Pandemija je nametnula ubrzanje digitalizacije i prelazak na oblak koji mnogi direktori za bezbednost informacija nisu bili spremni da podrže tako brzo, kaže Joseph Carson, savetodavni direktor bezbednosti informacija u ThycoticCentrify. „Promena je primorala mnoga preduzeća da traže kratkoročna rešenja koja omogućavaju organizaciji da nastavi sa radom i omogućava zaposlenima da budu produktivni na daljinu“, kaže on. U mnogim slučajevima, organizacije su primenile tehnologije za podršku novom radnom okruženju bez procene potencijalnih bezbednosnih posledica, kaže on. "Sada je pravo vreme da direktori bezbednosti procene novododati poslovni softver i kako povećani rizik i izloženost utiču na poslovanje", kaže Carson. Ovde su, prema Carsonu i drugim stručnjacima za bezbednost, neke od dugoročnih promena koje će organizacije izvršiti - ili će morati da izvrše - kako bi osigurale bezbednost podataka u post-pandemijskom svetu.\nBrže usvajanje modela pristupa zero trust\nPrelazak na raspodeljenije radno i poslovno okruženje nakon pandemije ubrzaće usvajanje modela pristupa bez poverenja (engl. zero trust) u narednih nekoliko godina. Podaci i usluge preduzeća sada su trajno razbacani po lokalnim, hibridnim i javnim okruženjima u oblaku, a korisnici im pristupaju sa upravljanih i sa neupravljanih mreža i uređaja. Stari modeli u kojima se korisnicima koji pristupaju podacima i uslugama preduzeća iz mreže implicitno veruje neće funkcionisati u post-pandemijskoj situaciji bilo gde, bilo kada. Da bi osigurale bezbedan pristup podacima preduzeća, organizacije će sve više morati da usvajaju modele bez poverenja u kojima se svaki zahtev za pristup-unutar i izvan mreže-autentifikuje i proverava.\nTradicionalni pristup IPSec klijenta -VPN serveru ionako je odumirao, kaže John Pescatore, direktor novih bezbednosnih trendova u Institutu SANS. "Mislim da je potreba za fleksibilnim radom na daljinu predstavljala završni udarac", kaže on. „Korisnici moraju da se povezuju sa bilo kog uređaja bilo gde i koriste tunelovanje prema sedištu samo za mali deo saobraćaja.“ To znači da će kontrola bezbednog pristupa mreži, uz jaku autentifikaciju, postati kritična potreba, kaže on. "Moram da budem zaista siguran u osobu koja se povezuje, da bih zatim mogao da procenim koliko je njen uređaj bezbedan", napominje on.\nAnalitičar IDC -a Pete Lindstrom očekuje da će se trend odvijati u fazama. Trenutni fokus je na infrastrukturnom sloju i pitanjima poput detaljne kontrole pristupa i šifrovane komunikacije za mreže i hostove. Očekujte da će u narednih nekoliko godina poslovne organizacije pomerati pristup nultog poverenja tako da obuhvati i podatke i radna opterećenja. "Ovde će stvari poput softverski definisanih mreža i slojeva politika apstrakcije [početi] da budu bitne", kaže Lindstrom. Cilj će biti da se dođe do tačke gde je pristup sveprisutan i siguran i gde ne postoji razlika između pristupa oblaku i pristupa na lokalu. Zaštita će ostati postojana i pratiće objekte podataka gde god se oni kretali, kaže Lindstrom.\nKontrole za zaštitu šire površine napada\nPandemija je iz temelja promenila način rada organizacija, kaže Rick Holland, direktor bezbednosti informacija i potpredsednik strategije u Digital Shadows. Neki će trajno raditi u potpuno udaljenom modelu, dok će drugi održavati hibridni model do neodređene budućnosti. On očekuje da će organizacije izbegavati velike korporativne kampuse u korist distribuiranih regionalnih kancelarija i zajedničkih prostora za sastanke bliže svojim decentralizovanim zaposlenima.\nIz aspekta bezbednosti, trend će stvoriti novu i mnogo širu površinu za napad koju organizacije moraju da štite, kaže Holland. Pristup zaposlenih, na primer, moraće biti zaštićen bez obzira odakle rade. Slično, potreba za socijalnim distanciranjem i nedostatak radne snage ubrzali su automatizaciju i upotrebu veštačke inteligencije u mnogim sektorima, uključujući maloprodaju, ugostiteljstvo i proizvodnju, kaže on.\nOvo neprestano usvajanje novih tehnologija stvoriće nova područja napada koje direktori bezbednosti moraju da razmatraju. "Biće više intelektualne svojine da se štiti", napominje Holland. "Nova tehnologija, poput robota i terminala, takođe mora biti ojačana, nadgledana i zakrpljena." Smene u kancelarijama će imati posledice po fizičku bezbednost i za direktore bezbednosti, jer se sve više javljaju prostori za zajednički rad, deljeni prostori i zajednički radni stolovi.\nPromeniće se propisi koji se odnose na nove rizike\nOčekujte promene regulatornih i ugovornih zahteva i zahteva usklađenosti, kaže Holland. On predviđa da će regulatorna tela izmeniti ili proširiti postojeće propise radi prilagođenja hibridnom modelu rada nakon pandemije. Propisima kao što su Standard bezbednosti podataka u industriji platnih kartica (PCI DSS) i standard ISO/IEC 27001: 2013 za bezbednost informacija stiže vreme osvežavanja i oni bi mogli biti među prvima koji će uvesti nove zahteve koji se odnose na post-pandemijske rizike. Promene propisa će se verovatno sprovoditi u fazama i tokom više godina. Promene će se najpre dogoditi u B2C ugovorima i bezbednosnim dodacima, napominje Holland. „Tehnološke kompanije već primećuju promene bezbednosnih zahteva u ugovorima svojih kupaca, jer te organizacije žele da osiguraju uspostavljanje odgovarajuće kontrole daljinske radne i fizičke bezbednosti“, kaže on. "Direktori bezbednosti informacija moraju da osiguraju da njihove bezbednosne kontrole adekvatno pokriju ova područja kako bi pomogli svojim kompanijama da dobijaju poslove."\nSnažnija autentifikacija i postojano šifrovanje\nSve veća upotreba SaaS-a i drugih sistema zasnovanih na oblaku, kao što su Zoom, Microsoft Teams i Dropbox za podršku distribuirane saradnje, dovela je do toga da mnogo poslovnih informacija odlazi na mnogo različitih mesta, kaže Pescatore. Mnogim organizacijama će biti potrebno postojano šifrovanje i jače metode autentifikacije korisnika da bi se ova vrsta radnog okruženja dugoročno podržala. Sa stanovišta određivanja prioriteta, moraće se najpre primeniti jaka autentifikacija da bi šifrovanje podataka moglo da funkcioniše, kaže on. "Ako napadači i dalje mogu lako da pecaju akreditive, šifrovanje podataka neće pomoći", napominje Pescatore. Studija zasnovana na anketi koju je Yubico sproveo u partnerstvu sa analitičkom kompanijom 451 Research ranije ove godine pokazala je da većina organizacija -75% - planira povećanje ulaganja u višefaktorsku autentifikaciju (MFA) radi rešavanja novih dugoročnih rizika u post-pandemijskom svetu. Četrdeset devet procenata od 200 vođa bezbednosti u istraživanju Yubico i 451 Research opisalo je MFA kao vrhunsku bezbednosnu tehnologiju koju su usvojili zbog COVIDa-19 i prelaska na model WFH.\nBolja vidljivost i nadzor na mreži\nPrenagljen prelazak na distribuiranije radno okruženje u oblaku zbog pandemije doveo je do toga da su organizacije izgubile nadzor - u različitoj meri - nad uređajima koji se povezuju na njihove mreže i podatke. U mnogim slučajevima, organizacije su žrtvovale bezbednost u interesu osiguranja kontinuiteta i dostupnosti poslovanja. Usvojili su kratkoročne pristupe koji su zaposlenima na daljinu omogućili da ostanu produktivni i da se poslovanje odvija bez smetnji.\n"Nažalost, ovo su rešenja koja je preduzeće prihvatilo bez procene rizika ili omogućavanja bezbednosti za sprečavanje da ih napadači zloupotrebe", kaže Carson iz ThycoticCentrify. Ubuduće, direktori bezbednosti informacija će morati da procene i pronađu načine za rešavanje novih rizika koji se javljaju u okruženju zbog prenagljenog usvajanja oblaka i modela rada od kuće od početka 2020. "U godini koja je pred nama, direktori bezbednosti će morati da mere rizike udaljenog pristupa i ubrzaju implementaciju dodatnih bezbednosnih rešenja za bolju bezbednost udaljenog pristupa, poput privilegovanog pristupa, MFA i jednokratnog prijavljivanja “, kaže Carson.\nBolji nadzor će u godinama koje su pred nama biti od ključnog značaja za organizacije, kaže Chris Morales, direktor bezbednosti informacija iz Netenricha. Kad su dozvolile korisnicima pristup podacima preduzeća iz neupravljanih kućnih mreža pomoću mešavine upravljanih i neupravljanih uređaja, bezbednosne grupe preduzeća su izgubile nadzor - i kontrolu – koji su potrebni za upravljanje bezbednim pristupom. „IT i bezbednost [izgubili su] nadzor nad tim koji uređaji [imaju] pristup podacima velike vrednosti, aplikacije na tim uređajima i ispravnost povezanih uređaja“, kaže Morales.\nRichard Stiennon, glavni istraživački analitičar u kompaniji IT-Harvest, očekuje da će, kako preduzeća prenose svoju infrastrukturu u oblak, ona morati da traže bezbednosne tehnologije koje će odraziti neke od njihovih lokalnih mogućnosti u određenim oblastima. To uključuje otkrivanje imovine, upravljanje konfiguracijom, praćenje i evidentiranje događaja. "Svi ovi prostori najbrže rastu u sajber bezbednosti, a nova rešenja dobijaju ogromnu vrednost", primećuje Stiennon.\nRazvoj prakse upravljanja sajber rizikom\nMnoge organizacije će morati da promene svoju praksu upravljanja rizicima i kontinuitetom poslovanja kako bi se pozabavile rizicima u post-pandemijskom IT okruženju. Oblasti za poboljšanje uključuju planiranje i pripremu za nevolje, omogućavanje bolje preglednosti operativnih međuzavisnosti u celom preduzeću za operativne timove koji su angažovani u operacijama, i pretvaranje upravljanja rizikom u operativnu aktivnost, kaže Morales. "Otpornost zahteva da se spoje područja upravljanja rizicima, kontinuiteta poslovanja i IT, razvojne i bezbednosne operacije kako bi se proizveo bezbedan operativni proces koji podržava kritične funkcije", kaže Morales. Dugoročni fokus bi trebalo da bude na poboljšanju svesti o situaciji u svetu u kome su poslovne aplikacije, podaci i ljudi koji im pristupaju raštrkani daleko izvan tradicionalne mreže preduzeća, kaže on.\nPescatore kaže da je haos koji je nastao zbog pandemije naučio organizacije trajnoj lekciji o važnosti postojanja i testiranja procedura za bolje reagovanje na događaje koji mogu da zahtevaju nagli prelazak na alternativnu infrastrukturu. „Baš kao i testiranje prelaska centra za podatke na rezervno napajanje ili testiranje prelaska na rezervnu internetsku vezu, mislim da će IT i bezbednosni timovi raditi testove „za nagli prelazak na rad od kuće “, kaže Pescatore. "[Cilj je] da se uverimo da mogu brzo, bezbedno i pouzdano izvršiti tranziciju ako se ponovo naglo dogode isključenja."


