\n"Pandemija je donela mnogo izazova, ali je i omogućila lakšu promociju e-komerca. Sada je izazov prebačen na kurirske službe koje moraju da se organizuju i podnesu veće opterećenje. U 2021. godini verovatno neće ostati na tako visokom nivou, ali će sigurno biti iznad 2019. godine", navodi Čedomirović.\nKako kaže, u prošloj godini Asocijacija je imala ogroman broj upita o tome šta je potrebno za veb šop, kako uspostaviti onlajn prodaju...\n"To i ne mora da bude skupo, a nije neophodno ni neko posebno tehnološko znanje. Postoje platforme i na srpskom koje pružaju usluge onlajn prodavnica. Za 50-100 evra može da se počne", savetuje on.\nDa bi E-komerc asocijacija zaživela u dobroj meri je pomogao i USAID. Ćedomirović ističe da su od njih dobili pomoć u savetima, kontaktima, idejama, promociji..."Imamo pravi partnerski odnos sa USAID-om”, zaključuje Čedomirović.\nPrema nalazima Ankete 1.000 preduzeća, koju je krajem prošle godine objavio USAID-ov Projekat saradnje za ekonomski razvoj, 71 odsto firmi smatra da će značaj e-trgovine kao kanala poslovanja jako porasti na globalnom nivou u narednom periodu, a njih 59 odsto veruje da će se to isto dogoditi i u Srbiji.\nSudeći po tome kako je tržište reagovalo prošle godine pre svega za vreme potpunog zatvaranja usled pandemije, a kasnije i nakon opuštanja epidemioloških mera, možemo reći da je vreme elektronske trgovine u Srbiji već došlo, ocenjuje Dragana Stanojević, direktora USAID-ovog Projekta saradnje za ekonomski razvoj.\nKako kaže, petina srednjih i velikih firmi je već deo elektronske trgovine, sledi iz istraživanja. Ipak, za njen dalji razvoj potrebno je da se talas elektronske trgovine prelije na celu privredu. Iako 63 odsto kompanija ima svoju internet stranu, tek desetina ima elektronsku prodavnicu, a još manje ih nudi opciju plaćanja preko interneta (7,3 odsto).\nMeđu kompanijama koje nemaju elektronsku prodavnicu njih čak 81 odsto nije nikad ni razmišljalo o tome da je uvede.\nNemanja Čedomirović ističe da su tome pomogle banke i platne institucije koje su znatno olakšale ljudima da instaliraju na svoje sajtove plaćanje karticama.\nNe samo što se sada menja klima prema e-trgovini već su očekivanja da će ona imati mnogo veći značaj nego danas.\nOnlajn prodavnica podjednako važna kao i tradicionalna radnja\nKako objašnjava Dragana Stanojević, firme u Srbiji sve više prepoznaju značaj elektronske trgovine, a prema najsvežijim podacima iz istraživanja, čak 82 odsto privrednika koji se bave online prodajom i poseduju vebšop, ocenjuju onlajn prodavnicu jednako važnom ili čak i važnijom od tradicionalnog modela prodaja.\nIzuzetni efekti elektronske trgovine posebno su vidljivi kod mladih firmi, osnovanih u prethodne tri godine. Dakle budući preduzetnici će biti motor još snažnijeg održivog rasta elektronske trgovine u Srbiji.\nSvi startapi koji koriste e-komerc, kao i 87 odsto onih osnovanih posle 2006, izveštavaju da im je elektronska trgovina kanal kroz koji rastu, ili je barem jednako značajan kao tradicionalni kanali prodaje.\nElektronska trgovina predstavlja jedan od stubova ekonomije budućnosti, zbog brojnih prednosti koje donosi i kupcima i privrednicima (kao što su udobnost, jednostavnost i sigurnost za kupce, odnosno niži troškovi pokretanja, dolazak do brojnih većih tržišta, neograničenost radnim vremenom, i sl. za prodavce).\n"Trend razvoja elektronske trgovine je ubrzan i krajnje je vreme da svi oni koji su se do sada opirali neminovnim promenama i potrebi za prilagođavanjem, to konačno i učine, a na ruku im ide i to što usluge uvođenja i razvoja elektronske trgovine nikada nisu bile pristupačnije”, poručuje Dragana Stanojević iz USAID-a dodajući da su nedostatak svesti o važnosti elektronske trgovine, ali i manjak znanja jedan od ključnih problema, pre svega u privredi, a jednim delom i kod kupaca.


Na Bagdali održan 5. Sajam vina i sira | RTK\nNa Bagdali održan 5. Sajam vina i sira\nTradicionalni i jubilarni 5. Sajam vina i sira, održan je sinoć u ambijentu koji je doprineo lepoti, ove manifestacije. Veliki broj posetilaca uživao je na Bagdali u degistaciji različitih ukusa, ovog za mnoge, omiljenog pića, istakao je organizator Predrag Konstatinović.\nU nadi da će narednih godina ovaj Sajam ostati omiljena manifestacija ljubiteljima vina, kvalitet izloženih će bez sumnje privući još veći broj posetilaca, poručio je Konstatinović. Inače, na ovogodišnjem Sajmu vina i sira učestvovalo je oko 50 izlagača.\nPrethodno : Pobednik centralne smotre 48. manifestacije Takmičenje sela grada Kruševca je Mesna zajednica Kobilje\nSledeće : FILM O TRI DECENIJE TELEVIZIJE KRUŠEVAC: 30 godina u 30 minuta


Algoritamska umetnost: novi besplatan kurs na net.kabinetu\nUtorak 18. maj\nRS 33.86% · SAD 47.19% · EU 31.98%\n00:08 Central European Time: Beograd, Berlin, Pariz\n18:08 Eastern Time: Njujork, Boston, Majami\n15:08 Pacific Time: San Francisko, Los Anđeles, Sijetl\n06:08 China Standard Time: Peking, Šangaj, Singapur\nUto 18. maj\nSmanjen broj specijalizovanih IT odeljenja u srednjim školama, prvi put od uvođenja\nColonial Pipeline, najveći američki naftovod, platio hakerima 5 miliona $ otkupa\nCoinbase zabranio pregovore o plati za nove kandidate radi jednakih uslova za sve\nKurs koji povezuje srednjoškolska znanja iz matematike, informatike i likovne umetnosti.\nAlgoritamska umetnost je novi besplatan i interdisciplinaran kurs objavljen na platformi net.kabinet u okviru portala petlja.org. Ovo je drugi od tri planirana kursa u okviru projekta net.kabinet, ali i način da se ovaj projekat sa informatike proširi na ostale STEM predmete i tako podstakne interdisciplinarnost u domaćem formalnom obrazovanju.\nAlgoritamska umetnost je zamišljena kao kurs koji povezuje srednjoškolska znanja iz matematike, informatike i likovne umetnosti. Kurs je pisan popularnim jezikom, bogat je ilustracijima i kvizovima, a polaznici uz učenje mogu da kreiraju i svoje digitalne kreativne radove.\n„Interdisciplinarni pristup koji donosi ovaj kurs je izuzetno važan za razvoj veština neophodnih za poslove budućnosti koji će podrazumevati sagledavanje složenih problema iz različitih uglova i traženje rešenja kroz raznorodna znanja — okupljenih u glavi jednog pojedinca ili jednog tima. Razvoj nauke i tehnologije doneo je brisanje jasnih granica između tradicionalno postavljenih disciplina i ukazao na sve veću potrebu za interdisciplinarnim pristupom. Kao obavezan element u takvom pristupu nameće se algoritamski način razmišljanja i osnovno znanje programiranja. Kod algoritamske umetnosti, upravo su računari ti koji su izgradili most između matematike i vizualne umetnosti, omogućavajući da se kroz umetnost matematika bolje i lakše razume, kao i da se pronađu novi alati za stvaranje umetničkog dela”, navodi Inicijativa Digitalna Srbija, koji je projekat razvila s Fondacijom Petlja.\nSoftware Engineer 2 / Senior Software Engineer (Platform Integration) – Mixed Reality team\nobjavljeno 13:28 · 13. maj\nČlanovi tima koji rade od kuće nisu posvećeni, kaže direktor firme koja izdaje poslovni&nbspprostor\nobjavljeno 16:32 · 12. maj\nRanjivosti u WiFi-ju otkrivene nakon 24 godine — hakeri mogu krasti podatke i napadati&nbspuređaje\nobjavljeno 16:24 · 12. maj\nNeki rukovodioci Amazona zapošljavaju ljude samo da bi ih otpustili zbog interne&nbsppolitike\nobjavljeno 11:22 · 12. maj\nNemačka zabranila Facebook-u da obrađuje WhatsApp podatke zbog privatnosti&nbspkorisnika\nobjavljeno 16:48 · 11. maj\nVrednost akcija cloud computing kompanija na najnižem nivou u poslednjih šest&nbspmeseci\nobjavljeno pre 6 sati\n„Osmak je mogao da hakuje taj sistem” — Colonial Pipeline upozoren na ranjivosti u njihovim sistemima pre tri&nbspgodine\nobjavljeno pre 7 sati\nNove studije ukazuju da je rad od kuće u nekim slučajevima produktivniji od&nbspkancelarije\nobjavljeno pre 10 sati\nKako da srušimo prepreke za srpske startape — prijavi se za javne&nbspkonsultacije\nHakeri napali osiguravajuću kuću koja je nedavno isključila ransomware napade iz svojih polisa&nbsposiguranja\nTajna uspeha je u povećanju plata zaposlenima, kaže direktor jedne od najuspešnijih firmi na japanskoj&nbspberzi\nPrvi master program za kompjuterske finansije u zemlji, a i šire, se pokreće na beogradskom&nbspRAF-u


Rusko-srpski poslovni savet\nM. D. 27. oktobra 2015. 18:00\nSrpski privrednici, tokom zvanične višednevne posete premijera Srbije Aleksandra Vučića Rusiji, danas učestvuju na zajedničkoj sednici Poslovnog saveta za saradnju sa Srbijom pri Trgovinsko industrijskoj komori Rusije i Poslovnog saveta za saradnju sa Rusijom pri Privrednoj komori Srbije.\nViše od stotinu srpskih privrednika doputovalo je u Moskvu kako bi sa ruskim kolegama, u direktnim razgovorima, dogovorili veći izvoz proizvoda iz Srbije u Rusku Federaciju.\n„Očekujem da se vratimo sa konkretnim ugovorima“, izjavio je predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, ističući da je reč o najvećoj i najznačajnijoj privrednoj delegaciji naše zemlje u poseti Ruskoj Federaciji.\nU Moskvi su predstavnici oko 120 kompanija iz Srbije i oko 100 ruskih, koji će imati priliku da razgovaraju o uslovima investiranja u Srbiju, ali i konkretnim planovima u direktnim međusobnim razgovorima, rekao je Čadež.\nOn je istakao da je reč prevashodno o kompanijama iz oblasti poljoprivrede i prehrambene industrije, metaloprerađivačke industrije, proizvodnje guma i plastike, turizma, i da bi trebalo da se očekuju dobri rezultati.\n„Ne samo da smo se dobro spremili kada je reč o projektima, nego su i kompanije, u pripremnoj fazi, slale svoje projekte i ideje šta bi za njih bilo interesantno, na osnovu čega smo tražili partnere među ruskim kompanijama“, rekao je Čadež.\nGlavni cilj posete srpskih privrednika Moskvi jeste pomoć privredi Srbije da konkretnim projektima prevaziđe slabiji izvoz od uvoza.\n„Cilj je da kroz konkretne predloge privrednici ostvare veći izvoz. Među predlozima je i način na koji ćemo eventualno organizovati neke distributivno-logističke centre, kako ćemo tretirati izvoz i uvoz proizvoda“, rekao je Čadež.\nPrema njegovim rečima sada postoje uslovi da se formiraju distributivno-logistički centri jer su vodeće velike, srednje i manje kompanije shvatile da je jedini način da svi zajedno profitiraju zapravo zajednički nastup.\n„Jedini način da svi profitiramo jeste da sednemo zajedno za sto, da stavimo pojedinačne interese sa strane, da vidimo šta možemo da uradimo kako bismo bili konkurentniji i jedni drugima pomogli i uvezali naše proizvođače da izvoze svoju robu u Rusiju. Očekujem da se vratimo sa konkretnim ugovorima i to je ono na čemu PKS insistira“, poručio je Čadež.\nMarko ČadežPrivredna komorarusijasrbija


Đoković u polufinalu Vimbldona odd 14.00 na RTS 1! - Film&TV\nNaslovna NE PROPUSTITE Đoković u polufinalu Vimbldona odd 14.00 na RTS 1!\nNovak u ovaj meč ulazi kao apsolutni favorit, naravno to mora da pokaže na travi Centralnog terena. Bez velike muke naš teniser je prebrodio predhodnu prepreku, ekspresno je savladao Belgijanca Davida Gofena sa 3:0 po setovima 6:4, 6:0, 6:2.\nDuel na Centralnom terenu počinje u 14.00 časova.\nČetrdeseti Duel Španca Rafaela Nadala i Švajcarca Rodžera Federera možete pratiti na Drugom program RTS-a, a počinje nakon završetka duela Đoković – Bautista-Agut.\nPrethodni tekstJelena Gavrilović kao Sana Vasić u seriji PREDSTRAŽA. Od 15. avgusta na SCI FI!\nSledeći tekstPalić Film Festival – Mladi duh Evrope na Paliću