VRAĆA SE NADA: Olimpijski plamen izložen u Fukušimi\nVRAĆA SE NADA: Olimpijski plamen izložen u Fukušimi\nAutor: Глас јавности 01.04.2020. u 13:37\nOo kraja aprila vatra je u prefekturi koju je najviše pogodio zemljotres 2011.\nOlimpijski plamen koji je stigao iz Grčke u Japan biće do kraja aprila izložen u prefekturi Fukušima, a još nije poznato gde će potom otići, s obzirom da su Letnje olimpijske igre odložene na godinu dana zbog epidemije korona virusa.\nZvaničnici prefekture i Olimpijade u Japanu održali su zvančnu ceremoniju primopredaje u Nacionlanom trenažnom centru u Fukušimi.\nGrađani će imati ograničeni pristup da vide Olimpijski plamen koji je u Japan stigao iz Grčke 20. marta.\nRanije je bilo predviđeno da štafeta plamena krene prošle nedelje iz Fukušime, ali će on sad ostati do kraja aprila u toj prefekturi koja je najviše bila pogođena zemljotresom 2011. godini.\nOlimpijske igre u Tokiju odložene su za sledeću godinu s početkom od 23. jula.\nodlaganjeolimpijski plamenolimpijske igrajapanOdlaganje olimpijadeFukošimaTokijo


VACIĆ: Spreman sam svakog trenutka da ratujem za Kosovo!\nPredsednik Srpske desnice Miša Vacić se obratio povodom upada specijalaca ROSU na Gazivode..\n„Spremni smo, ukoliko za tim bude potrebe da stanemo u odbranu srpskog naroda na Kosovu i Metohiji.“ – izjavio je predsednik Srpske desnice Miša Vacić povodom ulaska ROSU specijalaca na jezero Gazivode.\nOvaj ulazak, videli ste da je bila kratka akcija od dva sata da bi se Tači slikao kako vozi gliser. Da su kojim slučajem Šiptari ostali, pripadnici Srpske desnice bi sigurno već večeras otišli, kao dobrovoljci, da zaštite srpski narod na severu Kosmeta.\nDa li u sklopu pokretanja Vojske Srbije, ukoliko bi vrhovni komadant Aleksandar Vučić odlučio da pošalje vojsku na sever Kosova u skladu sa rezolucijom 1244 ili sami, kao podrška narodu. Sigurno bi bili uz svoj narod. Spremni smo u svakom momentu da reagujemo da bi zaštitili naš narod, i u to, niko ne treba da sumnja. Srpska desnica je jedinstvena – Kosovo i Metohija se moraju odbraniti – dodao je Vacić.


NIKADA NEĆE ZABORAVITI 1999. I NATO AGRESIJU: Lekari iz Kine obišli izložbu Odbrana 78 posvećenu odbrani otadžbine\nžale zbog žrtava\n26.04.2020. 19:59h 26.04.2020. 19:59h\nŠestočlani tim medicinskih stručnjaka iz Kine, koji pomaže Srbiji u borbi protiv koronavirusa, posetio je danas izložbu Ministarstva odbrane i Vojske Srbije „Odbrana 78“ u Muzeju grada Beograda, posvećenu odbrani otadžbine od NATO agresije.\nObilazeći izložbu, posebnu pažnju članovi delegacije posvetili su delu koji oslikava bombardovanje Ambasade Narodne Republike Kine u Beogradu 1999. godine, kada je život izgubilo troje kineskih državljana, a više njih je ranjeno, kao i segmentima posvećenim civilnim žrtvama NATO agresije.\nŠef ekspertske delegacije iz Kine dr Peng Džićijang, nakon obilaska izložbe, istakao je da Kina neće zaboraviti 1999. godinu.\n- Kina se protivila američkoj odluci da NATO bombarduje Saveznu Republiku Jugoslaviju. Kina je i u Savetu bezbednosti tražila da se situacija u SR Jugoslaviji rešava unutar te zemlje i da druge države ne smeju da se mešaju u unutrašnja pitanja jedne suverene zemlje. Ali zbog različitih razloga, oni su ipak krenuli u akciju – naglasio je dr Peng, ukazujući da je Kina uvek imala pravi stav. Govoreći o bombardovanju kineske ambasade 1999. godine, on je istakao da kineski narod nikada nije verovao da je ona bombardovana slučajno ili greškom.\n- Kinezi sigurno neće zaboraviti taj period. Izražavam naše žaljenje zbog svih žrtava koje je imala Srbija i želim da vam izrazim svoje poštovanje i divljenje – poručio je šef delegacije iz Kine dr Peng Džićijang. O snažnom ustisku koji su članovi ekspertskog tima poneli sa izložbe “Odbrana 78” svedoči i činjenica da je svih šet lekara, po sopstvenoj želji želelo da se upiše u spomen knjigu.\nObilasku su prisustvovali pomoćnik ministra za politiku odbrane mr Milan Ranković i načelnik Uprave za tradiciju, standard i veterane pukovnik Duško Šljivančanin.\nIzložba „Odbrana 78“ je multimedijalna i interaktivna postavka koja na jedinstven način prikazuje herojsku odbranu zemlje tokom 78 dana NATO agresije, koja je počela napadom na Saveznu Republiku Jugoslaviju 24. marta 1999. godine, bez odobrenja Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, a posvećena je stradalim pripadnicima vojske, policije i civilima, među kojima je, nažalost bilo i mnogo dece.\nJOŠ JEDNA POTVRDA NERASKIDIVOG PRIJATELJSTVA: Emisija na kineskoj TV o saradnji Srbije i Kine u borbi sa kovidom!\nKINESKI LEKARI TVRDE: Epidemija je u Srbiji pod kontrolom, a ovo je DOKAZ\nJOVIĆI SE OVAKO ZAHVALILI LEKARIMA IZ KINE: Napunili tegle medom, zapakovali srcima pa poslali ambasadi u Beograd\nstručnjaciKinalekaridelegacijaMInistarstvo odbraneOdbrana 78Muzej grada BeogradaNATO agresijaambasadadr Peng Džićijang


Obaveštavamo vas da je Akademska knjiga iz Novog Sada objavila novu knjigu jednog od vodećih savremenih srpskih ekonomista Branka Milanovića „KAPITALIZAM, SAM. Budućnost sistema koji vlada svetom“. Ovo je, ujedno, drugi Milanovićev naslov kod istog izdavača, nakon knjige „Globalna nejednakost“ iz 2016. godine. Danas smo svi kapitalisti. Prvi put u istoriji čitavom planetom dominira samo jedan ekonomski sistem. U svojoj novoj knjizi „Kapitalizam, sam“ vodeći ekonomista Branko Milanović objašnjava uzroke ove istorijske promene u periodu posle feudalizma, i potom komunizma. Ispitujući različite oblike kapitalizma, on postavlja pitanje: Kakvi su izgledi za izgradnju jednog pravičnijeg sveta ako je kapitalizam jedini sistem koji nam stoji na raspolaganju?\nPromocije knjiga Dušana Šimka i Jozefa Paneka\nIzdavačka kuća Akademska knjiga je povodom ovogodišnjeg 65. Međunarodnog beogradskog sajma knjiga pozvala slovačkog književnika Dušana Šimka i češkog književnika Jozefa Paneka kako bi predstavili svoje knjige na Sajmu. Uprkos otkazivanju najveće književne manifestacije zbog teške epidemiološke situacije, gospodin Šimko i gospodin Panek će održati promocije u Beogradu, Novom Sadu i Subotici. Promocija knjige „Esterhazijev lakej“ slovačkog književnika Dušana Šimka biće održana u sklopu Književnog festivala na brodu, u utorak, 26. oktobra 19 časova u Cafe brodu „Zeppelin“ u Novom Sadu (Kej žrtava racije bb).\nVIL FIRT – sjaj i beda promovisanja srpske književnosti u svetu\nVil Firt (Will Firth), jedan od najznačajnijih književnih prevodilaca sa zajedničkog jezika, boraviće u Beogradu u periodu od 22. oktobra do 12. novembra zahvaljujući podršci EU programa i-Portunus. U petak 29. oktobra s početkom od 19 časova u KROKODILovom Centru, u razgovoru koji će moderirati Vladimir Arsenijević, Vil Firt će učestvovati zajedno sa španskim balkanologom, piscem i prevodiocem Migelom Roanom i profesorom istočnoevropske istorije na Univerzitetu države Severna Dakota u Fargu i prevodiocem Džonom Koksom, koji će se uključiti putem platforme Zoom.\n„SAVRŠEN ANTITALENAT ZA SREĆU“ – Nebojša Milenković\nObaveštavamo vas da je Akademska knjiga iz Novog Sada objavila Erotsko psihološki triler „Savršen antitalenat za sreću“ čiji je autor pisac, istoričar umetnosti i građanski aktivista (Novi) Nebojša Milenković. Ovo je, ujedno, drugi Milenkovićev naslov kod istog izdavača, nakon romana „Nešto što strašno podseća na život: Kratka istorija letenja u Subotici“ iz 2019. godine. Onemogućeni da promene život kojim nisu zadovoljni, junaci romana balansiraju širokom skalom raspoloženja, od depresije do orgastičke euforije, u isti mah oslobođeni i sputani težnjama ka erotskim i profesionalnim ispunjenjima.\nPromocija nove knjige Dragana Jovićevića “Nacija, žanr”\nPromocija knjige Vladana Stanojevića "KAKO SE KREM ISTOPIO"\nBunker fest u znaku fanzina\nStrana 5 od 300


Kontraindikacije « Lasersko skidanje dioptrije\n1. STAROST PACIJENTA\n2. STABILNOST DIOPTRIJE\nRefraktivni hirurzi preferiraju pacijente kod kojih se na osnovu prethodnih oftalmoloških nalaza može utvrditi da je u poslednjih godinu dana dioptrija stabilna, odnosno da se nije menjala za više od +0.50/-0.50D.\n3. DEBLJINA ROŽNJAČE\nDebljina rožnjače mora da bude dovoljna da nakon laserske intervencije kojom se ona istanjuje ostane dovoljna količina intaktnog tkiva koje će omogućiti rožnjači da zadrži svoj rigiditet i adekvatan oblik. Za hirurga debljina rožnjače predstavlja jedan od parametara kojim se odlučuje za LASIK ili PRK metodu laserskog skidanja dioptrije. U slučaju izražene istanjenosti hirurg ne preporučuje intervenciju već razmatra mogućnost drugog vida refraktivne hirurgije.\n4. BOLESTI ROŽNJAČE\nUkoliko se tokom detaljnog kliničkog pregleda i snimanja mapa rožnjače (kornealna topografija) utvrdi postojanje bilo kog oboljenja rožnjače (npr. keratokonus, različiti oblici kornealnih degeneracija i distrofija, akutni i hronični infektivni procesi) to predstavlja apsolutnu kontraindikaciju za lasersku intervenciju.\n5. BOLESTI OKA\nLasersko skidanje dioptrije nije preporučljivo kod pacijenata koji imaju glaukom, dijabetesnu retinopatiju, hronični uveitis, različita patološka stanja na mrežnjači. Kod pacijenata kod kojih se pregledom utvrdi postojanja katarakte (sive mrene) preporučuje se operacija katarakte kod koje se vrši ugradnja veštačkog monofokalnog ili multifokalnog sočiva kojim se koriguje postojeća refrakciona anomalija.\n6. SISTEMSKE AUTOIMUNE BOLEST I BOLESTI VEZIVNOG TKIVA\nKod osoba sa autoimunim bolestima postoji izmenjen imuni odgovor i zato nakon laserskog skidanja dioptrije može doći do neadekvatnog zaceljivanja rožnjače, jake inflamatorne reakcije i oštećenja rožnjače. Postojanje autoimunog oboljenja (npr. reumatoidni artritis, sistemski lupus, fibromialgija) može biti relativna ili apsolutna kontraindikacija u zavisnosti od toga da li je bolest adekvatno lečena i kontrolisana, odnosno da li su zdravstveno stanje pacijenta i njegov imuni odgovor stabilni.\n7. TRUDNOĆA I DOJENJE\nDetaljno i korektno odrađen oftalmološki pregled i realno sagledavanje anatomskog i funkcionalnog stanja oka kao i celokupnog zdravstvenog stanja pacijenta, čini lasersko uklanjanje dioptrije bezbednom metodom uklanjanja dioptrije koja dovodi do zadovoljavajućeg ishoda.


Ada bez kapitalnih projekata | Сомбор, Србиjа | Sombor, Srbija\nНасловна страна Новости Бизнес Ada bez kapitalnih projekata\nU vojvođanske opštine i gradove uloženo je u poslednjih godinu dana šest milijardi i 300 miliona dinara preko pokrajinske Uprave za kapitalna ulaganja. Od te sume, po podacima ove uprave, skoro četiri milijarde dodeljeno je na konkursima, a dve i po milijarde dinara izdvojeno je za posebne namene, kao što su sanacija bolnice u Pančevu, nabavka tri angio-sale za Suboticu, Sombor i Zrenjanin, izgradnja novog Žeželjevog mosta i nove zgrade Radio-televizije Vojvodine.\nU poslednjih godinu dana bilo je 24 konkursa iz osam oblasti, a novac je dodeljen za 153 projekta u 44 opštine. Jedina opština koja nije dobila novac je Ada, ali ona ni na jedan konkurs nije konkurisala, kaže direktor Uprave za kapitalna ulaganja Nedeljko Kovačević.\nOn je u pokrajinskoj vladi, nakon završetka novog konkursnog kruga vrednog oko milijardu dinara, dodelio lokalnim čelnicima ugovore o finansiranju i sufinansiranju 21 projekta iz oblasti saobraćajne infrastrukture, vodosnabdevanja i lokalnog ekonomskog razvoja.\nDirektor ne zna zašto se samo Ada nije javljala na konkurse koji jesu prilika da se u opštini urade krupnije stvari koje sama ne bi mogla da finansira. „Oni su do sada, od postojanja fonda, dobili više od 1,8 milijardi dinara, ali od kada smo mi ovde, nisu se javili ni na jedan konkurs. Zašto je to tako, ja ne znam. Mi smo ih kontaktirali, pozivali na sastanke”, dodaje.\nU najnovijem krugu raspodele novca, 602 miliona dinara namenjeno je projektima u oblasti saobraćajne infrastrukture, 252 miliona za vodosnabdevanje i zaštitu voda, a 207,5 miliona za lokalni ekonomski razvoj.\nNajviše novca po ovom konkursu – 294 miliona dinara, odlazi u Inđiju, za nastavak rekonstrukcije Grebenskog puta, od raskrsnice sa državnim putem A-100 do hotela „Norcev” na Fruškoj gori. Izdvojeno je i oko 117 miliona za nastavak izgradnje lokalnog puta Opovo – Debeljača, koji bi, po rečima Kovačevića, trebalo da skrati put na ovoj relaciji za 12 kilometara.\nSombor je dobio 81,6 miliona dinara da opremi industrijsku zonu, a gradonačelnica Dušanka Golubović kaže za naš list da je to za ovaj grad prioritet u ovoj godini. U gradu radi, između ostalog, fabrika „Prodžeti” koja namerava da proširi svoj pogon. „Oni su otkupili zemljište u industrijskoj zoni i tu je planirana izgradnja najmodernije fabrike cipela u Evropi u saradnji sa Gučijem”, navodi gradonačelnica.\nDodaje da je u toku i investicija jedne firme iz Bangladeša. „U narednih godinu i po treba da zaposle oko 1.100 ljudi. Reč je o proizvodnji džempera za najveće svetske brendove, Sir Oliver i slične”, kaže somborska gradonačelnica.\nNovac iz pokrajinske kase za opremanje industrijske, odnosno radne zone dobili su, u novom krugu kapitalnih projekata, još Pančevo, Ruma i Šid.\n„Ja dosta dugo pamtim, ali ne pamtim da je iko ikada u jednoj godini radio na 11 industrijskih zona u Vojvodini. Mi danas radimo na 11”, naglašava predsednik pokrajinske vlade Igor Mirović.\nDeset opština dobilo je ugovore po kojima će se iz pokrajinskog budžeta (su)finansirati kapitalni projekti koji se odnose na izgradnju i rekonstrukciju vodovodne i kanalizacione mreže. Jedna od njih je Novi Bečej, koja je za izgradnju sekundarne mreže fekalne kanalizacije za „Šušanjski sliv” dobila 20 miliona dinara. „Reč je o delu Novog Bečeja koji ima poprilične količine podzemnih voda i tamo posle svake kiše ljudi plivaju”, govori za naš list predsednik opštine Saša Maksimović.\nNovac namenjen kapitalnim ulaganjima u Vojvodini odlazi i u opštinu Temerin, za izgradnju pešačko-biciklističke staze do info-centra „Jegrička” (38 miliona). Ova opština nije dobijala sredstva još od osnivanja Fonda za kapitalna ulaganja 2006. godine, dok su neke opštine u ovoj 11-godišnjoj istoriji finansiranja preko fonda ili Uprave za kapitalna ulaganja dobijali i više od milijardu i po, pa i dve.\n„Temerin je bio na repu interesovanja pokrajinske administracije… Da li je to imalo veze s tadašnjom administracijom i lokalnom politikom, ja ne znam”, navodi za naš list predsednik opštine Temerin Đuro Žiga.\nJegrička do koje će se graditi ova pešačko-biciklistička staza jeste popularno izletište i bačka rečica. Žiga kaže da će buduća staza služiti za rekreaciju lokalnom stanovništvu, ali i razvoju turizma u Temerinu, gde će posetioci na tom delu do Bečeja moći da obiđu nekoliko vinarija, ili obližnje poznate salaše.\nPrevious articleOmbudsman: Bez odlaganja sprovesti istragu kada se sumnja na zlostavljanje dece\nNext articleSrpski horski savez u Evropskoj horskoj asocijaciji


Subotica je protekle nedelje bila jedan od šest gradova u Vojvodini u kojem je održan stručni sastanak u okviru kampanje Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo, socijalnu politiku i demografiju i Pokrajinskog zaštitnika građana, o podizanju svesti zaposlenih u zdravstvu i njihovoj ulozi u sprečavanju nasilja u porodici.\nKao jedan od najvažnijih zadataka zdravstvenih radnika u slučajevima kada se prepozna nasilje u porodici jeste postupanje po protokolima koji imaju za cilj pružanje pomoći žrtvama. Ovakvi sastanci su pokazali do sada veliko interesovanje zdravstvenih radnika u Pančevu i Kikindi a najčešća pitanja bila su na koji način da pomognu žrtvi nasilja.\n- Smatramo da ćemo kroz interaktivni pristup nakon završetka ovog Projekta i obilaska svih Okruga u Vojvodini u naredne dve nedelje, imati situaciju da smo podigli svest zdravstvenih radnika, i kao zdravstvo na neki način odgovorili na Program Vlade Vojvodine - rekla je između ostalog dr Danijela Stanković Baričak, iz Pokrajinskog sekreterijata za zdravstvo.\nSastanku je prisustvovala i zamenica Pokrajinskog ombudsmana za ravnopravnost polova Danica Todorov koja je govorila o pravnim postupcima i koracima kada je u pitanju nasilje u porodici. Istakla je zabrinjavajući podatak istraživanja među srednjoškolcima koje je pokazalo da oni podržavaju fizičko i psihičko nasilje u porodicama iz određenih razloga, ali je i naglasila da se u obrazovnim ustanovama organizuju edukativne aktivnosti o tome koliko je nasilje u porodici opasno i koje sve posledice nosi sa sobom.\nO zlostavljanju žena u porodici i postupanju u praksi u takvim situacijama govorio je dr Vasa Petrović, direktor Doma zdravlja u Inđiji. Istakao je da potrebno još više unaprediti saradnju sa policijom i Centrima za socijalni rad kada je ova vrsta nasilja u pitanju.\n- Ukoliko su žene ekonomski snažnije odnosno nezavisnije od partnera, imaće snage da prelome i kažu dosta nasilju. Mnogo gora su psihička maltretiranja žena u porodici koja su podjednako zastupljena kao i fizička, gde imate situaciju svakog dana strah žene kada će ustati, leći, a kao dobra majka štiteći decu i sebe ona vrlo često ne prijavljuje nasilnika odnosno partnera, što je problem - istakao je dr Petrović.\nSa skupa je poslata jasna poruka da je zdravstveni sistem izuzetno važan u prevenciji nasilja u porodici, jer se žrtve nasilja, zbog zdravstvenih problema koje su nastale tokom nasilja, prvo javljaju lekarima i medicinskom osoblju, koji osim što treba zdravsteno da zbrinu, treba da žrtvama pruže punu podršku i ohrabre ih da potraže i drugu vrstu pomoći. Sastanci sa predstavnicima zdravstvenih ustanova u februaru biće održani još u Somboru, Sremskoj Mitrovici, Zrenjaninu i Novom Sadu.


Forum u Trstu šansa za srpske kompanije\nU Trstu se sutra u organizaciji privrednih komora Srbije i italijanske regije Fruli Venecija Đulija (Friuli Venezia Giulia), održava poslovni forum na kome će kompanijama, bankama i drugim finansijskim institucijama te pokrajine biti predstavljeni uslovi poslovanja na srpskom tržištu, mogućnosti za investiranje i zajedničke poslove sa našim preduzećima kao i izvozni potencijal privrede Srbije.\nPrvom u nizu foruma koji su do kraja godine planirani i u drugim pokrajinama Italije, pod nazivom "Nove ekonomske prilike za kompanije italijanskih regiona" prisustvovaće oko stotinu firmi i predstavnika finansijskog sektora regije Fruli Venecija Đulija.\n- Po modelu koji se pokazao uspešnim na drugim tržištima, na primer, nemačkom i austrijskom, poslovne mogućnosti u Srbiji predstavićemo i privrednicima italijanskih regiona - kaže za Tanjug predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nBolje iskoristiti mogućnosti saradnje\nNajavljujući sutrašnji skup u Trstu, Čadež kaže da iako je Italija jedan od najznačajnih ekonomskih partnera Srbije, a u našoj zemlji posluje veliki broj italijanskih kompanija, nije dovoljno prepoznat potencijal Srbije kao investicione destinacije.\nSmatra da Srbija može bolje da iskoristi mogućnosti za saradnju sa Italijom kako bi privrednici iz te zemlje više ulagali na srpskom tržištu.\n- Predstavićemo im uslove i mogućnosti za poslovanje i investiranje i potencijalne partnere za zajedničke poslove iz raznih sektora i mehanizme pomoću kojih to mogu lakše da postignu, kako one koje im nude srpska vlada i Razvojna agencija Srbije tako i mehanizme njihovih banaka i finansijskih institucija za podršku internacionalizaciji italijanskih kompanija za izlazak na inostrana tržišta - objašnjava Čadež.\nPosle ovog foruma, u regionu Fruli Venecija Đulija, Čadež najavljuje da će PKS organizovati forume i prezentacije i u drugim italijanskim regijama, a vrlo brzo će se fokusirati i na francusko tržište.\nInače, ekonomijom pokrajine Fruli Venecija Đulija, jednom od najrazvijenijih u Italiji, dominiraju mala i srednja preduzeća, a zasniva se na specijalizovanoj poljoprivredi, turizmu, razvijenoj proizvodnji malih kućnih aparata, nameštaja i mašinskoj industriji.\nPrema analizama PKS, perspektivni sektori za unapređenje ekonomskih veza sa italijanskom privredom, u kojima postoji obostrani interes za poslovanje, osim automobilskog i metalskog, su i tekstilna, drvna i industrija hrane, oblast obnovljivih izvora energije i IT sektor.\nItalijani najviše ulagali u tekstilnu i automobilsku industriju\nProšlogodišnja trgovina Srbije i Italije bila je uravnotežena, sa blagim suficitom na srpskoj strani, a međusobna robna razmena vredela je 3,95 milijardi evra.\nNa italijansko tržište Srbija je izvezla proizvode za 1,99 milijardi evra dok je uvoz iznosio 1,96 milijardi evra.\nU spoljnotgovinskoj razmeni sa Italijom učestvuje oko 10.000 srpskih firmi, a prema podacima Agencije za privredne registre, u Srbiji je registrovano 1.711 privrednih subjekata sa većinskim kapitalom italijanskih pravnih i fizičkih lica.\nItalijanski investitori su do sada najviše ulagali u tekstilnu, automobilsku i industriju nameštaja kao i preradu drveta u Srbiji.\nNa srpskom tržištu prisutne su i vodeće italijanske banke sa oko 20 odsto učešća u ukupnoj aktivi bankarskog sektora, osiguravajuće kuće koje pokrivaju više od 40 odsto srpskog sektora osiguranja, kao i konsultantske firme koje rade kao podrška investitorima iz Italije.\nPopović: Za žensko preduzetništvo 100 miliona dinara\nFolksvagen odložio gradnju fabrike u Turskoj - Šansa za Srbiju?\nNakon što je nemački proizvođač automobila Folksvagen (VW) obustavio odluku o izgradnji nove fabrike u Turskoj, u Srbiji se nametnulo novo pitanje da li je ovo nova šansa za našu zemlju, a znajući da su pored Turske, glavni konkurenti za privlačenje ove nemačke investicije bile Srbija i Bugarska.\nPostoji "ekstremno velika" šansa da recesija pogodi globalnu ekonomiju u narednih 12 do 18 meseci, a kreatori politika možda neće biti u stanju da preokrenu taj kurs, smatra glavni ekonomista kompanije Mudis analitiks, Mark Zandi.\nUgovoreno je još 270 radnih mesta u Slobodnoj zoni Priboj\nOtkako su zlatne godine FAP-a, i njegovih 7.000 radnika postale samo nostalgično sećanje, svakodnevica Priboja je potpuno promenjena. Između dva popisa, broj stanovnika je smanjen za 4.000, a najveći problem je nezaposlenost. Grad u kome se, kažu, živi od penzija i prihoda zaposlenih u javnim službama, ipak je napravio industrijski iskorak: proizvodnja za odbrambenu industriju u FAP-u i u kompanijama koje posluju u Slobodnoj zoni.\nSocioekonomski savet podržao ukidanje zakona o privremenom smanjenju plata\nSocioekonomski savet, u kome su predstavnici vlasti, poslodavaca i sindikata, podržao je danas inicijativu da se van snage stavi zakon o privremenom umanjenju plata u javnom sektoru, kao i inicijative za izmenu zakona o javnim nabavkama, o porezu na imovinu, o PDV-u i o porezu na dobit pravnih lica.\nAMSS: Teretnjaci na prelazu Batrovci čekaju 12 SATI