Agresivna igra na početku je donela dobar start od 4:1, posle kog je Atanasijević napravio prvu servis grešku. ali je nastavljena sjajna serija, i servis Podraščanina je doneo 8:3 pred odlazak na prvu pauzu. Nisu imali domaćini šansu protiv Atanasijevića u napadu, i uz sjajne servise Stankovića, prednost je porasla na više nego ubedljivih 14:7.\nSve je funkcionisalo skoro savršeno, osim servisa Atanasijevića, koji je tri puta uzastopno pravio grešku. Zahvaljujući bloku Podraščanina, prednost je postala dvocifrena, a iskorišćena je treća set lopta za 25:17.\nNisu imali Danci odgovor ni u nastavku, nije pomogao ni tajm-aut posle 5:1, a prednost je konstantno rasla, a na drugi tehnički tajm-aut otišlo se sa 16:9. Samo su u jednom trenutku uspeli domaćini da vežu nekoliko poena na krilima podrške sa tribina, ali su "orlovi" rutinski priveli set kraju, i iskoristili prvu set loptu za novih 25:17.\nTek u trećem setu su Danci došli do daha i počeli da pariraju braniocima titule, a posle sjajne role i poena Starovića, izjednačili su na 8:8. To je bio i kraj njihovog otpora, jer je usledio novi talas "orlova", i na drugom tehničkom tajm-autu rezultat je bio 16:10. Dozvolili su im ponovo da se približe, ali ne dovoljno da bi ugrozili prednost i najavili preokret. Posle tajm-auta Kolakovića, meč je priveden kraju i završen sa konačnih 25:17, 25:17, 25:22.\nNajefikasniji u reprezentaciji Srbije bio je Marko Podrašcanin sa devet poena, dok je Saša Starović upisao osam, a Miloš Nikić i Aleksandar Atanasijević zabeležili su po sedam.\nOdbojkaška reprezentacija Danske\nMEKSIKANKE NISU ZNALE ŠTA IH JE SNAŠLO Odbojkašice Srbije pregazile rivalke pred šampionat planete\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije odigrala je ove nedelje prijateljsku utakmicu protiv Meksika u Salt Areni u Hofuu, spremajući se za šampionat planete, i bila veoma ubedljiva.


Oglašivač : Smart AD Online Marketing\nDigitalna oglašivačka agencija Smart AD\nSa našim izdavačima gradimo ispravan stav saradnje, jer samo na osnovu toga možemo obezbediti kvalitetan promet na aplikaciji ili mobilnom sajtu. Takođe poznajemo razvoj projekata, tako da izdavaču nudimo dodatnu pomoć kod izgradnje aplikacija\nOnlajn oglašavanje dan danas nastoji ka čim većoj vidljivosti samog brenda, zato potencijalnim oglašivačima nudimo savete i pomoć oko izgradnje marketinške kampanje. Takođe sa našom tehnologijom i servisom omogućavamu snažnu diferencijaciju u marketinškom svetu.\nOglašavanje – Lokalno – Globalno\nNašim partnerima nudimo oglašavanje na Slovenačko-Srpskom tržištu, kao i na tržištu Evropske Unije. Skupa sarađujemo sa nekoliko globalnih mreža, tako da oglašivaču možemo obezbedit specifična tržišta, i shodno tome specifične korisnike ili potencijalne koristnike.\nIdealna mreža i kvalitetni izbor oglasa\nNaša mreža je sastavljena od kvalitetnih mobilnih sajtova i mobilnih aplikacija. Od oglašavanja u našoj mreži je vaš brend bezbedan i zagotavlja vam kvalitetne usluge i skladno sa tim rezultate. Razumevanje vaših želja po transparentnosti i kontestualni pouzdanosti je za nas na prvom mestu.


Da li je svet na pragu globalne ekonomske krize?\nSve zavisi od Trampa\nSvet se nalazi na pragu nove globalne ekonomske krize koja bi po svojoj žestini mogla da nadmaši sve doskorašnje. Da li će do nje doći zavisi prvenstveno od jedinstva sedam najrazvijenijih zemalja sveta, od njihovog odnosa sa Rusijom i od uspeha trgovinskog rata sa Kinom. Politička sudbina najvažnijih svetskih državnika, na prvom mestu Donalda Trampa, zavisi od načina i brzine rešavanja ovih problema koje dodatno otežavaju lični animoziteti.\nSkup sedam najrazvijenijih zemalja sveta, G7, koji se ove godine održava u francuskom mestu Biaric, ima sve uslove da u istoriju uđe kao prekretnica. Od njegovih rezultata zavisi jedino da li će se krenuti uzlaznom putanjom, ili dalje u sunovrat.\nCentralno pitanje, od čijeg rešavanja sve zavisi, jesu razne trgovinske sankcije koje su na prvom mestu uvele Sjedinjene Američke Države (i to još za vreme administracije Baraka Obame), a koje su zatim proširene kontrasankcijama pogođenih država, kao i sankcije koje su uvele članice Evropske Unije, najčešće prateći SAD, u velikoj meri opterećuju svetsku privredu i provociraju novu globalnu ekonomsku krizu.\nNajveći broj trgovinskih rampi je spušten od dolaska Donalda Trampa na čelo najmoćnije svetske ekonomije, jer je on morao da opravda svoj izborni moto „Prvo Amerika" („America First"). Ideja da se u globalistički orijentisanom svetu vodi izolacionistička politika je mnoge zbunila. Zaštitne carine i takse su uvedene na čitav niz proizvoda iz različitih država, a pod udarom su se našle i pojedine kompletne privrede.\nTrampova računica je bila veoma jednostavna: američka privreda i valuta su toliko dominantni u današnjem svetu da bez njih ništa ne bi funkcionisalo. Američki kapital je daleko najuticajniji u svetu, ali je sve više „američki" samo još po imenu. Njegovi interesi su sve češće u koliziji sa ciljevima zvanične politike Vašingtona i to je ono o čemu i Tramp mora da vodi računa upravo u periodu pred početak nove predizborne kampanje, jer on ne želi da u istoriju uđe kao treći američki predsednik koji je tražio, ali nije dobio drugi mandat (prvi je bio Džimi Karter, a drugi Džordž Buš stariji).\nKrupni kapital je u velikoj meri zavistan od uspeha investicija na Dalekom Istoku i nije oduševljen trgovinskim ratom sa Kinom koja je trenutno najdinamičnija svetska privreda.\nTrampovom politikom „Prvo Amerika" nisu oduševljeni ni zapadnoevropski saveznici. Mercedes i BMW najveći broj svojih automobila koje izvoze u Kinu ili prodaju u SAD proizvode u upravo Sjedinjenim Američkim Državama i njima zaoštravanje odnosa između dve najveće svetske privrede nikako ne ide u korist. Postoje, međutim, i neki pojedinačni interesi koji kvare prekoatlantsku harmoniju. Francuska bi želela da uvede takozvani digitalni porez na zarade velikih svetskih internet koncerna (koji su skoro isključivo stacionirani u SAD), a Tramp je za uzvrat odmah najavio uvođenje kaznenih carina na uvoz francuskih vina.\nOvi sukobi između atlantskih saveznika sigurno ne jačaju njihovu poziciju u suočavanju sa Kinom. Tu je još jedan veliki problem - odnos sa Rusijom.\nBorba sa Kinom je dovoljno iscrpljujuća sama po sebi, a istovremeno produbljivanje sukoba sa Rusijom bi zapadne ekonomije bacilo na kolena. I Kina i Zapad u ovom trenutku računaju na rusku podršku, što je pokazalo i Trampovo insistiranje da se teritorijalno najveća država sveta vrati u ekskluzivni klub najrazvijenijih ekonomija iz koga je odstranjena na insistiranje prethodnog američkog predsednika Baraka Obame.\nOsim toga, postalo je svima jasno da ekonomske sankcije uopšte nisu oslabile Rusiju - ona u ovom trenutku ima petinu svih svetskih zlatnih rezervi (2.217,68 tona, što vredi 92 milijarde evra, odnosno oko 102 milijarde US dolara) i četvrta je država na svetu po svojim deviznim rezervama.\nRusija je i značajan snabdevač Kine naftom i prirodnim gasom i bez tog savezništva bi kineska privreda bila daleko lakši plen za Zapad, budući da postoje samo još dva svetska velika proizvođača nafte koji nisu pod kontrolom SAD: Venecuela i Iran.\nAko Zapad ne može da kontroliše dotur energenata rastućoj kineskoj privredi, svaki trgovinski sukob je ili bura u čaši vode, ili unapred izgubljena bitka, jer Peking drži monopol u svetskoj proizvodnji retkih metala (koji su nezaobilazni u današnjoj visokoj tehnologiji) i koji rado koristi kao kontramere u aktuelnom trgovinskom ratu. Ne radi se samo o rudnicima u samoj Kini, već i o onima u Africi, Južnoj Americi, Aziji i delom u Evropi koje poseduju kineske kompanije.\nSukobi između atlantskih saveznika dodatno bi mogli da prodube patriotske stranke koje su u usponu u Zapadnoj Evropi, a koje sve glasnije ističu devizu „Evropa Evropljanima" (po ugledu na takozvanu Monroovu doktrinu „Amerika Amerikancima" sa početka 19. veka, kojom se zahtevala dekolonizacija američkog kontinenta).\nDobar primer za ovo je nedavna inicijativa najjače opozicione partije u Bundestagu, AfD-a, da se nemačke zlatne rezerve povuku iz američkih i britanskih banaka i smeste u samu Nemačku, kao i da se podrži inicijativa pojedinih zemalja da se dolar odbaci kao najvažnija svetska rezervna valuta u kojoj se skoro sve obračunava.\nRusija i Kina već uveliko iz američkih trezora izvlače svoje zlato i međusobnu trgovinu sve više obračunavaju u nacionalnim valutama. Njih slede pojedine daleko slabije ekonomije, kao što su Iran i Venecuela, a Indija se još uvek dvoumi. Ako bude prihvaćena inicijativa AfD-a, Nemačka će biti druga velika zapadnoevropska država koja je svoje zlato vratila kući. Prva je bila Francuska u vreme Degola, šezdesetih godina prošlog veka.\nVeć duže vremena se priča kako Fed (skraćenica za Američke federalne rezerve) kod njega deponovano zlato drugih država koristi za sopstveno poslovanje, pa bi epidemija zahteva za povraćaj zlatnih rezervi uzdrmala dolar.\nMalo je verovatno, međutim, da će vlada Angele Merkel prihvatiti ovu inicijativu, jer izlazak iz krize nemačke privrede u najvećoj meri zavisi od dobrih odnosa sa Sjedinjenim Američkim Državama, ali i od ukidanja sankcija Rusiji, što je, očigledno, i Trampov cilj. Pitanje je samo da li će Merkelova uspeti da se približi Trampu, prema kome je od početka njegovog predsednikovanja imala odbojan stav.\nPostoji još jedan problem sa kojim lideri najrazvijenijih zemalja sveta moraju da se suoče, a to je nastupajuća ekonomska kriza izazvana upravo trgovinskim ratovima. Naznake za ovo su brojne: nemačka privreda je već drugo tromesečje za redom u recesiji sa padom proizvodnje od 0,1 odsto, američke kratkoročne državne obveznice imaju viši prinos od onih dugoročnih i cena zlata konstantno raste.\nEskortne stope najvažnijih centralnih banak u svetu su i dalje izuzetno niske, jer privatnog kapitala, usled straha od recesije, ima sve manje na slobodnom tržištu pa bi visoka cena državnog kapitala ubrzala ekonomski slom.\nOd načina, ali i dinamike rešavanja ovih komplikovanih i zamršenih problema, u najvećoj meri zavisi politički opstanak većine današnjih svetskih lidera. Tramp će na sledećim izborima morati da ubedi birače kako je njegova spoljna politika uspešna i da Amerika čvrsto ostaje na čelu modernog sveta. Zbog toga treba očekivati veći i odlučniji amerčički angažman u rešavanju svetskih konflikata. Koliko je to dobro, pokazaće vreme.\nUpravo u vreme kada Trampova administracija pokušava da prvo stiša, a zatim i potpuno prekine sukob sa Rusijom, pojavio se francuski predsednik Emanuel Makron sa svojim predlogom o blokadi sprovođenja takozvanog Merkosur sporazuma kao kaznu za navodnu nedelotvornost režima brazilskog predsednika Žoara Bolsonara u gašenju i sprečavanju požara u Amazoniji. Novi front koji bi najmanje odgovarao Sjedinjenim Državama.\nMerkosur je naziv za političku i privrednu organizaciju južno-američkih država koju čine Argentina, Brazil, Paragvaj, Urugvaj i Venecuela. Posle dugih i teških pregovora koji su trajali još od prve polovine devedesetih, Merkosur i EU su se krajem juna ove godine dogovorili o potpisivanju sporazuma o slobodnoj trgovini koji bi označio početak stvaranja najveće svetske zone slobodne trgovine.\nDo sada nije dokazana nikakva veza brazilskog predsednika i požara u Amazoniji, plućima sveta, ali je on veoma nepopularan posebno u takozvanim liberalnim krugovima u Evropskoj Uniji na čiju podršku računa Makron.\nOvogodišnji domaćin samita predsednika i premijera sedam najrazvijenijih privreda sveta u suštini je ličnost od koje malo šta u svetu zavisi. ali je željan veće slave i uticaja. Najverovatnije iz tog razloga on i pokušava da isprovocira sukob sa najvećom latino-američkom državom, Brazilom.