Brnabić: Pandemija virusa korona do srži uzdrmala ljudska prava i jednakost\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je povodom 10. decembra, Međunarodnog dana ljudskih prava, da je pandemija virusa korona do srži uzdrmala dva osnovna principa modernog svijeta – princip ljudskih prava i njihovog poštovanja i princip jednakosti između pojedinaca i zemalja.\nOna je naglasila da je borba protiv pandemije veoma skupa jer su skupi oprema, testovi i vakcine koje svi teže da nabave, te da su siromašne zemlje u neravnopravnom položaju.\n“Građani devet od deset siromašnih zemalja verovatno neće moći da prime vakcinu 2021. godine, jer su bogate zemlje već kupile 53 odsto vakcina predviđenih za proizvodnju sljedeće godine. Sa tih 53 odsto vakcina, vakcinisaće se samo 14 odsto ukupne populacije”, rekla je Brnabićeva na konferenciji “Uticaj pandemije korona virusa na stanje ljudskih prava u Srbiji”.\nOna je istakla da se Srbija bori i nastoji da vakcine obezbijedi i bilateralno i kroz međunarodne mehanizme.\n“Srbija daje sve od sebe da se na najbolji način izbori sa pandemijom, da zaštiti živote i zdravlje građana, ali i njihova radna mjesta i ekonomiju, kako bi nastavila da se razvija i nadoknadi propušteno u ovoj godini, što je teško”, zaključila je Brnabićeva.\nTags\t#Ana Brnabić\t#koronavirus\nIzolatorij u Općoj bolnici "Prim. dr. Abdulah Nakaš" dobija nove zdravstvene radnike


Zašto su Crnogorci zavoleli više Turke nego Ruse - 11.09.2018, Sputnik Srbija\nZašto su Crnogorci zavoleli više Turke nego Ruse\nRusi prodaju, Turci najviše kupuju — ukratko bi se mogla opisati situacija na tržištu nekretnina na crnogorskom primorju. 11.09.2018, Sputnik Srbija\nmozda ovi novi crnogorci nikako pravi crnogorci vole vise turke od rusa i srba jer su im blizi po krvi i mentalitetu\nU naslovu bi trebalo da stoji montenegrini, a ne Crnogorci. Nadam se da će narod shvatiti da i lansiranje samog imena 'Montenegro' predstavlja ponižavanje Crne Gore. Koja država se predstavlja imenom na tuđem jeziku, makar i prijateljske zemlje kakva je Italija?\n11:01 11.09.2018 (Osveženo: 03:49 26.08.2021)\nCC BY 2.0 / Flickr/Quinn Dombrowski / Turska\nCC BY 2.0 / Flickr/Quinn Dombrowski /\nRusi prodaju, Turci najviše kupuju — ukratko bi se mogla opisati situacija na tržištu nekretnina na crnogorskom primorju.\nIako su godinama Rusi bili najčešći kupci nekretnina, često za basnoslovne sume novca, sada se situacija promijenila, pa se sve češće nalaze u ulozi prodavaca, dok su glavni kupci trenutno Turci.\nPrema podacima crnogorskog Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP), oko 4.500 državljana Ruske Federacije ima privremeni ili stalni boravak u Crnoj Gori, od čega se oko 3.600 nekretnina u ruskom vlasništvu nalazi u Budvi. Vlasnici i zaposleni u agencijama za nekretnine ne kriju da Rusi sve više oglašavaju svoje nekretnine na prodaju, ali takođe navode i da u pitanju nije novi trend, već da se to dešava već nekoliko godina unazad.\nKao razlog najčešće se navode finansije, odnosno činjenica da je rublja poslednjih godina značajno izgubila vrijednost u odnosu na evro, a analitičari skreću pažnju da je u toku i proces legalizacije nekretnina u Crnoj Gori, pa postoje mišljenja da jedan broj ruskih državljana prosto nije spreman na dodatne troškove. Naravno, u opticaju su i razlozi lične prirode, a za jedan dio ruskih državljana, svakako i političke, jer odnosi na liniji Podgorica—Moskva nijesu na zavidnom nivou. Crna Gora je Rusiji uvela i sankcije, pa je i to, izvesno je, jedan od ključnih razloga.\nIstovremeno, Crna Gora je poslednjih godina sve više zanimljiva za građane i investitore iz Turske, koji u prvom koraku kupuju manje nekretnine kako bi osigurali status boravka u Crnoj Gori, nakon čega se turski državljani obično odlučuju za pokretanje sopstvenog biznisa, prevashodno u sektoru usluga i trgovine.\n2 Oktobar 2017, 11:22\nIpak, analitičari i vlasnici agencija za nekretnine u jednom su složni: Rusi su po opštoj ocjeni bili platežno daleko moćniji od turskih državljana, pa se mnogi sa nostalgijom prisjećaju vremena ekonomskog buma, kada su se ogromne svote novca u Crnoj Gori svakodnevno slivale iz Ruske Federacije.\nAnalitičar Igor Damjanović saglasan je sa opštim ocjenama da su „građani Ruske Federacije poslednjih nekoliko godina praktično izgubili interes za kupovinu nekretnina u Crnoj Gori“, ali oprezno dodaje da „razlozi zbog čega su Rusi u Crnoj Gori od najvećih kupaca praktično postali najveći prodavci nekretnina, nijesu jednoznačni“.\n„Po mom sudu, osnovni razlog gotovo prestanka ruske tražnje za nekretninama u Crnoj Gori je pad ruske nacionalne valute, ekonomska kriza, usvajanje restriktivnih zakona i povećanje državne kontrole nad iznošenjem novca iz te zemlje. Podsjetiću da je početkom 2012. godine u Rusiji usvojen zakon koji zabranjuje državnim službenicima ne samo da stiču, već i da uopšte posjeduju nekretnine u inostranstvu“, objašnjava Damjanović za Sputnjik.\nKada su u pitanju glavni razlozi za porast spremnosti ruskih državljana na prodaju nedavno stečene imovine, ovaj analitičar koji često ima kontakt sa velikim brojem Rusa koji posjećuju Crnu Goru, smatra da ni tu ne postoji jednoznačan odgovor.\n„U određenoj mjeri sigurno utiče pogoršanje političkih odnosa dviju zemalja. Posebno negativne efekte ostvarile su crnogorske sankcije Rusiji, koje su prije svega imale duboku negativnu moralnu poruku običnim ljudima, dok je ozbiljnim investitorima iz Rusije na taj način sugerisano da njihova poslovna aktivnost može biti ograničena ili onemogućena. Takođe, tu su i neispunjena očekivanja ruskih građana u pogledu rasta vrijednosti nekretnina, nedovoljnih prinosa od izdavanja, i to što ekonomski razvoj Crne Gore nije pratio prognoze od prije desetak godina, kao i brojni slučajevi u kojima su ruski građani prevareni“, ističe Damjanović.\nPismo kralja Nikole današnjim Crnogorcima: Jeste li, narode moj, svjesni što radite?\n18 Septembar 2017, 14:30\nIpak, za razliku od pretežno prorežimskih analitičara, naš sagovornik je mišljenja da na aktuelni trend da Rusi sve više prodaju svoju imovinu u Crnoj Gori nema „nikakav uticaj pad rublje“, jer je poznato da oni istovremeno „i te kako ulažu u druge zemlje“.\n„Još besmislenija je tvrdnja da Rusi prodaju nekretnine jer „ne žele da plate legalizaciju državi Crnoj Gori“. Ne samo Rusi, već i svi drugi inostrani građani koji su stekli imovinu u Crnoj Gori, nekretnine su kupovali pažljivo uz asistenciju advokata, i nikada se ne bi usudili da kupe ili izgrade nelegalni objekat“, kaže Damjanović.\nOvaj analitičar je takođe saglasan da je veoma „primjetno da sve više Turaka pokazuje interes za nekretninama i pokretanjem biznisa u Crnoj Gori“, ali, kako dodaje, ove tendencije ne bi mogao preciznije da komentariše. „Moguće da su dio nekog šireg plana povećanja turskog ekonomskog prisustva na našem prostoru, ali tvrdnje da je riječ o gulenistima koji navodno bježe od Erdoganove diktature zasad smatram ipak pretjeranim“.\n11 Septembar 2018, 14:42\n12 Septembar 2018, 10:18


MJERE I STRUK Ova aviokompanija ima posebna pravila za putnike - Srpskainfo\nFOTO: DENIS FEDORKO/WIKIPEDIA\nViše nije bitna samo težina kofera nego i samog putnika. Ovaj potez je loša vijest za one sa kojim kilogramom viška oko struka, jednostavno zato što neće moći da stanu u sjedište. Pojas ne može da bude produžen zbog mehanizma erbega. Putnici sa strukom većim od 142,24 centimetara neće moći da vežu pojas u skladu sa bezbjednosnim standardima piše News.com.au.\nNovi erbegovi će takođe predstavljati problem za roditelje sa malom djecom i moraće da putuju ekonomskom klasom ukoliko žele da im djeca sjede u krilu, prenosi blic.rs.\nLadies and gentlemen, please welcome "Phatthana Nikhom", #ThaiAirways' #Boeing787-9, who'll soon fly to #ChiangMai, #Phuket, and #Singapore. pic.twitter.com/Ejn2a4iymx\nThai Airways (@ThaiAirways) September 18, 2017\nOvo nije prvi put da avio-kompanija nameće pravila o širini struka. Finska kompanija “Finer” objavila je plan u novembru da na vagi mjeri putnike prije nego što se ukrcaju u avion. Iz “Finera” ističu da nije zbog toga da bi kažnjavali putnike, već radi smanjenja troškova.\n“Samoa er” prva je kompanija na svijetu koja naplaćuje putnicima na osnovu težine, a ovu praksu uvela je 2013 godine. Svaki kilogram ova kompanija koja više ne posluje naplaćivala je po 50 centi, i to svaki ukrcani bilo kofer, bilo težina samog putnika.\nI “Havaji erlajns” donijeli su kontroverznu odluku 2016. godine za putnike iz Američke Samoe koji više nisu mogli da biraju sjedišta, kako bi osoblje moglo ravnomjerno da rapsoredi težinu u avionu. Ipak, odbacili su tvrdnje da su ih mjerili na aerodromu.\nU istaživanju koju su sproveli Britanci u novembru, četiri od pet anketiranih osoba izjasnilo se da žele da gojazni putnici sjede u specijalnim zonama. Takođe, u sprovedenim anketama “Džetkosta” jedan od deset putnika izjasnio se da mu je neprijatno da sjedi pored osobe prekomjerne težine.\nPUTNICI IZ PAKLA Stjuardesa ostala U ŠOKU kada je vidjela šta žena radi usred aviona (VIDEO)\nNOVA PRAVILA ZA PUTNIKE U Evropsku uniju nećete smjeti ni jabuku da prenesete\nLETOVI OTKAZANI ZBOG PANDEMIJE Grupa evrospkih avio-prevoznika refundiraće novac putnicima\nPUTNICI PROGLAŠENI HEROJIMA Vozač tramvaja se onesvijesti, njihova reakcija SPASLA ŽIVOTE


Predsednik Vučić sa najboljim diplomcima medicinskih fakulteta i srednjih medicinskih škola u Srbiji | Predsednik Republike Srbije\n28.12.2021. - 13:17\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je danas ceremoniji uručenja ugovora o zaposlenju najuspešnijim diplomcima svih medicinskih fakulteta i srednjih medicinskih škola u Srbiji i poručio da država želi da najbolji ostanu ovde.\n"Mi želimo da ostanete ovde, želimo da najbolji budu u Srbiji, a naše je da pomognemo. Poruka države je da ćemo učiniti sve da radite u boljim uslovima", rekao je predsednik Vučić i dodao da pred ovim mladim ljudima nije uobičajena odgovornost zdravstvenih radnika, već mnogo više od toga.\n„Vi ste izabrani zahvaljujući svim vašim sposobnostima, marljivom radu i trudu. Moraćete da snosite veću odgovornost od svih drugih, kao što ni tokom školovanja niste bili isti kao drugi. Na poslu koji dolazi, vaša odgovornost će biti velika. Danas znamo ko ste i znamo šta očekujemo od vas“, istakao je predsednik Vučić i izrazio uverenje da će država imati snage da nastavi sa poboljšanjem životnog standarda medicinskog osoblja.\nPosao i specijalizacije dobilo je 200 mladih lekara sa prosekom 9,5 i 10. Ugovore o radu dobilo je još 500 najuspešnijih diplomaca srednjih medicinskih škola, budućih sestara i tehničara. U okviru Programa zapošljavanja najuspešnijih, koji je Ministarstvo zdravlja pokrenulo 2018. godine, do sada je zaposleno 511 lekara i 900 medicinskih sestara i tehničara.\nBeograd, 28. decembar 2021. godine