Dostava električnim kargo-biciklima 60 odsto brža nego kombijima - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Dostava električnim kargo-biciklima 60 odsto brža nego kombijima\nRezultati nedavno sprovedene studije\nM. K. 05.08.2021. 19:11\nElektrični kargo-bicikli u gradskim centrima vrše dostavu oko 60 odsto brže nego kombiji, pokazuje jedna studija. Kako se navodi, prosečna brzina bicikala je veća, te se njima dostavi deset paketa na sat, a kombijima šest.\nBiciklima se takođe smanjuje emisija štetnih gasova za 90 odsto u odnosu na kombije na dizel-gorivo i za trećinu u poređenju sa električnim kombijima, navodi se u izveštaju, preneo je Gardijan.\nTakođe je znatno smanjeno zagađenje vazduha koje je i dalje u mnogim urbanim područjima iznad zakonom dozvoljenih nivoa.\nKućne dostave su poslednjih godina intenzivirane zahvaljujući onlajn kupovini i pandemiji koronavirusa.\nKombiji idu brže na prohodnim deonicama puteva, ali ih usporavaju saobraćajne gužve i potraga za parking-mestom.\nKargo-bicikli zaobilaze zakrčenja u saobraćaju i mogu da stignu do vrata potrošača prečicama u blizini saobraćajnih deonica.\nEmisije štetnih gasova jedva su smanjene u poslednjih deset godina, što Ujedinjenom Kraljevstvu predstavlja znatnu prepreku u ostvarivanju njegovih ciljeva u borbi protiv klimatskih promena.\nBritanska vlada je nedavno najavila povećanje budžeta za stvaranje olakšica za bicikliste i pešake.\nAutori izveštaja su rekli da Vlada treba da razmotri smanjenje PDV-a za dostave kargo-biciklima i omogući upotrebu još jačih električnih bicikala.\n„Nedavne procene iz Evrope ukazuju da bi se i do 51 odsto dostava u gradovima moglo obavljati kargo-biciklima“, rekla je Ersilija Verlingijeri sa Akademije za putovanja na Univerzitetu u Vestminsteru koja je glavni autor izveštaja. „Dakle, impresivan je zaključak da čak i ako bi se ova promena delimično realizovala u Londonu, bila bi praćena ne samo drastičnim smanjenjem emisija štetnih gasova, već bi se na taj način doprinelo znatnom smanjenju opasnosti od zagađenja vazduha i saobraćajnih gužvi i istovremeno bi bio obezbeđen efikasan, brz i pouzdan urbani transportni sistem.“\nU studiji su korišćeni podaci iz dži-pi-es sistema kompanije „Pedal Me“ koja vrši dostave kargo-biciklima u prečniku od petnaestak kilometara oko centra Londona.\nIstražitelji su upoređivali dostave tokom sto nasumično izabranih dana s rutama kojima bi se kombijima dostavljali paketi potrošačima.\nDošli su do zaključka da je kargo-biciklima u tom periodu došlo do uštede gotovo četiri tone emisija štetnih gasova.\n„Ove dobrobiti nisu specifične samo za London, pošto se procenjuje da je uvođenjem 100.000 kargo-bicikala u Evropi između 2018. i 2020. svakog meseca izbegnuta emisija količine štetnih gasova koja bi bila emitovana prevozom 24.000 ljudi avionom iz Londona u Njujork i nazad“, navodi se u izveštaju.\nDrugo istraživanje je pokazalo da su kargo-bicikli isplativiji od kombija kada su rute kraće, a paketi manji.\nElektričnih kombija je sve više, ali i dalje čine veoma mali broj u odnosu na četiri miliona običnih kombija na putevima, od kojih je 2019. godine 96 odsto radilo na dizel-gorivo.\nOsim toga, između 2015. i 2017. u svakoj trećoj saobraćajnoj nesreći u Londonu su učestvovali kombiji ili kamioni.\nemisije štetnih gasovakargo-biciklkućna dostavaZagađenje vazduhaEvropaLondonUjedinjeno Kraljevstvo


Sertić: Fedus fondacija dobrodošla i potrebna Srbiji – NovostiDana.rs\nSertić: Fedus fondacija dobrodošla i potrebna Srbiji\nPredstavljena Fondacija Fedus\nBEOGRAD – Fondacija Fedus Srbija (Foedus-pakt) je večeras najavila niz aktivnosti na promociji vrednosti koje povezuju kulturu, obrazovanje, razvoj preduzetničkog duha i podsticanje solidarnosti, a ministar privrede Željko Sertić je poručio da su takve fondacije dobrodošle i potrebne Srbiji.\n“U čudnom vremenu je ne samo Srbija, veliki su izazovi u celom svetu. Evropa prolazi kroz težak period i postavlja se pitanje sistema vrednosti, šta su nam ciljevi i gde su granice”, rekao je Sertić na svečanosti u hotelu Hajat, gde je predstavljena italijanska Fondacija Fedus i njen novoosnovani ogranak u Srbiji.\nSertić je kazao da su Srbiji potrebni putokazi kako bi znala da je na pravom putu, odnosno prajatelji koji su se dokazali i stoje čvrtsto na svojim nogama.\n“Prijatlji koji mogu da nam budu putokazi u pronalaženju pravog puta, a Fedus može da nam bude putkaz kako da budemo bolji, ali i da prikažemo ono što je vredno u našoj kulturi i da to bude prepoznato u svetu. Mi zaslužujemo da budeo deo sveta i vaše prisustvo ovde to i dokazuje”, naglasio je Sertić.\nPredsednik i osnivač Fondacije Fedus Srbija Milan Vranić je rekao novinarima da je Srbiji u procesu tranzicije i pregovaranja za pristupanje u EU potrebna takva fondacija, jer je ona nešto potpuno drugačije i novo za našu zemlju.\n“Osnovna načela Fondacije su kultura, preduzetništvo i solidarnost, što znači da ne možemo samo pričati o ekonomskim kategorijama, već moramo napraviti i socijalnu sliku i preduslove da kroz radnu kulturu i obrazovanje imamo mogućnost da podižemo preduzetništvo, a kada imamo jako preduzetništvo, onda možemo da budemo i solidarni”, naveo je Vranić.\nOn je kazao da se tako pravi nova generacija, koja sada nije u mogućnosti sama da krene, ali da će Fedus u tome pomoći kroz dobrotvorne akcije, pomoć obrazovanju, stipendije i uvođenje dualnog obrazovanja.\n“Razni univerziteti iz celog sveta, koji su uključeni u rad fondacije će stipendirati naše studente i ljude iz preduzeća, kao i preduzetnike kojima su potrebne specijalizacije”, istakao je Vranić.\nFedus će, prema njegovim rečima, pokušati da uključi umetnike iz celog sveta u akcije za prikupljanje sredstava za obrazovanje i kulturu.\nOn je istakao da je suština u tome da se kroz dobrotvorni rad i ulaganje ne daje samo pomoć, već da se stvore preduslovi da neko može samostalno da funkcioniše.\nPredsednik i osnivač Fedus fondacije Italija Mario Bačini je rekao da je ta fondacija prisutna i u Njujorku, Minsku, Tokoju, na Kubi i u drugim gradovima i delovima sveta, i da su se odličili da dođu i u Srbiju.\n“Srbija ima kvalitete i sve što je potrbno da postane mesto za veliki ekonomski i društveni napredak”, poručio je Bačini.\nOn je kazao da ta Fondacija može Srbiji da ponudi velike mogućnosti za saradnju, kao i bolje povezivanje Srbije i Italije.\nFedus planira u narednom periodu da organizuje veliki skup u Srbiji kojem bi prisustvovali predstavnici evropskih država i institucija, dobitnici Nobelove nagrade i poznati biznismeni, koji bi razmatrali aktuelne teme i izazove u svetu.\nFondacija Fedus Srbija je osnovana u februaru ove godine i ima za cilj da, okupljajući kredibilne kompanije i pojedince, povezujući ih u odabranim poljima rada, pomogne u ostvarivanju društveno važnih ciljeva – unapređenju kulture i njenih vrednosti, uz razvoj preduzetničkog duha i podsticanje solidarnosti.\nSvečanosti su prisustvovali i predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić, ambasador Italije Đuzepe Manco.\nMARKO DJURIC, MILAN VRANIC\nMARIO BACINI, MARKO CADEZ, ZELJKO SERTIC, MILAN VRANIC\nMARIO BACINI, ZELJKO SERTIC\nMILAN VRANIC, MARIO BACINI, ZELJKO SERTIC


Unapređenje infrastrukturne opremljenosti sela\nU sredu 3. maja 2017 godine u prostorijama Poljoprivredne savetodavne i stručne službe Niš, sa početkom u 12 časova, održan je sastanak u organizaciji Mreže za ruralni razvoj Srbije, na temu ‘‘’Unapređenje saradnje OCD sa javnim institucijama u održivom ruralnom razvoju u cilju unapređenja infrastrukturne opremljenosti sela’’. Cilj sastanka je unapređenje saradnje OCD sa javnim institucijama i iznalaženje konkretnih mera koje mogu da doprinesu rešavanju definisanih problema.\nMreža za ruralni razvoj Srbije i pregled pregovaračkih poglavlja 11, 12, 13 i 27\nU Nišu je održan trening u organizaciji Mreže za ruralni razvoj Srbije, na kome smo razmatrali pregovarački proces sa EU i stanje pregovaračkih poglavlja 11 - Poljoprivreda i ruralni razvoj, 12 - Bezbednost hrane, veterinarstvo i fitosanitarni nadzor, 13 - Ribarstvo, 27 - Životna sredina i klimatske promene.\nZaključak sa ovog sastanka je da smo dosta toga uradili, ali je pred nama još puno zadataka koje moramo da ispoštujemo, da bi smo uspešno zatvorili sva pregovaračka poglavlja.\nEfektivno praćenje javnih politika\nPredstavnice udruženja dale su svoj doprinos učešćem na seminaru za organizacije civilnog društva “Efektivno praćenje javnih politika”, održanom od 19 – 22. aprila, u okviru Projekta unapređenja kapaciteta civilnog društva Zapadnog Balkana za praćenje reforme javne uprave – WeBER, a u saradnji sa Višegrad fondom.


05.12.2016. 15:59 > 07:27\nOstaje, kaže, da sada podižemo druge izvore rasta.\nPotrebna podrška naroda\n- Verujem da to možemo, za to nam je potrebna podrška naroda koji treba da zna da preko noći ništa ne biva, ali da smo napravili da javne finansije budu zdrave - rekao je premijer.\nNavodeći da veliki broj prihoda nije uračunat, Vučić je istakao povećanje prihoda koji će nastati usled povećane borbe protiv sive ekonomije, koja čini oko 30 odsto srpske ekonomije, a koja nas vraća unazad.\nVučić je rekao da je budžet potpuno transparentan i otvoren i naveo da se, između ostalog, prvi put u budžetu prikazuju rashodi za RTB Bor, odnosno dve milijarde dinara pomoći, čime pokazujemo da smo nesposobni da upravljamo tim basenom.\nPremijer je istakao da su problemi za budžet dugovi i loše poslovanje nekoliko preduzeća - RTB Bor, Resavice, Azotare, MSK, Petohemije.\nZa povećanje penzija koje bi bilo veće od jedan i po odsto, koliko je sada odobreno, potrebna je jača privreda i uveren sam da penzioneri to razumeju, rekao je Vučić i dodao da veruje da će 2017. godine obim penzija biti veći.\nPIO fond danas, dodao je, bolje funkcioniše, a država sada obezbedjuje 40 odsto za penzije, do kraja godine će to biti 37 odsto, dok ostalo isplaćuje Fond.\nPre dve godine je iz porez i doprinosa na plate u Fond odlazilo 42 odsto, a danas je to 63 odsto, rekao je Vučić, što je rezultat činjenice da je zaposlenost značajno povećana. Premijer je naveo da je stopa nezaposlenosti u Srbiji pala na 13,8 odsto.\nPoslanici su za večeras završili raspravu o budžetu, a nastavak sednice zakazan je za sutra u 10 časova.\nMinistar finansija Dušan Vujović je tokom pre podneva poslanicima obrazložio budžet rekavši da će deficit do kraja godine biti dvostruko manju od planiranog, oko 2 do 2,1 odsto, a kako je istakao, realno je da bude i manji od toga.\nOn je naveo da je Srbija imala u prvih 11 meseci suficit od oko 40 milijardi dinara, čime malo ko može da se pohvali i dodao da će naša zemlja i naredne godine imati primarni budžetski suficit.\nRASPRAVA O BUDŽETU Radulović: Vlast opoziciji nije dala vremena da se pripremi za sednicu\nJovanović (LDP): Nećemo glasati za budžet iako je dobar jer je nejasno koja Vlada će stajati iza njega 2017.\nMilićević (SPS): Budžet razvojni i štedljiv, očekujem konstruktivnu raspravu\nGojkovićeva mu je poručila da ne obraća pažnju na manjinu, koja, primetila je, ugrožava većinu.\nVujović je nastavio sa predstavljanjem budžeta, a opomenu je u međuvremenu "zaradio" lider Nove stranke Zoran Živković. Uoči rasprave o budžetu, u parlamentu je održana i posebna sednica na kojoj se poslanicima obratio predsednik Interparlamentarne unije Sader Čavdri.\nVUČIĆ SA DIMITROVIM I RAMOM "Otvoreni Balkan" izuzetna inicijativa, napravljena je zbog ljudi koji žive u SVAKOM GRADU (VIDEO)