UNIJA POSLODAVACA: Neopravdano povećanje minimalne zarade\nPovećanje minimalne zarade bez smanjenja opterećenja poslodavaca trenutno nije održiva i ekonomski opravdana opcija, jer bi mogla dovesti u pitanje opstanak velikog broja crnogorskih preduzeća, saopštio je šef Sektora za međunarodnu saradnju i ekonomiju Unije poslodavaca (UPCG), Mirza Mulešković.\nOn je ukazao da je veoma teško očekivati od privrednika povećanje prihoda koji bi pomogli rješavanju visokih nameta, naročito zbog nedavnog uvećanja opšte stope poreza na dodatu vrijednost (PDV) na 21 odsto, koja obuhvata najveći dio ulaznih troškova, poput povećanja cijene električne energije, goriva i uvođenja i povećanje akciza.\n"Analizirajući trenutnu ekonomsku situaciju u Crnoj Gori, te stanje privrede, mišljenja smo da, pri trenutnom statusu nije održivo i ekonomski opravdano očekivati rast minimalne zarade. Crnogorska privreda je sačinjena od 99 odsto malih preduzeća, od kojih većina posluje na ivici održivosti, a trenutno je blokirano više od 16 hiljada računa u preduzećima i taj broj se povećava iz godine u godinu, što čini skoro 50 odsto realne privrede", ukazao je Mulešković.\nOn je dodao da UPCG, kao reprezentativni zastupnik privrede, neće prihvatiti povećanje minimalne zarade ukoliko se ne otvori i pitanje promjene metodologije obračuna plata.\nMinimalna zarada u Crnoj Gori najniža je u regionu i iznosi 193 eura, dok sindikalci zahtijevaju njeno povećanje na 250 eura. Međutim, to bi prema procjenama Vlade stvorilo trošak poslodavcima u iznosu od 40 miliona eura.\nO povećanju minimalnih zarada, kao i promjenama metodologije obračuna plata raspravljalo se na sjednici Socijalnog savjeta, gdje je i dogovoreno da se urade detaljne analize zbog jasnije slike o tome da li postoje realne osnove za povećanje i da li postoji mogućnost smanjenje njhovog poreskog opterećenja.\nMulešković je naveo da je, i pored toga što je minimalna zarada u Crnoj Gori među najnižima u regionu, opterećenje poslodavaca veliko.\n"U medijima se spekuliše o apsolutnim iznosima minimalne zarade u Crnoj Gori i regionu i iznose se poređenja sa prosječnim zaradama, a niko ne govori o tome koliko je opterećenje na minimalne zarade. U Crnoj Gori visina opterećenja na minimalnu zaradu iznosi 49,2 odsto, u Hrvatskoj 24,9 odsto, Srbiji 34,5 odsto, Sloveniji 43,4 odsto i Bosni i Hercegovini 44,8 odsto", saopštio je Mulešković.\nOn je objasnio da opterećenje na minimalnu zaradu predstavalja troškove koje poslodavac mora izdvojiti kako bi isplatio platu zaposlenom, a uvećanjem osnovice uvećava se i opterećenje na zarade. To bi, kako smatra, vjerovatno dovelo do toga da poslodavci smanje troškove, a jedan od načina je i otpuštanje zaposlenih.\n"UPCG će u narednom periodu tražiti da se razmatra uvođenje neoporezivog dijela osnovne i najnižeg iznosa startnog dijela zarade. Smanjenjem opterećenja zarada doći će do rasta neto plata, što će u krajnjem i povećavati budžetske prihode. Na taj dodatno će se suzbiti i neformalno zapošljavanje što će u konačnom dovesti do povećanja broja zaposlenih, odnosno poreskih obveznica, a samim tim i do povećanja javnih prihoda", zaključio je Mulešković.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 24.01.2018.


Upadljivo ćutanje EU na bolokadu granice\n24.09.2015. / 17:52\nBEOGRAD, Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik smatra da je hrvatsko blokiranje granice nezamisliv vid obračuna u 21. vijeku, ali da je još gore upadljivo ćutanje EU na taj potez.”Batrovci su zatvoreni već četiri dana i niko se iz Brisela tome nije ozbiljnije usprotivio.\n“Kada smo gradili most na Savi na granici sa Hrvatskom čekali smo saglasnost evropskih instituta, a sada, kada je nekoliko dana blokirana granica, EU nema nijedne žestoke osude. To znači da postoji prećutna saglasnost”, ocijenio je Dodik.\nDodik je za dnevni list “Informer” rekao da je Republika Srpska spremna da se solidariše sa Srbijom u vezi sa zatvaranjem granica za hrvatsku robu, ali da je to u nadležnosti vlasti u Sarajevu.\nOn je ocijenio da je zaustavljanje vozila na granici nehumano, nekorektno, ali i pravno neosnovano, naglasivši da, zbog odluke Hrvata, štetu trpe i Srbija i Srpska.\nDodik smatra i da zemlje EU snose odgovornost za “seobu naroda sa Bliskog istoka”, jer su pomagale arapsko proljeće.\nPrema njegovim riječima, djeluje i da Hrvatska i Mađarska sinhronizovano zatvaraju granice i da za to imaju podršku EU. Srna\nTagovi: evropamilorad dodikrepublika srpskaresursivlasti


2012 Septembar - Rodjendan.net\nPozicija: Rodjendan.net > 2012 > Septembar >\nOd početka meseca Septembar 2012. prošlo je oko 93 meseci (93). Prvi dan ovoga septembar meseca je bio Subota (35. nedelja u godini) a poslednji dan je pao na Nedelja (39. sedmica). Septembar je u 2012. godini imao 30 dana od kojih je 5 nedelja. Na dnu stranice možete pogledati kalendar za Septembar 2012.\nDogađaji u mesecu Septembar 2012.\nU našoj bazi podataka smo našli 2 događaja iz meseca Septembar 2012.\n• 12 Septembar 2012. (Kategorija: Smrti), Sid Votkins, engleski neurohirurg. Ostao je upamćen po tome što je dvadeset sedam godine bio na čelu zdravstvene organizacije koje se bavila zdravljem svih vozača Formule 1.\n• 22 Septembar 2012. (Kategorija: Događaji), Održan Prvi kongres Privrednikovih stipendista i srpske omladine u Zagrebu povodom 115. godišnjice osnivanja Srpskog privrednog društva Privrednik u Zagrebu\nKalendar za Septembar 2012.


Srbija dobija prvu banku sperme, koju će moći da koriste i žene bez partnera\nFoto: GoldenBear / Wikipedia\nDoniranje spermatozoida i embriona uskoro će biti moguće i u Srbiji, a zakonom će biti regulisano i otvaranje prve banke sperme u našoj zemlji, saznaje "Blic".\nParovi koji ne mogu da imaju decu, kao i žene koje samostalno hoće da podižu dete neće morati više da idu u inostranstvo, jer će do spreme i jajnih ćelija moći da dođu i u Srbiji. Ovo su i najveće novine u setu od 12 zakona koje priprema Ministarstvo zdravlja.\nEvo šta još predviđaju novi propisi, koji će se odmah naći pred novim skupštinskim sazivom:\nNovi zakon uređuje donatorstvo sperme i embriona foto Wikipedia GoldenBear\nI žene koje nemaju partnera moći će da koriste donatore sperme\nOvaj zakon donosi se zbog povećanja učestalosti neplodnosti u Srbiji poslednjih godina. Osim doniranja spermi i jajnih ćelija, kao i otvaranje banke sperme, omogućuje ženama i muškarcima da čuvaju svoje reproduktivne ćelije, čak i ako su maloletni. Supružnici i vanbračni partneri, koji su odustali od oplodnje, imaće mogućnost da svoje embrione doniraju nekom drugom paru. Uvode se i posebni inspektori za biomedicinu, koji će kontrolisati ceo proces potpomognutog oplođenja.\nDonirana krv će biti bolje raspoređena foto d milenkovic\nKako datu krv poslati tamo gde je najpotrebija\nZakonom o transfuzijskoj medicini predviđeno je prikupljanje i testiranje komponenti krvi u samo četiri zavoda za transfuziju krvi u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i u Kragujevcu (koji treba da se otvori). Nakon toga krv će se distribuirati u bolničke banke krvi po celoj Srbiji, kako se ne bi dešavalo da u nekim bolnicama ima previše, a u nekima nema uopšte krvi. Takođe, predviđeno je uvođenje novog NAT testiranja čime će se bezbednost i kvalitet krvi i komponenata podići na viši nivo.\nBrže obnavljanje spiska zabranjenih supstanci\nJedna od novina Zakona o psihoaktvinim kontrolisanim supstancama je osnivanje Sistema za rano upozoravanje o novim psihoaktivnim supstancama. Obzirom da je Evropski centar za praćenje droga i zavisnosti od droga (EMCDDA) evidentirao 450 novih psihoaktivnih supstanci na nivou Evrope i da je pojava ovih supstanci sve učestalija, važno je da Srbija bude deo ovog sistema za brzu razmenu informacija i procenu rizika od pojave novih psihaoktivnih supstanci. Obaveza svih zemalja članica je da po hitnom postupku obaveštavaju EMCDDA o novim psihoaktivnim supstancama i da se ova informacija putem Sistema ranog upozoravanja podeli sa drugim zemljama. Izmene i dopune predviđaju i osnivanje kontakt tačke za prenos uzoraka zaplenjene droge.\nJedinstvena kontrola izloženosti duvanu\nKao posebna oblast u novom Zakonu o sanitarnom nadzoru biće definisana kontrola upotrebe duvanskih proizvoda i zaštite stanovništva od izloženosti duvanskom dimu. Takođe, prvi put je jasno definisana kontrola namenskih prevoznih sredstava i nabrojana koja su to sredstva za prevoz hrane, predmeta opšte upotrebe, duvanskih proizvoda, hemikalija i biocidnih proizvoda, za prevoz putnika u javnom prevozu, sanitetska prevozna sredstva i sredstva za prevoz umrlih lica – način kontrole i način njihovog obeležavanja. Uvedena je obaveza jedinstvenog izveštavanja o radu i stanju objekata pod sanitarnim nadzorom za celu teritoriju Srbije.\nfoto e conkic\nGarancija kvaliteta medicinskih sredstava\nZakon o medicinskim sredstvima je posle kontrole u Evropskoj uniji vraćen na doradu. U Nacrtu zakona predlaže se usaglašavanje sa tri EU direktive koje se odnose na medicinska sredstva. Najveća predložena izmena odnosi se na stvaranje uslova za rad notifikovanih tela za ocenjivanje usaglašenosti medicinskih sredstava sa standardima EU. Ovim se postiže garancija kvaliteta proizvedenih medicinskih sredstava pre puštanja u promet.\nBiće gotov do kraja godine. U Nacrtu je urađen opšti deo, definicije, nadležnosti, kao i proizvodnja i promet lekova čime se usklađujemo sa direktivom EU. Cilj nacrta je usaglašavanje procedura, rokova i standarda sa Evropom, pre svega zbog podizanja kvaliteta i bezbedosti proizvoda, ali i uslova na tržištu koji će pogodovati investicijama i razvoju ove grane privrede. U izradi su još nacrti zakona o prekursorima, o predmetima opšte upotrebe, o presađivanju organa u svrhu lečenja (Zakon o transplatacijama), o primeni ljudskih ćelija i tkiva u svrhu lečenja, o zdravstvenom osiguranju i o zdravstvenoj zaštiti.


Pravne i ekonomske vijesti 19.12.2016. - Paragraf Lex BA\nNARODNA SKUPŠTINA RS: 22. decembra 2016. godine 21. posebna sjednica Narodne skupštine - Razmatranje Prijedloga Budžeta Republike Srpske za 2017. godinu, te prijedloga Zakona o bankama Republike Srpske i o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit\nKolegijum Narodne skupštine utvrdio je termin održavanja 21. posebne sjednice za četvrtak, 22. decembar 2016. godine, sa početkom u 10 časova. Za 21. posebnu sjednicu predložen je sljedeći Dnevni red: 1. Prijedlog Programa ekonomskih reformi Republike Srpske za period 2017-2019. godine - po hitnom postupku; 2. Prijedlog Budžeta Republike Srpske za 2017. godinu - po hitnom postupku; 3. Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta Republike Srpske za 2017. godinu - po hitnom postupku; 4. Prijedlog zakona o bankama Republike Srpske - po hitnom postupku;\nNARODNA SKUPŠTINA RS: Raspored sjednica skupštinskih odbora za 21. posebnu sjednicu Narodne skupštine\nU okviru pripreme Dvadeset prve posebne sjednice Narodne skupštine Republike Srpske, sjednice Odbora Narodne skupštine Republike Srpske, održaće se po sljedećem redoslijedu: 1. Odbor za evropske integracije i regionalnu saradnju, održaće svoju sjednicu u srijedu, 21. decembra 2016. godine u 09.30 časova, u prostorijama Narodne skupštine Republike Srpske (ovalni salon). Na sjednici će se razmatrati sljedeći materijali iz dnevnog reda Dvadeset prve posebne sjednice, a koji su u nadležnosti Odbora:\nVLADA FEDERACIJE BIH: Utvrđen Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u organima vlasti Federacije BiH\nVlada Federacije BiH je utvrdila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u organima vlasti Federacije BiH i predložila Parlamentu FBiH njegovo donošenje po hitnom postupku s ciljem lakšeg planiranja budžeta.\nZAKON O STEČAJU: Zakon omogućava veći procenat naplate potraživanja i skraćuje stečajni postupak\nNovi Zakon o stečaju ("Sl. glasnik RS", br. 16/2016) donio je niz poboljšanja, a najvažnije je da omogućava veći procenat naplate potraživanja i skraćuje stečajni postupak.\nZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O OSNOVIMA BEZBJEDNOSTI SAOBRAĆAJA NA PUTEVIMA U BOSNI I HERCEGOVINI: Lica koja odbiju alkotestiranje ili budu imala više od 1,5 promila alkohola u krvi platiće kaznu od 400 do 1.000 maraka. Za nevezivanje pojasa ubuduće će za biti naplaćivano od 100 do 300 maraka. Kazne od 400 do 1.000 KM predviđene su za vozače koji voze neregistrovan automobil, kao i one koji prevoze dijete mlađe od 12 godina na prednjem sjedištu. Zakon predviđa i zabranu korišćenja mobilnih telefona i slušalica za pješake, te korišćenje uređaja kojima se ometaju radari ili mjeri brzina kretanja vozila\nVozače u BiH 2017. godine očekuju mnogo rigoroznije kazne za prekršaje u saobraćaju, a kesu će najviše morati da odriješe oni koji za volan sjednu pod uticajem alkohola, ne vežu pojas ili neadekvatno prevoze djecu.\nODRŽANA 2. SJEDNICA KOMISIJE ZA SPROVOĐENJE STRATEGIJE ZA BORBU PROTIV KORUPCIJE RS: Usvojen Izvještaj o do sada realizovanim mjerama iz Akcionog plana za sprovođenje Strategije za borbu protiv korupcije u Republici Srpskoj od 2013. do 2017. godine\nU Banjoj Luci je 16. decembra 2016. godine, održana 2. sjednica Komisija za sprovođenje Strategije za borbu protiv korupcije Republike Srpske. Na sjednici je usvojen Izvještaj o do sada realizovanim mjerama iz Akcionog plana za sprovođenje Strategije za borbu protiv korupcije u Republici Srpskoj od 2013. do 2017. godine. Realizovane mjere i aktivnosti se odnose na sprečavanje sukoba interesa u institucijama u Republici Srpskoj, jačanje integriteta u javnom sektoru, zaštitu prijavljivača koruptivnog ponašanja, sprečavanje i prevenciju korupcije po oblastima koje su se u praksi pokazale kao rizične na korupciju.


Sport Archives - Страница 10 од 536 - YU ECO RTV\nZlato i srebro za mačevaoce „Spartaka“ na Prvenstvu Srbije\n2 јуна, 2022\tSport 0\nTakmičari Mačevalačkog kluba „Spartak“ osvojili su dve medalje na pionirskom Prvenstvu Srbije, koje je održano u Beogradu. Od Subotičana najbolji rezultat ostvario je Nikola Radanović, koji se izborio za plasman na prvom mestu i okitio se zlatnim odličjem, dok je …\nTomislav Sivić više nije trener FK „Novi Pazar“\nIako je „Novi Pazar“, predvođen trenerom Tomislavom Sivićem, uspeo da izbori opstanak u domaćem „elitnom šampionatu“, ovaj eminentni fudbalski stručnjak iz Subotice, ipak, je prekinuo saradnju sa pomenutim superligašem.\nFudbalerke „Spartaka“ privode kraju pripreme za finale Kupa Srbije\n1 јуна, 2022\tSport 0\nFudbalerke „Spartaka“ privode kraju pripreme za finalnu utakmicu Kupa Srbije protiv zemunske „Sloge“. Taj meč odigraće se u petak, 3. juna, na „TSC Areni“ u Bačkoj Topoli, sa početkom u 20 časova. I ove godine, fudbalerke „Spartaka“ izuzetno napornu takmičarsku …\nFinale Kupa Srbije: ŽFK „Spartak“ – ŽFK „Sloga“\nNova „žetva“ medalja karatista „Spartak-Enpija“\n31 маја, 2022\tSport 0\nPredstavnici Karate kluba „Spartak-Enpi“ uspešno su nastupili na dva takmičenja. Na prijateljskom turniru „Srem- Bačka-Banat“, koji je, uz učešće preko 200 takmičara iz 17 klubova, održan u Molu, Subotičani su osvojili ukupno 18 medalja, od kojih su osam zlatnih, šest …\nDarijo Bašć Palković nadomak norme za prvenstvo sveta\nProteklog vikenda, 28-29.05.2022. godine, na stadionu u Sremskoj Mitrovici održano je finale KUP – a Srbije za starije juniore/ke.U konkurenciji juniorki učestvovale su atletičarke iz 35 klubova, dok su se u konkurenciji juniora takmičili atletičari iz 26 klubova. AKŽ „Spartak“ …\nBogat takmičarski program vežbača Gimnastičkog društva „Partizan- Željezničar“\nU narednih mesec dana, predstavnike Gimnastičkog društva „Partizan-Željezničar“ očekuje izuzetno bogat kalendar takmičenja. Dok se mlađi vežbači pripremaju za završetak prvog dela takmičarske sezone, njihovom starijem klupskom kolegi, Filipu Kuliću, predstoje brojni međunarodni izazovi, na kojima će braniti boje juniorske …\n30 маја, 2022\tEmisija, Sport 0\nFudbaleri Spartaka počeli sa priprema za narednu sezonu\n30 маја, 2022\tSport 0\nS obzirom da ove godine ranije počinje fudbalski šampionat Srbije, fudbaleri Spartaka posle dvonedeljne pauze počeli su sa priprema za narednu sezonu. Već je poznato da će biti promena što se tiče igračkog kadra, ali sigurni smo da će se …\nKira Kočiš Sirke postala prvak države\nTakmičari kluba dizača tegova Spartak, učestvovali su na prvenstvu Srbije za takmičare do 23 godine. Takmičenje je bilo održano u Somboru na kome su se za što bolji rezultat borile najbolje juniorke. Subotički klub predstavljala je jedna dama Kira Kočiš …\nStranica 10 of 536« Početak...«89101112\t»\t203040...Kraj »


Er Srbija i dalje ne poleće | Energetski portal Srbije\nEr Srbija i dalje ne poleće\n26.07. 2020 Turizam\nEr Srbija, nacionalna avio-kompanija Republike Srbije, usled pandemije koronavirusa, ponovnog uvođenja zabrana i ograničenja putovanja, prinuđena je da svoju mrežu destinacija dodatno prilagodi u narednom periodu.\nFoto-ilustracija: Unsplash (Lucrezia De Agrò)\nPlanirano obnavljanje letova do određenog broja destinacija biće odloženo za nekoliko nedelja, dok će saobraćaj ka pojedinim destinacijama biti obavljan sa smanjenim brojem nedeljnih frekvencija. Letovi Er Srbije do tri destinacije iz njene mreže biće privremeno obustavljeni na duži period.\nEr Srbija, u zavisnosti od aktuelnih ograničenja u putovanjima, planira da obnovi letove za Rim, Milano i Bukurešt od 16. avgusta, umesto od 1. avgusta, za kada su ti letovi bili prvobitno planirani. Pored toga, srpska nacionalna avio-kompanija planira da letove do Brisela, nakon pauze tokom avgusta, ponovo uspostavi 27. avgusta, a letove do Venecije počev od 31. avgusta. Letovi do Moskve i Tel Aviva, čija je obnova prvobitno planirana u avgustu sada su pomereni na 1. septembar.\nSvi putnici biće obavešteni o promeni u redu letenja i o njihovim novim opcijama za putovanje. Avio-kompanija pruža svu neophodnu podršku putnicima koji su kupili karte za te letove.\nEr Srbija žali zbog eventualnih neprijatnosti prouzrokovanih putnicima.\nZa više informacija putnicima se savetuje da pozovu Kontakt centar Er Srbije na 0800 111 528 iz Srbije ili +381 11 311 21 23 iz inostranstva, da posete airserbia.com ili stranice društvenih medija kompanije.


Od recikliranih guma dobijamo i bolju životnu sredinu i dečja igrališta | Nova Ekonomija\nTretman otpada koji nastaje od iskorišćenih automobilskih guma u Srbiji obavlja se u desetak fabričkih postrojenja, a od tako dobijenih sirovina prave se proizvodi sa brojnim namenama, kažu za Novu ekonomiju u Udruženju reciklera Srbije. Dodaju da recikleri guma od države još nisu dobili ni dinar podsticaja za otpad koji je sakupljen tokom 2020. godine, iako je njihov rad važan za zdraviju životnu sredinu.\n"Pneumatici se sakupljaju putem mreže koju organizuju recikleri, a koja uključuje sopstveni sistem sakupljanja, kao i fizička i pravna lica sakupljače sa kojima sarađuju. Gume stižu i iz vulkanizerskih radnji, poljoprivrednih dobara, sa deponija, industrija, gumarskih, rudarskih i transportnih preduzeća, proizvođača i distributera pneumatika", objašnjava Suzana Obradović, generalna sekretarka Udruženja reciklera Srbije.\nKako napominje, prilikom reciklaže pneumatika dobija se gumeni granulat koji predstavlja 65%, čelična žica 35% i platno 5%. Razdvajanje komponenti se vrši dejstvom magneta i vazdušne struje, a jedini energent koji se koristi je električna energija.\n"Ne upotrebljavaju se hemijski reagensi ili termičke reakcije, tako da se ne stvara nikakva otpadna supstanca. Posebno je značajno da u ovom procesu nema nikakvih propratnih zagađenja životne sredine", kaže sagovornica Nove ekonomije.\nKAKVO JE POSLOVNO OKRUŽENJE U SRBIJI?\nSuzana Obradović podseća da se u Srbiji primenjuje načelo "zagađivač plaća", koje je preuzeto iz zakonodavstva Evropske unije, što znači da su uvoznici i proizvođači guma u obavezi da plaćaju ekološku taksu. Prema njenim rečima, cilj je da se taj novac koristi za bezbedno zbrinjavanje guma kada one postanu otpad, ali on ne stiže na vreme reciklerima:\n"Isplata podsticajnih sredstava za zbrinjavanje guma, kao i svih posebnih tokova otpada, kasni duže od godinu dana i isplaćuje se u manjem iznosu nego što su firme preradile otpada".\nDodaje da je država za tretman otpada u 2019. godini platila 31% manje podsticajnih sredstava za ono što je već sakupljeno i prerađeno. Prošle godine je prerađeno ukupno 46.000 tona guma, što znači da je ostao neplaćen tretman više od 14 miliona kilograma guma.\n"U poslednjem smo kvartalu u ovoj godini, a recikleri za rad u 2020. nisu dobili ni dinara podsticajnih sredstava", kaže generalna sekretarka Udruženja reciklera Srbije.\nSuzana napominje da podsticajna sredstva pokrivaju samo deo troškova sakupljačke mreže, transporta otpada i zahtevne i skupe tehnologije njegovog tretmana. Sa druge strane preduzećima je za profit neophodan veliki obim proizvodnje.\nŠTA SE PRAVI OD RECIKLIRANIH GUMA?\n"Čelična žica se koristi u livnicama i tako se vraća u proces proizvodnje, a platno najčešće koriste cementare kao gorivo", kaže sagovornica Nove ekonomije.\nOd gumenog granulata se prave razni proizvodi koji se upotrebljavaju u građevinarstvu, saobraćaju, sportu i rekreaciji, poljoprivredi, domaćinstvu. U našoj zemlji ga kao sirovinu za proizvode koristi desetak firmi redovno i još toliko sporadično.\n"Prave se podloge za sportske terene, dečja igrališta, obloge za izolaciju krovova, podni izolacioni materijal, zvučne barijere u građevinarstvu i stambenim zonama pored kolovoza, stubići za parkiranje, nosači za znakove..."\nU Udruženju reciklera Srbije podsećaju da je reciklaža guma važna za zdraviju sredinu, jer u suprotnom one zagađuju tlo, vodu i vazduh. Napominju i da je opasno odlagati ih na deponijama jer su lako zapaljive.