Kif: Britanija očekuje napredak dijaloga - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Kif: Britanija očekuje napredak dijaloga\n4Piše: FoNet 18. decembra 2018. 21.50\nDenis Kif Foto: Fonet/Medija centar\nSvesni smo da se dijalog u ovom trenutku suočava sa određenim teškoćama, ali se nadamo da lideri koji su sinoć bili u Njujorku i koji će se sresti u Briselu tokom nedelje, mogu da nađu put ka napretku, rekao je on i dodao da ne želi da govori o promeni granica.\nOn je na skupu „Pomirenje, suočavanje s prošlošću i region – gde smo i kuda idemo?“ rekao da dijalog koji traje nekoliko godina nije lak, ali je još veoma teških pitanja koja nisu rešena.\nMi podržamo dijalog i ulogu Evropske unije (EU) u dijalogu i nadamo se da će biti napretka, poručio je.\nKif je na tribini Foruma ZFD rekao da njegova zemlja sa zabrinutošću gleda na pojave slavljenja ratnih zločina i njihovo poricanje.\nOn je ukazao da je to već nanelo veliku štetu odnosima zemalja regiona i podriva sve dosadanje dugogodišnje napore za izgradnju mira i stabilnosti.\nOsnivačica Fonda za humanitarno pravo Nataša Kandić ocenila je da Srbiju stalno kompromituju njeni politički predstavnici.\nMoje je mišljenje da ima razloga da kažemo da Srbija, zapravo, priznaje genocid u Srebrenici, iako njeni politički lideri to negiraju, rekla je ona.\nSrbija nije hapsila i izručila Tribunalu u Hagu optužene za zločine protiv čovečnosti, već optužene za genocid. Tačno je da su godinama skrivani baš ovde u Srbiji i Ratko Mladić i Radovan Karadžić, ali zahtev iz Haga bio je da izruči optužene za genocid i Srbija je to ispunila, navela je Kandić.\nA, to što imamo političare koji predstavljaju državu i zaborave na to, nešto je drugo, dodala je.\nBivši tužilac za ratne zločine Vladimir Vukčević izjavio je da se u toj instituciji radi opstrukcija, s obzirom na to da se radi smanjeno, odnosno ne radi se ništa značajno, već se procesuiraju „mali predmeti“ osim suđenja za Srebrenicu i Štrpce, u kojim je on potpisao optužnicu 2015.\nUpravo se to ogleda u tom neradu, to znači da postoji opstrukcija, kakva, ne znam, mogu samo da zaključim, rekao je on.\nVukčević je ilustrovao klimu u Srbiji danas povodom ratnih zločina, osvrnuvši se na TV emisiju u koju je direktno iz haškog pritvora uključen Ratko Mladić, u kojoj je njegov sin Darko ispričao detalje hapšenja, koji nisu tačni.\nVoditelj ga pita, general je prilikom hapšenja imao pištolj? I nije se branio? A Darko Mladić odgovara: ‘On nikad ne bi pucao u Srbina’, ispričao je Vukčević i dodao da je on onda reagovao i javno saopštio da to uopšte nije tačno.\nImao je dva pištolja, koji su bil na stolu, on im uopšte nije ni prišao, neću da iznosim okolnosti, ali uopšte nije bio takav junak, rekao je Vukčević, za čijeg mandata su uhapšeni i izručeni Hagu Mladić i Karadžić.\nPrema njegovoj oceni, najveća tekovina Haškog tribunala je dragocena dokumentacija, koja će, kako je rekao, kad-tad, biti iskorišćena.\nBeograd, denis kif, Kosovo, PrištinaBeograd\n18. decembra 2018. u 22.15\nOpet nam se kaci 51. americka Savezna Drzava?! Odmorite malo …\n19. decembra 2018. u 09.18\nBesraman kao englez.\n19. decembra 2018. u 10.40\nDa li doticni misli i na Gotovinu, Markaca, Nasera Orica i druge koji su klali, vesali, pekli na raznju i ubijali Srbe\n19. decembra 2018. u 11.43\nHvala vam Englezi, vi ste nasi neprijateljelji da li vi to znate da mi Srbi znamo. ko ste vi.


Sa predstavljanja Globalnog indeksa percepcije korupcije Transparentnosti Srbija, Foto: Video grab\nSrbija je i dalje zemlja u kojoj je visok nivo korupcije, a kako je pokazao najnoviji Indeks percepcije korupcije za 2018. godinu, Srbija je pala za deset mesta i sada je na 87. mestu među 180 država koje su obuhvaćene ovim globalnim pokazateljem Transparensi internešnala.\nProšle godine, Srbija je sa indeksom 41 bila na 77. mestu, a sada padom od dva poena i indeksom 39, drži zajedno sa Kinom 87. mesto, saopštili su danas predstavnici Transparentnosti Srbija na predstavljanju Globalnog indeksa percepcije korupcije.\nKako je rekao predsednik Transparentnosti Srbija Vladimir Goati, postoji uzročno-posledična veza između korupcije i stanja demokratije u nekoj zemlji, te da zemlje sa visokom stopom korupcije imaju slabije demokratske institucije i politička prava.\nPrikaz na mapi gde se nalazi Srbija kada je u pitanju nivo korupcije, Foto: Transparentnosti Srbija\nPo njegovim rečima, pravosudni sistem u Srbiji je nepotpun, izriču se blage kazne, a slučajevi korupcije često zastarevaju. "Moć vladajuće stranke je izuzetno velika i njeni kadrovi su, pre svega, lojalni partiji, pa tek zatim profesiji i organima gde su zaposleni", izjavio je Goati.\nProgramski direktor Transparentnosti Srbije Nemanja Nenadić ocenio je da su glavni uzroci povećanja korupcije nedosledno primenjivanje preventivnih i represivnih mehanizama.\n"Imamo tvrdnje o korupciji političkih aktera, koji se međusobno optužuju, kao i navode medija. Ali, nema brze reakcije tužilaštva, te sumnje se ne istražuju. Ne primenjuju se propisi, prisutni su netransparentnost u donošenju odluka i manjak konkurencije kod zaključivanja velikih vladinih ugovora", izjavio je Nenadić.\nKako pokazuju podaci, ceo region je napravio veoma mali napredak u borbi protiv korupcije, a među državama nastalim raspadom SFRJ, najbolje rangirana je Slovenija na 36. mestu sa indeksom od 69 poena, slede Hrvatska i Crna Gora, a najnižu, 93. poziciju, drži Makedonija - sa indeksom 37.


EU opredelila Srbiji bespovratnih 70 miliona evra – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/EU opredelila Srbiji bespovratnih 70 miliona evra\nEU je Srbiji opredelila 70 miliona evra bespovratnih iz prvog dela IPA programa za 2020 a sporazum je potpisan danas u Beogradu, u prisustvu predsednika Vučića.\nSporazum su potpisali ministar za evropske integracije i nacionalni IPA koordinator Jadranka Joksimović i šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, a ceremoniju potpisivanja putem video linka pratio je i evropski komesar za susedstvo i proširenje Oliver Varheji.\n“Zahvalni smo svim državama članicama”, kazao je tom prilikom predsednik Srbije. “Nije obaveza zemalja EU da troše novac svojih poreskih obveznika na nas, i zato sam im veoma zahvalan”, naglasio je Vučić.\n“Nama gotovo 50 odsto stanovništva živi u Beogradu i regionu oko Beograda. i onda shvatiite koliko je važno da ulažemo u jug, jugoistok, jugozapad, Centralnu Srbiju i sever Vojvodine koji je siromašniji od Novog Sada i Srema”, kaže Vučić.\nPredsednik je naveo da je opredeljeno čak 98 miliona za energetsku efikasnost i zaštitu životne sredine. “Hoćemo da popravimo stanje životne sredine u zemlji, vi ćete nam pomoći novcem a i mi ćemo ulaagti još više kako bi mogli da pratimo Evropu”.\nPredsednik je naveo da najveći deo stranih direktnih investicija u Srbiji dolazi upravo iz EU. “EU je nesumnjivo najveći izvor DSI u Srbiju sa 837 miliona evra, za 3,7 odsto više nego u istom kvartalu lane”, rekao je.\n“Imamo gotovo dve trećine razmene sa zemljama EU, što su one jače utoliko smo i mi jači. Svaki plan ulaganja u EU je signal da i Srbija može da napreduje”, rekao je predsednik Srbije. “Nismo očekivali novac iz tog fonda EU od 750 milijardi, to za nas nisu beznačajni iznosi”, kazao je Vučić. Kako je rekao, čekamo jesenji investicioni plan koji čeka ceo Zapadni Balkan, očekujući da možemo da dobijemo značajniju podršku.\nZa konkurentnost, poljoprivredu, inovativnost i ruralni razvoj, uz grantove opredeljeno je 30 miliona evra za do 450 mikro preduzeća, startapove i organizacije za poslovnu podršku u manje razvijenim regionima Srbije.\nPoseban fokus stavljen je na jačanje kapaciteta za nadzor i reagovanje na zarazne bolesti, nakon pandemije virusa korona, a za to je, kao i za zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu zaštitu najugroženijih, opredeljeno 25 miliona evra.\nPreostalih 15 miliona evra iz Sporazuma opredeljeno je za podršku Srbiji u procesu pristupanja EU i to za podršku srpskim institucijama za uspešno vodjenje procesa evropskih integracija.\nRezultati koji se očekuju su da institucije u sektorima saobraćaja, energetike, zdravstva i poljoprivrede budu osposobljene da usaglašavaju domaće propise sa EU i da okončaju pristupne pregovore u svojim oblastima. Takodje, očekuje se i poboljšani operativni sistem za upravljanje distribucijom gasa i sposobnost tog sistema da nadgleda i upravlja infrastrukturom za distribuciju gasa, kao i ispunjeni uslovi za pristupanje Carinskoj uniji.\nEU novcana pomoc Srbija


03 decembar 2010\tPogled iskosa\n03 decembar 2010\tNovi pasus\nAkcija Društva za borbu protiv šećerne bolesti opštine Bečej: Razumeti dijabetes\nPovodom 14. novembra, Svetskog dana borbe protiv dijabetesa, Društvo za borbu protiv šećerne bolesti opštine Bečej u ponedeljak je organizovalo akciju besplatne kontrole nivoa šećera u krvi u holu gradske kuće, a potom i šetnju Stazom zdravlja.\nPoslanik za 10 meseci radio samo sat i 51 minut\nSrđan Milivojević iz poslaničke grupe „Za evropsku Srbiju” je poslanik koji je najviše vremena proveo u skupštinskoj klupi ove godine. Milivojević je u sali boravio 572 sata ili 70 osmočasovnih radnih dana. Elektronskim sistemom je zabeleženo da se Sulejman Spaho iz SRS u skupštinskoj sali najmanje zadržao - svega sat i 51 minut od početka godine.\nSvetski dan borbe protiv AIDS-a: U Bečeju je zakazao PR\nPrvi decembar, Svetski dan borbe protiv AIDS-a obeležen je i u Srbiji.\nDa li će Bečej uskoro dobiti novu uličnu rasvetu? - Prezentacija o javnoj rasveti\nPredstavnici firme „Minel-Schreder“ su 26. novembra bili u Bečeju da predstave idejni projekat za rekonstrukciju javne rasvete u opštini Bečej.\nSrbija u ritmu Evrope: Završnica projekta u maju\nU utorak je u maloj sali opštine održana konferencija za novinare povodom realizacije projekta „Srbija u ritmu Evrope”, na kojoj su govorili Igor Karadarević, rukovodilac projekta, i Jasmina Karajlović, marketing menadžerka.\nBexpo počinje 16. decembra: Pripreme za sajam još u toku\nŠesti po redu zimski vašar, odnosno od ove godine Sajam Bexpo će od 16. do 18. decembra biti održan u OSC-u „Mladost“ u zajedničkoj organizaciji sportskog centra i Opšteg udruženja preduzetnika, a u saradnji sa Bečejskim udruženjem mladih (BUM).