"Ludi kaluđer": Zapad da proglasi superiornost nad islamom - Beo News | Vesti iz Srbije, Australije i ExYu\nMeđutim, njegova izjava je u australijskoj javnosti kritikovana kao pokušaj "trampifikacije" tamošnje politike.\nAbot, katolik koji je pre ulaska u politiku razmišljao o tome da postane sveštenik, a jedan od nadimaka mu je bio "ludi kaluđer", takođe je pozvao Australijance da prestanu da se "izvinjavaju zbog vrednosti koje su našu zemlju učinile jednom od najslobodnijih, najpravednijih i najprosperitetnijih na svetu", prenela je agencija AFP.\nOn je u članku za australijski list "Sidnej Dejli Telegraf" takođe pozvao Zapad da "bude spreman da proglasi jasnu superiornost naše kulture nad onom koja opravdava ubijanje ljudi u ime Boga".\n- Ne možemo više da poričemo masovne probleme unutar muslimanske vere - istakao je Abot, koji je ostao bez premijerske pozicije nakon što je u septembru prihvatio izazov stranačkih kolega i zakazao glasanje za čelništvo svoje Liberalne stranke, ali je poverenje dobio Malkolm Turnbol, koji je tako postao predsednik stranke i premijer Australije.\nPredstavnik opozicione Liberalne stranke Ed Hjusik je oštro kritikovao Abotove "napore da trampifikuje australijsku politiku", referišući se na favorita za kandidaturu Republikanske stranke na predsedničkim izborima u SAD Donalda Trampa, koji je u ponedeljak predložio da muslimanima bude potpuno zabranjen ulazak u SAD.


You searched for Saša Đorđević - Trebevic.net\nRezultat pretrage za: Saša Đorđević\n“Orlovi” krenuli bez Jokića, Đorđević neće o Kaliniću!\nSelektor košarkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Saša Đorđević okupio je u četvrtak u beogradskom hotelu Kraun Plaza igrače na koje će računati od prvog dana priprema za Svetsko prvenstvo u Kini (31. avgust – 14. septembar). U 13.30 časova, šef...\nViše od dvije decenije od svjetske titule: Jugoslavija je te 1998. ispisala istoriju\nNa ovaj dan, prije 21 godine, Jugoslavija je postala prvak svijeta u košarci i to prvi put od raspada one velike države, SFRJ. Triput su “plavi” priJe tog krvavog raspada pokoravali planetu (1970, 1978. i 1990. godine), a onda...\nKnežević: Ogromna uloga epske pjesme u Velikom ratu\nUpisivanje pjevanja uz gusle na Uneskovu listu nematerijalnog kulturnog nasljeđa Srbije, krajnji je domet onoga što je kralj Aleksandar Ujedinitelj započeo tokom Prvog svjetskog rata, izjavio je večeras u Istočnom Sarajevu profesor književnosti Saša Knežević. “Zahvaljujući kralju Aleksandru i...\nSrpski treneri sinonim za uspjeh\nSrpski košarkaški treneri pretplaćeni su na trofeje, pa su proteklog vikenda njihovi klubovi dominirali u kup takmičenjima širom Evrope.\nVečeras donatorsko veče: Vlada Srbije donira 250 hiljada evra, a predsjednik Srpske 400 hiljada maraka za Fond solidarnosti RS\nU Banjaluci će večeras biti održano osmo donatorsko veče “S ljubavlju hrabrim srcima”, koje organizuje kabinet predsjednika, a od koje će sva prikupljena sredstva biti uplaćena na račun Fonda solidarnosti za dijagnostiku i liječenje oboljenja, stanja i povreda djece...\nPromovisana zbirka pjesama “Ispovest ludaka” Gorana Vračara\nTrećeg dana 21. Festivala malih scena i monodrame, pjesnik iz Istočnog Sarajeva Goran Vračar promovisao je večeras u Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo zbirku pjesama "Ispovest ludaka".


Malešević: Svi da rade na očuvanju srpskog jezika | Banjaluka.net\nMalešević: Svi da rade na očuvanju srpskog jezika\nNa očuvanju srpskog jezika trebalo bi ozbiljno da radi društvo u cjelini, posebno mediji, a ne samo neke institucije, izjavio je ministar prosvjete i kulture Republike Srpske Dane Malešević.\nMalešević je rekao da je pitanje da li je srpski jezik moguće očuvati onako kako se želi ako se djeluje samo posredstvom institucija.\nOn je ukazao na sveprisutne latinične natpise preduzeća i drugih objekata, te naglasio da ne vjeruje da bi neka firma bila manje poznata ili manje uspješna ako bi naziv istakla na ćiriličnom natpisu.\n-I to je očuvanje srpskog jezika. Nedavno sam bio u Rusiji gdje `Koka-kola` piše na ćirilici i Rusima ne smeta da je piju, niti smeta kompaniji `Koka-kola` da na taj način istakne svoj poznati logo i izvanredno posluje na tom tržištu- rekao je Malšević na Ekonomskom fakultetu, gdje je prisustvovao predavanju posvećenom srpskom jeziku.\nOn je naveo da i lokalne zajednice mogu stimulisati srpski jezik tako što će smanjiti takse za preduzeća koja svoj naziv žele istaći na ćiriličnom natpisu.\nKomentarišući prijedlog Unije studenata Republike Srpske o uvođenju predmeta srpski jezik na sve fakultete, Malešević je naveo da univerziteti imaju autonomiju, pogotovo kada je riječ o nastavnim planovima i programima.\nProfesor savremenog srpskog jezika, stilistike i opšte lingvistike Miloš Kovačević istakao je zadovoljstvo ovom idejom Unije, jer je to rješenje za probleme sa kojima se suočava srpski jezik.\n-Ako završite 90 odsto fakulteta i prvi i posljednji put ste se sa jezikom sretali u osnovnoj školi, vi zapravo širite jezičku nekulturu bez obzira koliko ste formalno obrazovani i svejedno vam je da li govorite točka, tačka ili drugo- rekao je Kovačević.\nOn je naglasio da je danas veliki problem što se više ne zna šta je jezik i da li preimenovanje jezika znači novi jezik, te da li lingvistika kao nauka može i šta može da kaže o ovome i kakav odnos treba da bude između onih koji odlučuju na političkom planu i onih koji se drže lingvističkih činjenica.\n-Studente zanima zašto engleski jezik koji se koristi u toliko zemalja svijeta ili njemački nikada nisu preimenovani, dok je srpski jezik prvo preimenovan u srpsko-hrvatski, a potom je dobio četiri nova imena- rekao je Kovačević.\nOn je naglasio da je BiH jedinstven primjer u svijetu jer se u njoj insistira da jezik jednog naroda bude “zemaljski jezik”, odnosno bosanski, a ne bošnjački jezik, te upozorava da je identitetski kriterijum srpskog naroda još od 19. vijeka – jezik, pismo i crkva.\n-Ukoliko bi Republika Srpska i srpski narod prihvatili `bosanski jezik` to bi značilo početak kraja srpske kulture, srpskog jezika i srpskog naroda ne samo na prostorima BiH, jer je to put koji je počeo sa razgradnjom i preimenovanjem i, s obzirom na to da je jezik identitetski kriterijum, ako mu ukinete identitet, put za asimilaciju jednog naroda- istakao je Kovačević.\nOn je izrazio nadu da će Srbija ispraviti grešku koju je napravila uvođenjem bosanskog jezika u škole u Sandžaku, jer Evropska povelja o manjinskim jezicima precizira da se nijedan jezik ne može proglasiti manjinskim ako je podudaran sa većinskim jezikom.\n-Razlika između ‘bosanskog’ i srpskog nema, osim na leksičkom planu, ali leksički plan ne čini razlike unutar jednog jezika- objasnio je Kovačević i zaključio da nijedan narod na svijetu nema nemaran odnos prema jeziku kakav imaju Srbi.\nPredsjednik Unije studenata Republike Srpske Borivoj Obradović rekao je da će studenti nastaviti da insistiraju na uvođenju predmeta srpski jezik na svim fakultetima, jer bi na taj srpski jezik bio očuvan i sačuvan od preimenovanja.\nPredavanje “Razlozi i intencije preimenovanja srpskog jezika”, koje je održao profesor Kovačević, organizovalo je Ministarstvo i Unija studenata Srpske u saradnji sa Studentskim parlamentom Univerziteta u Banjaluci.


Tramp optužio Demokrate da uništavaju Ameriku i sprečavaju njegovu kandidaturu! – PRST\nDonald Tramp, bivši predsednik SAD, optužio je Demokratsku stranku da koristi istragu o neredima na Kapitolu kako bi dezavuisali građane Amerike sa ozbiljnih problema jer se zemlja uništava. Tramp je takođe dodao da Demokrate rade na tome da ga spreče da se ponovo kandiduje za funkciju predsednika 2024. godine.\nTramp je tu tvrdnju izneo u ponedeljak u izjavi na 12 stranica, izdatoj kao odgovor na prošlonedeljno pokretanje javnih saslušanja odbora Predstavničkog doma u kojima se istražuju događaji od 6. januara 2021.\nČlanovi Kongresa grade slučaj na Trampovim javnim insistiranjima da su ukradeni izbori 2020. – uprkos tome što su predsednički pomoćnici u više navrata govorili da je to neistina – a te tvrdnje su zavarale njegove pristalice i navela ih da upadnu u zgradu Kapitola.\nTramp je odbacio te tvrdnje rekavši da nacija pati, te da je američka ekonomija je u padu, a inflacija je u porastu.\n– Cene gasa dostigle su najviši nivo u istoriji. Brodovi ne mogu da istovare teret. Porodice ne mogu dobiti potrebnu formulu za bebe. Mi smo sramota širom sveta. Ali umesto da pokuša da reši te i druge probleme, Kongres demokrata postavlja Imitaciju suda, nadajući se da će odvratiti američki narod od velikog bola koji doživljava. – napisao je Tramp.\nTramp je ponovio svoju tvrdnju da su demokrate dobile vlast putem nameštenih izbora, a građani Amerike su i ljuti i tužni.\nIstraga od 6. januara je „samo pokušaj da se spreči čovek koji vodi u svim anketama, i protiv republikanaca i demokrata sa velikom marginom, da se ponovo kandiduje za predsednika“, napisao je Tramp.\n– Sjedinjene Države se uništavaju. Demokrate znaju da bih sve ovo ispravio i čine sve što je u njihovoj moći da me zaustave – dodao je on.\nTags: Demokrate SAD Tramp\nPRETHODNI TEKST: U Grčkoj počelo snimanje trećeg nastavka filma „Moja velika mrsna pravoslavna svadba“\nSLEDEĆI TEKST: Batinaši u Sremskoj Mitrovici motkama i pesnicama prebili mladića(VIDEO)