Ko je u obavezi da evidentira promet preko fiskalne kase? – Računovodstvena kancelarija i poresko savetovanje Aleksandra Dobrin\n23. фебруара 2020. 23. фебруара 2020. by Aleksandra Dobrin\nFiskalna kasa je uređaj za registrovanje podataka o vrednosti prodatog dobra i izvršene usluge fizičkim licima. Vrednost prodatih dobara odnosno pruženih usluga naziva se promet, pa “kucanje” prodaje na kasi nazivamo evidentiranjem prometa preko fiskalne kase.\nPreko fiskalne kase beleži se podatak o svakom pojedinačnom prometu – prodaji dobara fizičkim licima odnosno pružanju usluga fizičkim licima. Ovaj promet beleži se paralelno na kontrolnoj traci i na fiskalnom isečku koji se izdaje fizičkom licu – kupcu.\nFiskalnu kasu obavezni da poseduju i koriste oni subjekti koji vrše promet građanima, potrošačima, dok subjekti koji vrše prodaju drugim privrednim subjektima (preduzetnicima, privrednim društvima) i drugim pravnim licima nisu u obavezi da registruju podatke na kasi.\nOvo je precizirano članom 3. Zakona o fisklanim kasama koji glasi:\nLice koje je upisano u odgovarajući registar i koje obavlja promet dobara na malo, odnosno pruža usluge fizičkim licima, dužno je da vrši evidentiranje svakog pojedinačno ostvarenog prometa preko fiskalne kase.\nIpak, ni svi subjekti koji vrše prodaju građanima nisu obavezni da poseduju fiskalnu kasu.\nOva obaveza ne odnosi se na poljoprivrednog proizvođača koji na pijačnim tezgama i sličnim objektima prodaje poljoprivredne proizvode, uključujući i preduzetnika koji plaća porez na prihode od samostalne delatnosti na paušalno utvrđeni prihod koji se bavi proizvodnom delatnošću, a u okviru proizvodne delatnosti prodaje sopstvene proizvode, odnosno pruža usluge fizičkim licima, kao i na bankarske organizacije, osiguravajuće organizacije, PTT i javna preduzeća koja naknadu za prodata dobra, odnosno pružene usluge fizičkim licima naplaćuju ispostavljanjem računa o obračunu potrošnje preko mernih instrumenata (grejanje, gas, telefon, električna energija, voda i dr.).\nDelatnostima za koje ne postoji obaveza evidentiranja prometa preko fiskalne kase, smatraju se delatnosti iz sledećih oblasti, grana i grupa klasifikacije delatnosti iz Zakona o klasifikaciji delatnosti:\n69.10 Pravni poslovi izuzev aktivnosti javnih beležnika i izvršitelja;\nUredbom je definisana još jedna lista delatnosti, koja se odnosi isključivo na preduzetnike koji plaćaju porez na paušalno utvrđen prihod.\nPreduzetnici “paušalci” nemaju obavezu korišćenja fiskalne kase, ukoliko se bave poslovima iz sledećih oblasti:


Pretpremijera predstave "IZOPACENI" u BITEF TEATRU odrzana je 29.oktobra 2012.\nU ovoj vrhunskoj predstavi odlicno glume veoma talentovani mladi,lepi,zgodni,muzevni i seksi glumci koji imaju vulkansku energiju. Predstava je nabijena emocijama a posebno je upecatljiva scena na kraju predstave koja ce Vas ostaviti bez daha…\nDrama ''Izopačeni'' bavi se progonom homoseksualaca u nacističkoj Nemačkoj i prati priču o Maksu koji, kao i mnogi drugi, biva razapet između svoje potrebe da živi život kakav želi i očekivanja društva i porodice.Činjenica da je homoseksualac u Nemačkoj tridesetih godina 20. veka i da odbija da ''sakrije'' svoj identitet skupo ga košta. Komad na direktan i potresan način govori o užasima nacističke Nemačke, ali i otvara pitanja važna za društvo u kome danas živimo, kao što su homofobija, stid, mržnja prema različitom.\n"Izopačeni": Predstava koja progon gej osoba iz nacističkog Berlina prebacuje u današnji Beograd\nPredstava "Izopačeni" Martina Šermana u režiji Andreja Nosova premijerno će biti izvedena 30. oktobra u Bitef teatru. Komad "Izopačeni" Šerman je napisao krajem sedamdesetih godina prošlog veka, a u centru pažnje je položaj i progon homoseksualaca u Berlinu tokom Drugog svetskog rata. Beogradska predstava je nastala uz podršku fondacije braće Rokfeler i MOTT fondacije. Martin Šerman je "Izopačene" napisao krajem sedamdesetih godina 20. Veka .Dramaturg Filip Vujošević kaže da je tumačenje komada ’’Izopačeni’’ u kontekstu diskriminacije u Srbiji danas veoma osetljiv zadatak. - Komad koji je, pre više od trideset godina, izazvao određene kontroverze, u međuvremenu je produciran mnogo puta i ekranizovan. Postavlja se pitanje šta bi to novo još jedna produkcija ’’Izopačenih’’ mogla da donese... - pita se Vujošević. Prema njegovim rečima, rediteljski koncept Andreja Nosova nudi moguće rešenje. - Transponovanje priče o stradanju homoseksualaca u nacističkim logorima tridesetih godina prošlog veka u priču o životu u ’’modernom logoru’’, odnosno, njihovom položaju u Srbiji danas, maltretiranjima i problemima sa kojima su suočeni, nemogućnosti slobodnog života i zatvaranju u četiri zida je zanimljivo rešenje - kaže Vujošević.


nedelja, 28. jun 2015. 11:48h\nMinistarstvo je pozvalo hotele, zdravstvene ustanove, kao i pojedince koji pružaju usluge u kategorisanim objektima domaće radinosti i seoskog turizma, da se prijave radi realizacije šeme dodele vaučera za subvencionisano korišćenje usluge smeštaja.\nPrecizirano je da će subvencionisano korišćenje usluge smeštaja u ugostiteljskim objektima biti moguće u trajanju od najmanje pet noćenja, izvan opštine, odnosno mesta prebivališta korisnika vaučera, a vaučerom neće moći da se plaća hrana i piće, zdravstvene ili druge usluge poput boravišne takse. Na ovaj poziv mogu se prijaviti svi ugostitelji sa teritorije Srbije, izuzev ugostitelji iz Beograda, Novog Sada, Niša i Kragujevca.\nPodeseća se da vrednost vaučera iznosi 5.000 dinara, što predstavlja maksimalni iznos sredstava koje građanin može jednom koristiti pri subvencionisanom korišćenju usluga smeštaja u ugostiteljskim objektima, bez obzira kolika je vrednost izvršene usluge smeštaja. Vaučer se može koristiti od 1. avgusta do 20. novembra 2015. godine.\nObrasci prijava za učešće u realizaciji šeme dodele vaučera dostupni su na internet adresi Ministarstva koje će sačiniti listu ugostitelja koji su ispunili uslove za realizaciju šeme dodele vaučera i objaviće ih na svojoj internet strani. Potencijalni korisnik vaučera moćiće da rezerviše smeštaj kod ugostitelja sa objavljene liste na osnovu čega će ugostitelj izdati potvrdu o rezervaciji koja je uslov za dodelu vaučera od strane Ministarstva.\nUgostitelji mogu na svakih 15 dana, a najkasnije do 20. novembra 2015. godine, da dostavljaju Ministarstvu zahtev za refundiranje sredstava za vaučere realizovane u prethodnom periodu. Rok za refundacija sredstava ugostitelju je 30 dana.\nSve dodatne informacije zainteresovani mogu dobiti na internet adresi Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija: www.mtt.gov.rs , kao i na brojeve telefona: 011/3122867 i 011/3139 853.


Inžinjerijski bataljon Brigade taktičke podrške OS BiH izgradio most u općini Derventa\nSam most je dimenzija 36 metra dužine, 4 metra širine i nosivosti 30 tona, što predstavlja dosad najveći izrađeni most za pripadnike Inžinjerijskog bataljona. Ovaj projekat je finansiran od strane UNDP-a uz učešće Općine Derventa, a neposredne radove su vršili pripadnici Inžinjerijskog bataljona uz pomoć pripadnika EUFOR-a (austrijski i slovenački kontigent) koji su ujedno nadgledali i kontrolisali ovu aktivnost. Ova prilika je iskorištena i za obučavanje vojnika Inžinjerijskog bataljona za izvršavanje ove vrste zadataka što značajno podiže nivo znanja i vještina koje su potrebne ovoj jedinici.\nSvečanosti otvaranja mosta prisustvovali su predstavnici lokalne vlasti i snaga EUFOR-a, a sam čin presijecanja vrpce je izvršio načelnik općine gospodin Milorad Simić. On je podijelio zadovoljstvo sa izvođačima radova, jer izgradnja mosta je bila velika potreba za mještane sela Donji Detlak. Dodao je i to da je njegov značaj mnogo veći od lokalnog nivoa s obzirom na položaj i blizinu magistrale Banjaluka-Bijeljina. Predstavnik EUFOR-a brigadir Tajfun Čan se zahvalio svima na učešću prilikom gradnje ovog mosta, osvrnuo se na ispunjene ciljeve ovog projekta, a na kraju je istakao da je Inžinjerijski bataljon u potpunosti obučen za samostalnu gradnju mostova ovog tipa.\nOvo je još jedan doprinos Inžinjerijskog bataljona brTP civilnim institucijama u pružanju pomoći i otklanjanju posljedica elementarne nepogode-poplave koja je prošle godine pogodila Bosnu i Hercegovinu.


Na području PU u Zrenjaninu izdato 45 prekršajnih naloga proteklog vikenda | ZR KLIK\nNa području PU u Zrenjaninu izdato 45 prekršajnih naloga proteklog vikenda\nZrenjanin- Na području Policijske uprave u Zrenjaninu proteklog vikenda dogodile su se dve saobraćajne nezgode sa povređenim licima.\nU ovim saobraćajnim nezgodama dva lica su zadobila lake telesne povrede. Pričinjena materijalna šteta se procenjuje na oko 190.000 dinara.\nSaobraćajne nezgode su se dogodile zbog: neprilagođene brzine kretanja vozilom – jedna i neprilagođene brzine kretanja vozilom i upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola – jedna.\nZbog učinjenih saobraćajnih prekršaja, zahtevi za pokretanje prekršajnog postupaka su podneti protiv 12 učesnika u saobraćaju i izdato je 45 prekršajnih naloga. Istovremeno, iz saobraćaja je isključeno 7 vozača, od toga, 1 vozača zbog upravljanja vozilom pre sticanja prava na upravljanje, 1 vozač zbog upravljanja vozilom u vreme isteka važnosti vozačke dozvole i 5 vozača zbog upravljanja vozilom pod uticajem alkohola, od kojih su 3 vozača zadržana u trajanju od 12 časova, jer je izmerena količina alkohola u organizmu prelazila granicu od 1,20 mg/ml alkohola u organizmu. Takođe, iz saobraćaja su isključena 3 vozila zbog tehničke neispravnosti vozila..


Više od 90 žrtava napada u Norveškoj\nOstrvo Utoja kod Osla, nekadašnji raj za mlade, pretvorio se u poprište krvavog napada.\nNorveška policija ispituje čoveka osumnjičenog da je ubio najmanje 85 osoba u omladinskom letnjem kampu nekoliko sati pošto je izazvao eksploziju u kojoj je poginulo sedmoro ljudi u prestonici, Oslu. Norveški ministar pravosuđa Knut Storberget navodi da je osumnjičeni – 32-godišnji Norvežanin, dok mediji prenose da je njegovo ime Anders Bering Brejvik.\nU pitanju je jedan od najgorih napada koji se u Norveškoj dogodio od Drugog svetskog rata.\nNapadač, prerušen u policajca, otvorio je vatru u kampu za omladinu norveške vladajuće Laburističke stranke na ostrvu oko 30 kilometar severno od Osla. Većina njegovih žrtava bili su tinejdžeri. Vlasti pretražuju jezero tragajući za telima drugih žrtava.\nPolicija, koja napadača opisuje kao hrišćanskog fundamentalistu sa političkim stavovima koji naginju ka desnici takođe je saopštila da je on prethodno izazvao eksploziju ispred zgrade vlade u Oslu. Policija takođe i dalje ispituje navode očevidaca da je napadač imao saučesnika, jer je prijavljeno da je na ostrvu pored Brejvika, koji je nosio policijsku uniformu, na žrtve pucala još jedna osoba, koja nije bila u uniformi.\nBrejvik je nedavno kupio šest tona veštačkog đubriva, koje se nekad koristi za pravljenje bombi. Poljoprivredna zadruga u Norveškoj objavila je da mu je u maju prodala đubrivo.\nNorveški premijer Jens Stoltenberg izjavio je u subotu da “brutalni napad na nedužne mlade” neće Norvežanima oduzeti osećanje bezbednosti. On je rekao da je bezbednost stub društva koji se u Norveškoj podrazumevao, i naglasio da je trenutno najvažnije da se spasu životi onih koji su povredjeni u napadima. Vlasti još nisu utvrdile motiv za napade.\nEskil Pedersen, lider mladih laburista koji je preživeo napad, kaže da omladina Laburističke stranke neće dozvoliti teroristi da pobedi. On je rekao da će grupa nastaviti da vredno radi za tu stranku u čast onih koji su izgubili život u napadu.\nZgrada koja je bila meta eksplozije u Oslu je sedište norveškog premijera. U vreme napada on se nije nalazio u zgradi i nije povredjen.\nAmerički predsednik Barak Obama osudio je napade i izrazio saučešće zbog gubitka života. Američka državna sekretarka Hilari Klinton dodala je das u SAD spremne da podrže Norvešku u naporima da odgovorne privede pravdi.\nGeneralni sekretar UN, Ban Ki-mun saopštio je preko svog portparola da je šokiran napadima, i da Ujedinjene nacije stoje uz narod Norveške “u ovom strašnom trenutku”.


Zemlje EU sporo uklanjaju izborne restrikcije za osobe lišene poslovne sposobnosti | EurActiv Serbia\nZemlje EU sporo uklanjaju izborne restrikcije za osobe lišene poslovne sposobnosti\nDo izbora za Evropski parlament 2019. godine ostala su još tri meseca, a stotine hiljada Evropljana lišenih poslovne sposobnosti onemogućeni su da glasaju ili da se kandiduju. Evropska agencija za osnova prava (FRA) je u novom izveštaju iznela sugestije na koji način bi osobe sa invaliditetom mogle da iskoriste svoje pravo da učestvuju u izbornom procesu.\nPoslovna sposobnost čini da neka osoba bude nosilac prava i obaveza. Te sposobnosti, odnosno prava na zakonsko priznanje njihovih postupaka, najčešće su lišene osobe sa intelektualnim ili psihosocijalnim teškoćama, i one obično imaju staratelja koji odlučuje u njihovo ime. Osobe lišene poslovne sposobnosti uglavnom se suočavaju i sa gubitkom biračkog prava.\nIzveštaj FRA "Ko (ne)će moći da glasa na izborima za Evropski parlament 2019. godine" pokazuje da dve trećine članica Unije ograničava biračko pravo osoba sa invaliditetom koje su lišene poslovne sposobnosti, što umanjuje njihovo pravo da na izborima učestvuju ravnopravno sa drugima.\nKako se navodi, nema pouzdanih podataka o tome koliko u EU živi osoba sa invaliditetom lišenih poslovne sposobnosti. Ali, čak i da takvi podaci postoje, one ne bi bile siguran pokazatelj koliko je takvih lica lišeno i biračkog prava, navodi FRA.\nPrema jednoj studiji rađenoj 2017. godine u 36 evropskih zemalja, uključujući i sve članice EU sa izuzetkom Luksemburga, u Uniji živi najmanje 264.000 ljudi pod punim starateljstvom.\nParcijalni nacionalni podaci, ukazuju da je u Nemačkoj 2017. godine 81.220 ljudi stavljenih pod starateljstvo iz bilo kojeg razloga, bilo lišeno i biračkog prava. U Francuskoj je 2015. godine, prema zvaničnim podacima, pod starateljstvom bilo ukupno 385.000 ljudi, od kojih je oko 65.000 bilo i bez biračkog prava. U Španiji, prema procenama iz 2018. godine, pravo učešća na izborima nije imalo oko 100.000 ljudi.\nU izveštaju se, međutim, ukazuje i na sporo, ali konstantno kretanje članica EU ka ostvarenju univerzalnog biračkog prava. Zemlje Unije reformišu svoja zakonodavstva kako bi uklonile izborne restrikcije za osobe lišene poslovne sposobnosti.\nIpak, reforme ne uklanjaju uvek sve prepreke i ne odnose se uvek na sve izbore. Tako su pojedine zemlje odlučile da odluka o pravu glasa ljudi lišenih poslovne sposobnosti u svakom pojedinačnom slučaju bude prepuštena sudovima. U drugim zemljama, reforme nisu obuhvatile izbore na svim nivoima.\nDalekosežne reforme zakonodavstva koje reguliše tu oblast sprovedene su od 2014. godine u Belgiji, Nemačkoj, Danskoj i Španiji, dok su u još dve zemlje EU, Slovačkoj i Češkoj, na ograničenje restrikcija uticale odluke najviših sudova, navodi se u izveštaju FRA.\nOgraničenja na ostvarenje glasačkog prava najradikalnije su uklonjena u Španiji, gde je u decembru 2018. iz zakona izbačena odredba da osobe koje je sud pravonažno proglasio poslovno nesposobnim nemaju pravo glasa. Novi član zakona glasi da "svaka osoba ima pravo da glasa, prema svojoj savesti, slobodno i dobrovoljno, bez obzira na način komunikacije i sa svim pomoćnim sredstvima koja su joj potrebna", navela je FRA.\nUkazujući na neka polovična rešenja, agencija navodi primer Finske koja osobama pod starateljstvom dozvoljava učešće na izborima na svim nivoima, ali im ustav zabranjuje da se kandiduju za nacionalni i Evropski parlament.\nFRA u izveštaju navodi četiri komponente koje su ključne za ostvarivanje prava na političko učešće. To su: ukidanje pravnih i administrativnih prepreka za političko učešće, jačanje svesti o pravu osoba sa invaliditetom na političko učešće, pristupačnije izborne procedure, objekti i izborni materijal i stvaranje većih šansi za učešće u političkom životu.\nEvropske zemlje, kako se navodi, veće preduzimaju mere u svim ovim oblastima. Potrebno je, međutim, više napora kako bi osobe sa invaliditetom mogle da ostvare svoja osnovna demokratska prava ravnopravno sa drugima. Rešavanje tog problema snažno će uticati na život osoba sa invaliditetom, ocenio je FRA.


DAMIR MAŠIĆ PONOVO IMENUJE OSUĐENIKE | Hayat.ba\nDAMIR MAŠIĆ PONOVO IMENUJE OSUĐENIKE\nNakon što smo objavili tekst da je Vlada Kantona Sarajevo imenovala u Nadzorni odbor Sarajevo-šume Zarfu Dupovac istražili smo na čiji prijedlog je imenovana.\nI ovaj put se radi o Kantonalnom odboru SDP-a, odnosno predsjedniku te organizacije Damiru Mašiću.\nNaime Mašićev sekretar je Mirsad Dupovac dugogodišnji predsjednik SDP Hadžići na čiju je inicijativu imenovana Zarfa Dupovac koja je obezbijedila poslove mužu Redži Dupovcu.\nKako saznajemo i radi ovog slučaja pokrenuto je pitanje smjene Damira Mašića koji zbog slučaja Zornić nije želio dati ostavku.\nPodsjećamo da je Šef Kluba zastupnika SDA Mahir Dević uputio danas inicijativu za smjenu članice Nadzornog odbora KJP “Sarajevo-šume” Zarfu Dupovac, koja je bila direktorica i šefica računovodstva Zavoda za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine Pazarić.\nDalje se navodi da je Dupovac kao rukovodilac Zavoda Pazarić usmenim putem donijela odluke o nabavci robe i izvođenju građevinskih radova za firmu “Tisa promet” iz Hadžića čiji je vlasnik njen suprug Redžo Dupovac.


Poplave u opštinama Mališevo, Suva reka, Glogovac i Djakovica\nObilne kiše izazvale su poplave u skoro svim opštinama na Kosovu, a najteža situacija je u opštinama Mališevo, Suva reka, Glogovac i Djakovica, saopšteno je iz Centra za vanredne situacije MUP- Kosova.\nPrema dosadašnjim informacijama štete od polava su velike, ali nema ljudskih žrtava.\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga je večeras telefonom razgovarala sa gradonačelnicima opština ugroženih poplavama i interesovala se o merama koje su preduzete kako bi se predupredile teže posledice.\nVlada Kosova saopštila je da premijer Isa Mustafa prati situaciju i da je kontaktirao nadležne službe, kao i da je zatražio da se u koordinaciji sa opštinskim vlastima preduzmu sve mere i angažuju svi kapaciteti kako bi se situacija prevazišla i pomoglo gradjanima kojima preti opasnost od poplava.\nMustafa je pozvao gradjane Kosovo da se za sve što im je potrebno obrate institucijama na lokalnom, opštinskom i centralnom nivou kako bi se sada prevazišla situacija, a potom i preduzele mere za sananciju eventualnih šteta od poplava.


Pet godina nakon početka izbegličke krize, više od 200.000 dece izbeglica i migranata bez pratnje prepušteno je neizvesnoj sudbini u Evropi | Sjeverozapadni Balkan | Save the Children\nPočetna/Vijesti/Pet godina nakon početka izbegličke krize, više od 200.000 dece izbeglica i migranata bez pratnje prepušteno je neizvesnoj sudbini u Evropi\nDečak bez pratnje u centru za izbeglice u Bihaću, Bosna i Hercegovina. Fotografija: Velija Hasanbegovic, Save the Children\nOko 210.000 dece izbeglica i migranata bez pratnje zatražilo je azil u Evropi tokom proteklih pet godina, bežeći od sukoba, progona ili nasilja. Ukupan broj dece gotovo sigurno je i mnogo veći, s obzirom na to da mnoga deca ne budu identifikovana. Dok su neka deca izbeglice i migranti uspeli da dobiju zaštitu i podršku, mnoga se i dalje bore za pristup zaštiti i ostalim osnovnim uslugama, kao i za dobijanje izbegličkog statusa. Ova deca žive u stalnom strahu od deportacije ili pritvora i nisu u mogućnosti da se spoje sa članovima porodice koji žive u Evropi, navodi se u izveštaju organizacije Save the Children „Zaštita izvan domašaja: Prava dece izbeglica i migranata u Evropi“, objavljenom povodom petogodišnjice smrti dečaka Alana Kurdija, izbeglice iz Sirije, koji je izgubio život tik uz tursku obalu, postajući tragični simbol izbegličke krize.\nU istom periodu više od 700 dece, među kojima su i bebe, izgubilo je život u pokušajima da se domognu evropskih obala, tokom opasnih putovanja preko mora.\nU proteklih pet godina, navodi se u izveštaju, odluke koje su evropske zemlje donele u smeru upravljanja izbegličkom krizom samo su otežale kretanje izbeglica, dece i odraslih, i učinile ga opasnijim. Deca, koja putuju sama ili sa porodicom, imaju jedinstvene potrebe i moraju im se obezbediti sigurno okruženje i zaštita. Evropska unija je, međutim, odgovorila sve restriktivnijim i opasnijim merama. Zbog načina na koji se Evropa odnosi prema najugroženijoj deci u trenutku kada su im pomoć i zaštita najpotrebniji, mnoga od ove dece prisiljena su na život van sistema u Evropi, u velikom riziku od iskorišćavanja i zlostavljanja.\nJedan od najdrastičnijih primera ugrožavanja dečijih prava je situacija u kojoj se nalaze deca izbeglice i migranti u Grčkoj. U prethodnih godinu dana, na grčkim ostrvima svakodnevno boravi oko 10.000 dece, od čega je 60% mlađe od 12 godina. Iako su uloženi određeni napori za preseljenje dece iz Grčke, hiljade ih i dalje ostaje napušteno zbog nespremnosti nekih evropskih zemalja da prihvate i zbrinu decu koja su među najugroženijim na svetu.\nMnoga deca beže iz zemalja koje se nalaze u tekućim ili neprekidnim krizama. U Siriji, sukob ulazi u desetu godinu, i polovina od osam miliona dece u toj zemlji ne zna ni za šta drugo osim rata. Konflikt u Avganistanu - odakle potiče većina dece bez pratnje u Evropi – već godinama je među najsmrtonosnijim sukobom po decu, koja čine gotovo trećinu svih žrtava u ovoj zemlji.\nMnoge evropske države odgovorile su na migrantsku krizu zatvaranjem svojih granica. U mnogim zemljama su olakšani postupci za pritvor dece, otežano ili onemogućeno spajanje dece sa roditeljima - samo u Grčkoj, u martu ove godine u pritvoru je bilo 331 dete.\nAhmed, petnaestogodišnji dečak koji je pobegao iz Sirije i sada se nalazi u Beogradu u Srbiji, rekao je: „Kada pokušamo da pređemo granice, policija nas tuče. Često su vrlo grubi. Mislim da žele da se uplašimo i da ne pokušamo ponovo. Već dugo nisam video svoju porodicu, došao sam u Evropu jer u Siriji, Libanu ili Turskoj nije bilo ničega za mene."\nPrema svedočenjima dece i humanitarnih radnika, mnoga deca imaju simptome traume i depresije, kao što su noćne more, ali i ozbiljniji slučajevi samopovređivanja, kao posledice iskustava u zemljama porekla i mukotrpnog putovanja, stalne nesigurnosti statusa i usled straha od deportacije.\nNa osnovu podataka koje su prikupile organizacije poput Eurostata, UNHCR-a i IOM-a, organizacija Save the Children je utvrdila da:\n- Većina od 200.000 dece bez pratnje dolazi iz Avganistana, Sirije i Eritreje, i nalaze se u Nemačkoj, Grčkoj, Italiji i Švedskoj.\n- Od oko 35.000 tražilaca azila u poslednjih pet godina koji su preseljeni iz Grčke i Italije, samo 834 su bila deca bez pratnje.\n- Broj dolazaka u Grčku preko mora gotovo se udvostručio između 2018. i 2019. (sa 32.000 na 60.000 ljudi)\nIako je došlo do određenih pomaka, oni su ostali u senci oštrih graničnih politika i mera za sprečavanje ranjive dece da uopšte uđu u Evropu. Nove migracione politike ne bi trebale da nastaju po cenu dečijih života, navodi se u izveštaju.\nUoči najave EU da će uvesti nove mere u vezi sa azilom i migracijama, organizacija Save the Children poziva na obavezu EU da, pri donošenju odluka, prava dece budu prioritet. Zemlje Evropske unije i njeni lideri treba da obezbede da ugrožena deca budu bezbedna. Mora se osigurati da deca, čim pristignu u Evropu, dobiju zaštitu i odmah se uključe u postupak azila, umesto da budu vraćana nazad u okolnosti koje su po njih opasne. Više legalnih procedura i načina za migracije i brz postupak kada je u pitanju spajanje porodica, mogli bi da spreče da sve više dece umire na putu ka Evropi.\nIzveštaj „Protection beyond reach: State of play of refugee and migrant children’s rights in Europe“ se može naći na adresi:


petak, 14. april 2017. 05:52\nRed vožnje autobusa ATP-a za vreme praznika\nTokom Uskršnjih praznika autobusi ATP-a će saobraćati po prazničnom redu vožnje zaključno s ponedeljkom, 17. aprilom.\nponedeljak, 16. januar 2017. 17:23\nZavršen raspust, ATP povećao broj polazaka\nNakon što je za đake u školama u Vojvodini danas počelo drugo polugodište i JKP ATP od danas je ponovo uvelo polaske koji nisu saobraćali tokom školskog raspusta.\nponedeljak, 26. decembar 2016. 14:38\nZbog školskog raspusta od danas “JKP AUTOTRANSPORT Pančevo” prelazi na izmenjeni režim saobraćaja koji će važiti tokom zimskog školskog raspusta.\npetak, 29. april 2016. 10:01\nSTUP Vršac: red vožnje u vreme praznika\nSTUP Vršac prevoziće putnike u vreme praznika, od danas do 3. maja, po redu vožnje koji se primenjuje nedeljom.\npetak, 29. april 2016. 05:22\nATP prevozi putnike po prazničnom redu vožnje\nATP danas saobraća po nedeljnom redu vožnje, a tako će biti i za prvi, drugi i treći maj.\nponedeljak, 17. avgust 2015. 19:26\nOd sutra ponovo osam vozova na liniji Beograd-Zrenjanin\nNa pruzi Beograd Dunav - Pančevo Glavna - Zrenjanin od sutra će ponovo biti uključeno u saobraćaj osam vozova, saopštile su Železnice Srbije.\npetak, 14. avgust 2015. 12:18\nIzmene u železničkom redu vožnje do nedelje\nZbog radova u železničkoj stanici Beograd Centar od danas do nedelje, 16. avgusta, privremeno će biti promenjen saobraćaj vozova za prevoz putnika na pruzi Beograd Centar-Pančevački most i Beograd Centar-Rakovica.\npetak, 07. avgust 2015. 07:34\nIzmena reda vožnje vozova od Prokopa do Pančeva\nŽeleznice Srbije će do 10. avgusta u pet časova ujutru promeniti saobraćaj putničkih vozova na pruzi Beograd Centar - Pančevo Glavna zbog radova u stanici Prokop.


„Odlukom da se ide na vanredne parlamentarne izbore ništa se nije promenilo. Vučić će imenovati novog ministra odbrane i on će ostati na tom mestu i nakon izbora nove vlade“, navodi list pozivajući se na izvore Srpske napredne stranke.\nList piše da je premijer „dobio desetine poruka i poziva onih koji mu se sami nude i ubedjuju ga da baš oni treba da stanu na čelo ministarstva“, ali da još nije odlučeno ko će to biti, iako se „zna ko sigurno neće“.\n„Uglavnom se radi o ljudima koji su radili protiv Gašića i koji su se obradovali njegovoj smeni. Najveći broj onih koji se samopreporučuju niti je sposoban niti kvalifikovan po oceni premijera da preuzme resor odbrane“, zaključio je izvor Blica.\nPremijer je početkom decembra rekao da ministar odbrane Bratislav Gašić ne može da ostane na funkciji zbog izjave da „voli novinarke koje lako kleknu“.


Severina peva u "Operaciji Trijumf"\nutorak, 30 septembar 2008 14:52\nSeverina Vučković biće gost sledeće nedelje u "Operaciji Trijumf"!\nU sledećoj gala emisiji "Operacije Trijumf" očekuje se gostovanje hrvatske zvezde Severine Vučković, dok producenti rade na tome da se zajedno sa Severinom sledećeg ponedeljka pojavi i Goran Bregović. U trećoj gala emisiji, za sada, potvrđeno je gostovanje Željka Joksimovića i grupe "Prljavo kazalište". Kada su u pitanju zvezde Balkana, mogu se očekivati mnoga renomirana imena poput Zdravka Čolića, sa kojim se pregovori privode kraju, te Željka Bebeka, Dina Merlina i grupe "Van Gog“.\nU šou treba da se uključe i Edo Maajka, grupa "Negativ“, Kiki Lesendrić, Aleksandra Radović, Laka, Petar Grašo, dok je čelni čovek producentske kuće Goran Stamenković izrazio želju da u emisijama napravi neverovatne spojeve.\n- Moja želja je da u jednoj emisiji vidim zajedno Olivera Dragojevića i "Beogradski sindikat“ - rekao je Stamenković.\nKada su u pitanju strane zvezde, tokom jeseni se očekuje i učešće rok benda "Queen“, a pregovara se i sa Dejvidom Bizbalom, najuspešnijim takmičarom "Operacije trijumf“, koji bi nastupio zajedno sa Rijanom.\nBrega peva Rusima u Dubrovniku\nSeverina priznala da je zaljubljena\nSeverina dobila kuću u Vojvodini!


"Napori EU bi mogli da nateraju Varšavu da preispita svoje članstvo"\nNapori Evropske unije da natera Varšavu da prihvati obavezne odredbe o migrantima verovatno će naterati Poljsku da preispita svoje članstvo u EU u budućnosti, izjavio je britanski poslanik Stranke za nezavisnost (UKIP) Rejmond Finč.\nOn je rekao da što više EU "uvrće ruku" poljskoj Vladi kako bi prihvatila svoje obaveze, poljske vlasti će sve više da preispitaju svoju poziciju u EU.\nBritanski političar je dodao da ukoliko Varšava ne bude mogla da "odredi svoje zakone i granice" kao članica EU, izlazak iz bloka bi mogao da postane primamljivija opcija, prenosi "Sputnjik".\nPredsednik Evropskog savjeta Donald Tusk izjavio je 10. januara da bi trenutna Vlada Poljske mogla da preduzme korake ka istupanje iz EU i da posegne za organizovanjem referenduma sličnom onom u Velikoj Britaniji, na kojem je 2016. godine izglasan Bregzit.\nTusk je dodao da bi referendum u Poljskoj mogao biti organizovan ukoliko Poljska više ne bude primalac fondova EU.\nVaršava i Brisel su u poslednjih nekoliko meseci uključeni u više međusobnih rasprava, među kojima su odredbe o primanju migranata i kontroverzne reforme pravosudnog sistema u Poljskoj.\nEvropska komisija: Poljska da reši spor do kraja juna\nKačinjski: EU nam ne može ništa jer nema konsenzus da kazni Poljsku\n"Rat ne bi izbio da Nemačka nije dobila podršku RUSKE STRANE"\nKačinjski: Ratna odšteta je pitanje časti


Iz Strazbura za Kikindu stiže “Evropska plaketa časti” – nagrada nacionalne važnosti – TV Kikinda\nIz Strazbura za Kikindu stiže “Evropska plaketa časti” – nagrada nacionalne važnosti\nVelik je dan za Kikindu. Vesti koje su pristigle iz Parlamentarne skupštine Saveta Evrope došle su u pravom trenutku nakon nekoliko teških meseci za Kikindu. Sada je vreme za dobre informacije a upravo jedna takva značajna vest stigla je iz Strazbura.\nNaime, Savet Evrope čije je sedište u Palati Evrope u Strazburu dodelio je Kikindi “Plaketu časti Evrope” za aktivnosti ostvarene na međunarodnom nivou.\nOvo je nagrada kojom smo se na korak približili najznačajnijem priznanju Parlamentarne skupštine Saveta Evrope a to je “Evropska nagrada”.\nZa početak da kažemo i to da na prostoru bivše SFRJ, u Sloveniji, Hrvatskoj, zemljama članicama EU, ni jedan grad nije dostigao stepen nagrade koji Kikinda jeste.\nGrad Kikinda je danas u središtu pažnje na mapi 47 članica Parlamentarne Skupštine Saveta Evrope. Ovo telo Saveta Evrope sa sedištem u Strazburu dodelilo je našem gradu „Evropsku plaketu časti“ – impozantno priznanje za delovanje na polju međunarodne saradnje i razumevanja evropskih vrednosti. Ovo značajno priznanje pozicioniralo je Kikindu na listu najuglednijih evropskih gradova koji svojim aktivnostima jasno promovišu evropske bonitete.\n– Nadamo se da ćemo znati da iskoristimo ovu nagradu. Ona je svakako potvrda rada u prethodnih nekoliko godina i predstavlja način na koji mi doživljavamo naš grad i kakvu poruku šaljemo iz Kikinde. Ova nagrada je potvrda celokupne internacionalne saradnje, poštovanja svih evropskih vrednosti, veoma prisnih odnosa sa našim bratimljenim gradovima. Važno je da ovu nagradu posmatramo i sa ekonomske strane a to je da iskoristimo imidž koji trenutno imamo i koji smo formirali u Evropi i u institucijama Saveta Evrope. Najveći broj investitora i najveća ekonomska saradnja Srbije a naravno i Kikinde jeste sa Evropskom Unijom. Mi smo među nagrađenima iz Nemačke, Francuske, Italije i to predstavlja visok nivo kotiranja našeg grada. Kada govorimo o ekonomskim temama, svako ko reši da dođe u naš grad, oni koji žele da investiraju i eventualno žive u našem gradu, sada imaju povtrdu da imaju gde da dođu, u jedno visoko standardizovano mesto, gde mogu da formiraju svoju budućnost, rekao je ovom prilikom Pavle Markov, gradonačelnik Kikinde.\nDo dobijanja „Evropske plakete časti“ Kikinda je za poslednje 3 godine prešla izazovan i kontinuiran proces rada u sferi međunarodne saradnje. To je doprinelo odluci ove visoke evropske intitucije da naš grad svrsta na listu onih mesta u Evropi koji su prvo po svojoj strukturi, po finansijskim parametrima, geografskoj poziciji pa na kraju i po broju stanovnika mnogo ispred Kikinde. Ipak, naš grad im očito uspešno parira po pitanju dobrih odnosa sa susedima Rumunijom i Mađarskom, izuzetnom saradnjom sa bratskim gradovima, tolerancijom među narodima koji u Kikindi zajedno žive i na kraju a zasigrno ne manje važno, implementiranim vrednostima EU u ophođenju svakog pojedinca.\n– Želim samo da istaknem da sama nagrada osim lokalnog značaja ima i nacionalnu vrednost jer po našim informacijama ni jedan grad u Srbiji nije dobio ovakvo priznanje. Želeo bih da čestitam svim sugrađanima, jer dobijanje ovakve nagrade zahteva širi konsenzus. Svi smo prethodnih godina poslali veoma mnogo dobrih poruka, dobro smo radili, nastavili smo našu tradiciju poštovanja svih pravih vrednosti, pa naravno i vrednosti različitosti i na taj način smo dostigli i predvorje najvećih visina što se tiče nagrada u Evropi, dodao je Markov.\nDobijanju „Evropske plakete časti“ prethodilo je dodeljivanje Evropske diplome 2017.godine. Sledeći korak bila je „Zastava časti“ u 2018.godini. Sada nakon dodeljene „plakete časti“ otvorena su vrata za najveće priznanje strazburške nagrade a to je „Evropska nagrada“. Priznanje koje se dodeljuje od 1955.godine. Ni jedna zemlja bivše Jugoslavije, pa čak ni gradovi dugogodišnjih članica Slovenije ili Hrvatske do sada se nisu upisali na listu dobitnika ovog respektabilnog priznanja. Za jedan mali grad na severu banata ova nagrada je izuzetno važna. Ali nas Kikinđane ovo priznanje neće iznenaditi. Neće, jer kada na ulici prolazimo jedni pored drugih, u našim pogledima, u našem ponašanju i duboko usađenim i godinama među generacijama prenošenim osobenostima, mi živimo Evropske vrednosti. One su deo našeg folklora, naša osobenost i zato časno nosimo i ovo priznanje.\njun 8, 2020 Ljiljana Pancel\nDruštvo, Ekonomija, Kikinda na webu, Kultura, Privreda, Život\n← Kolege ne zaboravljamo! Vojvođanski front za osnivanje Naučnog Instituta →


S nadvožnjaka kod Kaća, Fruška gora se tek nazire preko krošnji stabala na Ratnom ostrvu i juče je teško bilo zamisliti da će s tog mesta počinjati Fruškogorski koridor, čija bi izgradnja trebalo da počne krajem naredne godine.\nReporteri Dnevnika su obišli neke od ključnih tačaka buduće saobraćajnice u novosadskom ataru, koja će ujedno služiti i kao istočna obilaznica oko Novog Sada, odnosno Petrovaradina, ali i kao deo puta koji će povezati Novi Sad, Rumu, Šabac i Loznicu s po dve saobraćajne trake u oba smera, a u širem kontekstu – omogućiti brzu vezu od granice s Bosnom i Hercegovinom do Rumunije.\nDa će buduća obilaznica imati posla jasno je svakom ko se iz pravca Zrenjanina juče zaputio za Petrovaradin, kao dotična ekipa „Dnevnika“ – kolona pred raskrsnicu s Temerinskom ulicom, traka za skretanje levo ka novom drumsko-železničkom mostu zagušena uglavnom kamionima i šleperima, sveprisutna nervoza – slika je koja dočekuje vozače na ulazu u grad oko podneva. Onima koji bi da zaobiđu taj krkljanac, ostaje da preko Salajke nađu lakši put do Temerinske ulice, vraćajući se, kružeći i gledajući da što manje skreću ulevo. A onda im sledi iskušenje uskog grla u Ulici Jovana Subotića.\nElem, kad se iz te gungule izađe na šire drumove, doduše s čudnim osećajem griže savesti zbog utrošenog vremena i izbačenih kilograma ugljen-dioksida svih vrsta i mikročestica, relativno brzo se stiže do Crkve Marije Snežne na Tekijama, gde bi trebalo da se na sremskoj strani završava most preko Dunava, koji drugim krajem vodi saobraćaj ka sadašnjoj pumpi „Minut” na auto-putu, gde će biti još jedno isključenje s Koridora. Kroz gusto rastinje ne može se nazreti gde bi mogao počinjati, kako je ranije naveo predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović, kratak tunel od oko 300 metara, koji bi obilaznicu odveo ispod Puckaroša i dalje ka Mišeluku.\nZastavši pred kućom koja pripada Nacionalnom parku „Fruška gora”, ekipa Dnevnika saznaje da će nedaleko odatle počinjati dvocevni tunel od 3,5 kilometra kroz Frušku goru, čime će se izbeći uspon koji savladava 170 metara visinske razlike\nUglavnom, detalje novog puta odrediće projekat, koji je sastavni deo ugovora s kineskom kompanijom CRBC, vrednog 606 miliona evra.\nIzlazeći s druge strane Puckaroša, nova saobraćajnica trebalo bi da se uključi na postojeću petlju na Mišeluku. Iznad bivše ciglane na Puckarošu jasno se vidi Ulica Račkog i tamošnja benzinska stanica kao potencijalno mesto spajanja nove magistrale s postojećom.\nPročitajte više >> izvor: dnevnik.rs, agencije, foto: Pexels, Pixabay\nfruška gora fruškogorski koridor irig kać Novi Sad petrovaradin puckaroš ruma vojvodina


POČETNA NACIONALNE VESTI Počinje odloženi Euro 2020\nJednom odloženi i prilično dugo čekani šampionat Evrope u fudbalu, koji se već sada opisuje kao najneobičniji u bogatoj istoriji prvenstava Starog kontinenta, počinje danas u Rimu utakmicom između Italije i Turske (21.00).\nBorba za titulu šampiona Evrope odložena je za godinu dana zbog pandemije koronavirusa, a sada će se igrati u tzv. kontrolisanim uslovima, sa delimično popunjenim tribinama, u ukupno 11 gradova.\nTitulu brani Portugalija, koja je pre četiri godine u finalu savladala Francusku, a u međuvremenu osvojila i novoformiranu Ligu nacija, te će predvođena Kristijanom Ronaldom svakako biti jedan od glavnih favorita.\nIpak, svetske kladionice i njihovi bukmejkeri procenjuju da je najveći favorit broj svetski šampion Francuska, koja ovaj put ima i Karima Benzemu, potom slede Englezi, dobrim delom zbog činjenice da su domaćini u završnici, tradicionalno Nemci i Italijani, naravno tu us i nikad jači Belgijanci, ali i svetski vicešampioni Hrvati.\nSrbija ni ovaj put neće učestvovati, nakon poraza u baražu protiv Škotske, čime je nastavljen ”crni” niz dug dve decenije, pošto je srpski tim poslednji put nastupio na Euru davne 2000. godine, tada pod imenom Jugoslavija.\nGledaoci u Srbiji EURO 2020 mogu da gledaju na televiziji NOVA S.\nPRETHODNI ČLANAKHBIS pokreće visoku peć 1 u Smederevu 16. avgusta\nSLEDEĆI ČLANAKVozio sa 2,45 promila alkohola u krvi na auto-putu\nPožarevljanka Ana Lakić dospela u svetski vrh\nOrlovi na korak do EP: Sergej srušio Norvešku


pink.rs | VEZA TI PROPADA ZBOG OVOGA: Stvari koje žene nesvesno rade, a ne shvataju da DOVODI do KRAJA\nVEZA TI PROPADA ZBOG OVOGA: Stvari koje žene nesvesno rade, a ne shvataju da DOVODI do KRAJA\nŽene vole da se muškarci oko njih trude, a ponekad u svom tom žaru, zaborave da im kažu da to cene i da ih to usrećuje. Lep gest, zagrljaj, maleni poklon ili neka smešna stvar koju vam vaš partner ispriča nakon posla, nebitno šta je u pitanju, važno je samo da mu kažete da ste srećni.\nPored toga, ovo su četiri stvari koje svaki muškarac želi da čuje od svoje izabranice.\n1. Da su zgodni\nMuškarci vole male znakove pažnje, pa iako oni nužno ne moraju da budu materijalni, već verbalni. Kao i žene i oni vole da čuju da su se lepo spremili, vole da znaju da je njihov trud primećen i vole da čuju kada im neko kaže da su zgodni.\n2. Da znaju da se neko ponosi njima\nIako su muškarci u društvu predstavljeni kao oni koji nemaju emocije ili ih sakrivaju i često ih ismejavaju ako pokazuju javno znakove pažnje prema svojim ženama, muškarci vole a znaju da se neko njima ponosi, iako se ponekad ne čini tako.\n3. Vole kada primetite neke promene na njemu\nNeki muškarci veoma ulažu u svoj izgled i u svoje telo. Naporno rade na trbušnjacima, na bicepsima, trude se da jedu zdravu hranu i ponekad i njima nedostaje motivacije. Primećivanjem i naglašavanjem promena na njegovom telu dajete mu do znanja da neko vidi njegov napor i trud.\n4. Žele da se osećaju traženima\nOd muškaraca se uvek očekuje da naprave prvi korak, da započnu s nežnim i senzualnim dodirima ili da iniciraju nešto. Zbog toga se upravo oni često osećaju kao da se jedini trude i rade nešto. Kako bi to promenili, sledeći put probajte vi da nešto inicirate, preuzmite vodeću ulogu i pružite svom muškarcu osećaj da se neko za njega bori i da neko njega želi.\nŠta znači kad žena od partnera traži da bude romantičan: 10 stvari na koje zapravo misli


Peskov: Putin je uvek jasan u izbošenju crvenih linija za Rusiju\nRusija i Sjedinjene Države moraće da "očiste ruševine", saopštio je portparol Kremlja uoči sastanka Vladimira Putina i Džoa Bajdena u Ženevi.\n"O mnogim pitanjima treba razgovarati da bi se ponovo pokrenuli radni procesi. Da biste razumeli koliko su jake kontradikcije, treba da sednete za pregovarački sto, a to će se dogoditi danas", saopštio je portparol Kremlja, Dmitrij Peskov, prenose RIA Novosti.\nPodsetio je da niko ne ograničava vreme komunikacije Putina i Bajdena, te da je veoma teško promeniti dnevni red u pet sati najavljen dan ranije. Takođe je još uvek nejasno da li će lideri razgovarati nasamo.\nAtmosfera uoči samita u Kremlju se ocenjuje kontradiktornom. S jedne strane, saopštenja Sjedinjenih Država o potrebi "obuzdavanja" Rusije ne ublažavaju situaciju. S druge strane, takođe postoji pozitivna retorika i „to će se uzeti u obzir tokom pregovora“.\nPutin je uvek jasan u izbošenju „crvenih linija“ za Rusiju, posebno u ovako teškom razgovoru, koji će danas biti sa Bajdenom“, rekao je Peskov.\nDodao je da pitanja kontrole naoružanja izlaze iz okvira odnosa Rusije i SAD.\n„Strateška stabilnost i kontrola naoružanja, to je toliko osetljiva i složena materija koja izlazi iz okvira naših bilateralnih odnosa. Strateška stabilnost se tiče celog sveta“, rekao je Peskov i podsetio da je produžen sporazum START 3 što je ocenio kao pozitivnu stvar.\n„Ali vremena je sve manje i potrebno je početi pregovore što pre. To će biti teški, složeni razgovori“, ukazao je on.


DHL Srbija obeležio 25 godina poslovanja u Srbiji i najavio nove usluge i investicije\nYou are at:Home»Vesti»DHL Srbija obeležio 25 godina poslovanja u Srbiji i najavio nove usluge i investicije\nBy Zoran Kovačević on\t 07/12/2016 Vesti\nPrigodnom svečanošću, uz prisustvo mnogobrojnih prijatelja i saradnika kompanije, predstavnika državnih organa, diplomatskog kora i privrednih komora, kompaniji DHL Srbija uručena je plaketa Privredne komore Srbije za 25 godina uspešnog poslovanja u našoj zemlji.\nDarko Babić, direktor DHL Srbija i Milan Vranić, generalni menadžer PKS\nZahvaljujući Privrednoj komori Srbije na plaketi, a mnogobrojnim zvanicama na podršci, direktor DHL Srbija Darko Babić istakao je zadovoljstvo do sada ostvarenim, ali i najavio da će DHL Srbija u godinama koje dolaze nastojati da bude još bolji i efikasniji.\n„Daleke 1991. godine vodeći globalni brend u oblasti logistike DHL započeo je poslovanje u Srbiji. Bilo je to teško i turbulentno vreme, i nije bilo nimalo jednostavno pozicionirati se i zauzeti svoje mesto na ovdašnjem tržištu. Mnogo uloženog rada, energije i prilagođavanja, izrazita posvećenost poslu i viziji uspeha kompanije DHL Srbija, bili su neophodni kako bismo uspešno poslovali i razvijali se. A danas, četvrt veka kasnije, DHL Srbija najbolja je kompanija unutar DHL Grupe, u svojoj kategoriji, u čitavoj Evropi. Moram ovom prilikom da istaknem i pozdravim napore i podršku Vlade Republike Srbije kao i Privredne komore Srbije koju pružaju privredi u celini i nama kao privrednim subjektima. Bez zdravog privrednog ambijenta, nema ni razvoja. Stoga čvrsto verujem da će DHL Srbija i u narednom periodu nastaviti da ostvaruje uspešne poslovne rezultate, uz primenu inovacija i nove investicije “, rekao je Darko Babić, direktor kompanije DHL Srbija.\nUspešno poslovanje DHL Srbija potvrđuje da privreda Srbije i njeni subjekti mogu da budu jednaki i bolji od konkurenata iz drugih zemalja, istakao je generalni menadžer PKS Milan Vranić čestitajući jubilej.\n„DHL Srbija potvrđuje da u Srbiji postoji kvalitetan i stručan kadar, obrazovani mladi ljudi koji govore jezike, vladaju tehničko-tehnološkim znanjima, kao i profesionalan menadžment usmeren ka „know how“. Takođe, sve ono što je kompanija postigla istovremeno je potvrda da imamo i privredni ambijent i poslovno okruženje koji omogućavaju uspeh tržišno orijentisanim kompanijama. Privredna komora Srbije teži tome i nastavlja da radi na unapređenju poslovnog ambijenta sa svojim partnerima, jer ćemo samo na taj način, imati više kompanija poput DHL Srbija, ali i jaču privredu u celini“ zaključio je Vranić.\nNa svečanosti u Privrednoj komori Srbije predstavljeno je i inovativno softversko rešenje za plaćanje pošiljki putem mobilnog telefona– mDHL. Aplikacija mDHL rezultat je strateške saradnje kompanije DHL Srbija i domaće IT kompanije Excecom. DHL Srbija prva je u grupaciji DHL u svetu koja je razvila ovakav sistem za plaćanje usluga, što predstavlja još jednu u nizu potvrda usmerenosti DHL Srbija ka inovacijama i razvoju, kao i visoke konkurentnosti domaće IT industrije i ovdašnjih softverskih kompanija.\n25godina brend DHL jubilej logistika PKS plaketa Privredna komora Srbije