EPCG: Pratićemo izmjene nacionalnog zakonodavstva o emisiji štetnih gasova iz termoelektrana - Vijesti.me\n"OBEZBIJEDIĆEMO POŠTOVANJE GRANIČNIH VRIJEDNOSTI KADA POSTANU OBAVEZUJUĆE"\nEPCG: Pratićemo izmjene nacionalnog zakonodavstva o emisiji štetnih gasova iz termoelektrana\nIz EPCG su, povodom kritičkih i netačnih navoda iznešenih od pojedinaca i nekih NVO, a povodom projekta izgradnje Bloka II TE Pljevlja i najavljenih direktiva EU, istakli da se postojeće stanje elektro-energetskog sektora nedvosmisleno može razvijati kroz ekonomski-ekološku opravdanu upotrebu uglja i proizvodnju električne energije u pljevaljskom području Edit\nElektroprivreda, EPCG (Foto: Ivan Petrušić)\nMINA 18. avgust 2017, 15:56 ažurirano 4. februar 2019, 01:54\nElektroprivreda Crne Gore (EPCG) će kao i do sada pratiti izmjene nacionalnog zakonodavstva po pitanju emisiju štetnih gasova iz termoelektrana (TE) i obezbijediti puno poštovanje i novih strožijih graničnih vrijednosti emisija kada one postanu obavezujuće, poručili su iz tog preduzeća.\nNevladina organizacija (NVO) Grin houm /Green home/ saopštila je u četvrtak da je Evropska unija (EU) objavila nova pravila zagađenja koja će ograničiti emisiju štetnih gasova iz TE i koja će, imati veliki uticaj i na države Zapadnog Balkana.\nIz EPCG su, povodom kritičkih i netačnih navoda iznešenih od pojedinaca i nekih NVO, a povodom projekta izgradnje Bloka II TE Pljevlja i najavljenih direktiva EU, istakli da se postojeće stanje elektro-energetskog sektora nedvosmisleno može razvijati kroz ekonomski-ekološku opravdanu upotrebu uglja i proizvodnju električne energije u pljevaljskom području.\nOni su podsjetili da će Škoda Praha, ili bilo koji drugi partner u projektu Bloka II, biti obavezan da u ponuđenim tehničkim rješenjem zadovolji sve najstrožije granične vrijednosti emisija dimnih gasova predviđene nacionalnom i evropskom legislativom.\n„Takođe imajući u vidu i najavljenu ekološku rekonstrukciju Bloka I navodimo da će i ekološki rekonstruisani Blok I, na kom je predviđena ugradnja sistema za odsumporavanje i denitrifikaciju, poboljšenje postojećeg elektrofilterskog postrojenja kao i sistema otpadnih voda, takođe ispunjavati ove uslove“, kaže se u reagovanju EPCG.\nKako su rekli, ne samo da je EPCG upoznata sa tim pitanjem u šta sumnjaju predstavnici pojedinih NVO, već je u objavljenom javnom pozivu za odabir projektanta idejnog projekta i za ekološku rekonstrukciju Bloka I, objavljenom u junu, tražila da projektant da predlog tehničkog rješenja uzimajući u obzir i strožije granične vrijednosti emisija predviđene najnovijim standardima LCP BREF dokumenta u odnosu na postojeće standarde predviđene nacionalnim zakondavstvom tj. Direktivom o industrijskim emisijama 2010/75 /EC.\n„U okviru trenutnih pregovora sa kompanijom Škoda Praha i njenim partnerom kompanijom General Electric predviđeno je da blok II TE Pljevlja tehničko-tehnološki bude projektovan i izgrađen tako da pored trenutno važećih graničnih vrijednosti emisija predviđenih nacionalnim zakonodavstvom i Direktivom o industrijskim emisijama zadovolji i strožije granične vrijednosti predviđene LCP BREF dokumentom“, ističu iz EPCG.\nOni su naglasili da se očekuje da će početak primjene novih strožijih graničnih vrijednosti emisija dimnih gasova u zemljama EU otpočeti u 2021. godini, a da se što se tiče država koje su u procesu pridruživanja EU tek očekuje tačno definisanje datuma od kog će se te vrijednosti primjenjivati.\nPojasnili su da su, vezano za primjenu Direktive o industrijskim emisijama 2010/75/EC, odgovarajućim odlukama Ministarskog Savjeta Energetske zajednice (MEK) čije je Crna Gora član predviđeni mehanizmi tj. tranzitni periodi u kojima je predviđeno da se izvrše ugradnje potrebnih ekoloških sistema i da je u skladu sa Odlukom donijetom u oktobru prošle godine u Sarajevu dozvoljeno TE Pljevlja da radi sa postojećim nivoom emisija do 20 hiljada radnih sati počev od 1. januara 2018. do 31. decembra 2023. godine.\n"EPCG će kao i do sada pratiti, u saradnji sa MEK-om i Ministarstvo održivog razvoja i turizma, buduće izmjene nacionalnog zakonodavstva po ovom pitanju i obezbijediti puno poštovanje i novih strožijih graničnih vrijednosti emisija kada one postanu obavezujuće", poručili su iz tog preduzeća.\nSa druge strane, kako su rekli, važnost postojanja i izgradnje novog stabilnog izvora energije se ne dovodi u pitanje.\n"To je pokazao i rad Bloka I u periodu januar - februar ove godine kada su bile ekstremno niske temperature bez padavina kao i terenutni sa visokim temperaturama uz sušni period kada je okosnica stabilnosti elektroenergetskog sistema upravo Blok I kao bazni izvor energije", rekli su iz EPCG.\nOni su istakli da je Studija opravdanosti projekta izgradnje Bloka II, koju je izradio renomirani finansijski konsultant Deloitte, pokazala da je projekat isplativ i to u svim varijantama scenarija izgradnje kao i da su ostale relevantne studije, evropskih kompanija Fichtner i Pöyry, takođe potvrdile opravdanost projekta uzimajući u obzir sve aspekte njegove realizacije.


U prijatnoj atmosferi galerije "Akvarijus" u Kosovskoj Mitrovici održan je prvi Festival dečijeg stvaralaštva "Kaktus" koji za cilj ima da promoviše i afirmiše umetnost dece do 14 godina i okuplja škole i pojedince sa čitavog Kosova.\nJedan od urednika Privatno kulturnog centra "Akvarijus" Aleksandar Dunđerin kaže da je nakon četiri godine rada ove galerije "bilo vreme za jedan ovakav festival".\n"Mi u sastavu kulturno umetničkog centra već imamo školu slikanja `Mali atelje`, imamo dečiji i omladinski pozorišni ansambal `Mali teatar` tako da je sasvim logično bilo da okupimo i decu širom Kosova i Metohije. To je jedan korak više, jer mi inače u radu akcenat stavljamo baš na mlade. Zamislili smo da prvi dan festivala bude posvećen likovnim umetnostima, drugi muzici i treći pozorištu, odnosno scenskoj umetnosti", kazao je Dunđerin.\nNajzaslužnija za organizaciju festivala je svakako Miljana Dunđerin iz PKC-a, koja je tokom festivala, sa puno pažnje i strpljenja uspela da se posveti svakom učesniku, a bilo ih je sedamdeset dvoje. Kaže da je bilo iznenađujuće lako organizovati festival, ali i zahtevno, te da je za nju ovo jedna on najlepših stvari koje je doživela kada je rad sa decom u pitanju.\n"Puno je emocija u meni, volela bih da mogu da iskažem sve ono što osećam, jer ovo što sam za ova tri dana doživela sa ovim klincima je nešto što ću zauvek pamtiti. Mislim da ovakav jedan festival ne može nikome da šteti, ovo je jedino ulaganje u budućnost", kazala je Miljana Dunđerin i dodala de će sa organizacijom festivala nastaviti i u narednim godinama.\n"Svaki naredni festival može da bude samo veći i bolji od prethodnog, i sigurno dok god postojimo ovde, u ovom gradu, postojaće i ovaj festival".\nPriliku da bude deo festivala imao je Crkveni hor "Car Dušan" iz Štrpca. Horovođa, Aleksandra Spasić dovela je grupu od 10 devojčica.\n"Ovde smo da uveličamo ovaj dečiji festival. Jako smo srećni što ćemo sa ostalima podeliti ono što smo spremali. Za decu su ovakva druženja jako bitna. Uvek nosimo divne uspomene sa naših putovanja i gostovanja", rekla je Spasićeva.\nZa Aleksandra Gudžića iz amaterskog pozorišta "Janićije Popović" festivali i gostovanja su jedinstvena prilika da se glumci međusobno upoređuju.\n"To je jedinstvena prilika da vidimo gde smo i šta nam valja činiti kako bi unapredili i poboljšali rad naše sekcije glume. Deci savetujem da dođu u pozorište i probaju glumu, tu razvijaju svoj talenat i kreativnost, a takođe se uče i pravim vrednostima", kazao je Gudžić.\nGitarista Petar Rakić je na festival doveo svoja dva učenika, kaže da su za decu neophodna dešavanja poput ovog, gde je zastupljena isključivo umetnost.\n"Deca se moraju upozanti sa umetnošću, da ih ima, moraju znati da nisu sami, jer na televiziji nema ovakvih sadržaja, a trebalo bi da bude. Treba raditi sa decom i praviti im ovakve sadržaje. To nam je budućnost", kazao je Rakić.\nUčesnici festivala bili su i pevačka etno grupa "Pletenica" iz Kosovske Kamenice, Muzička škola "Stevan Hristić" iz Stanišora, učenici Muzičke škole "Miodrag Vasiljević" iz Kosovske Mitrovice, ali i pojedinci koji su želeli da sa prisutnima podele svoj talenat.\nDa su mališani uživali u festivalu videlo sa na njihovim nasmejanim licima, a neki od njih su trenutke sreće podelili i sa nama.\n"Puno mi znači učešće na ovom festivalu pre svega što je ovo jedno lepo iskustvo. Najbitnije je da se svi lepo družimo i što imamo prilike da se svi zbližimo, da razmenjujemo naša iskustva", rekla je Tamara Ristović.\n"Baš je super i ima puno slika", kazala je Marta Simić.\n"Jako mi je prijatno i lepo ovde. Upoznala sam nove drugare", kazala je Helena Popović.\nGalerija „Akvarijus“ postoji od 1996. godine, međutim 2015. godine je pretvorena u Privatni kulturni centar. U ovoj galeriji se organizuju razni događaji, od likovnih izložbi do književnih večeri i filmskih projekcija.\n25.05.2020 Od četvrtka kretanje po 16 sati (1383)\n25.05.2020 Gračanica: Počela isplata od 100 evra (629)\n25.05.2020 Obijena škola u Sušici, ukradeni računari (569)


RTS :: EK prognozira dalji snažan privredni rast Srbije\npetak, 08. nov 2019, 15:51 -> 15:54\nKomisija navodi da snažna domaća tražnja pokretač je rasta srpske ekonomije, što je praćeno "snažnim uvozom", kao i "značajnim rastom izvoza".\n"Očekuje se da će snažna domaća potražnja i u naredne dve godine ostati važan pokretač privrednog rasta, kome će značajno doprineti i potrošnja i investicije", navodi se u dokumentu.\n"Očekuje se da će i državna potrošnja nastaviti da direktno podržava ekonomske aktivnosti kroz veću javnu potrošnju i kapitalne izdatke", navode u Komisiji.\nKada je reč o investicijama, očekuje se da njihov rast bude "umeren, ali i dalje snažan" s obzirom na dobre makroekonomske izglede, nižu premiju rizika zemlje, poboljšane uslove finansiranja i visok priliv stranih direktnih investicija.\nSrbija, prema oceni Evropske komisije, nastavlja da privlači "rekordno visoke i različite direktne investicije" i "dobro je pozicionirana da zadrži jak izvozni zamah".\n"Stabilnost cena je i dalje dobra, a očekuje se da pritisci uslovljeni potražnjom u velikoj meri budu zadržani tokom predviđenog perioda", stoji u prognozama Evropske komisije za Srbiju.\nUpozorenje zbog "geopolitičkih i trgovinskih tenzija"\nU Komisiji upozoravaju na spoljne rizike, zbog "geopolitičkih i trgovinskih tenzija", ali smatra da su oni izbalansirani i da u Srbiji postoji značajan prostor za politiku podrške privrednom rastu.\n"Fiskalni izgledi ostaju optimistični. Predviđeni deficit se kreće oko srednjoročnog cilja deficita od 0,5 odsto BDP-a, a državni dug se predviđa da padne ispod 50 odsto BDP-a", zaključuju u Evropskoj komisiji.


SEEbiz.eu / TREND / Siemens u Subotici zapošljava još 230 ljudi\nSiemens Subotica Udo Eihlinger\nSiemens u Subotici zapošljava još 230 ljudi\nDatum objave: 23.12.2015. - 20:40:50\nSUBOTICA - Od Nove godine, kompanija "Siemens" će u subotičkoj fabrici vetrogeneratora zaposliti još 230 novih radnika, rekao je generalni direktor "Siemensa" za Srbiju Udo Eihlinger.\n"Pošto smo na 5. mestu u svetu, naši planovi su da u Srbiji budemo na prvom mestu na dugi rok, ali je za to potrebno da zadovoljimo globalnu tražnju. Zato planiramo da uposlimo još kvalifikovanih radnika", rekao je za RTS Ajhlinger.\nKako navodi javni servis, nemački gigant je od avgusta već primio 309 novozaposlenih, a od januara nove godine taj broj će biti uvećan za 230 radnika.\nKompanija "Siemens" posluje u celom svetu, a otvaranje novih radnih mesta je potvrda ranije najave da će širiti proizvodnju u našoj zemlji.\nKako podseća RTS, svaku treću vetroturbinu u Evropi pokreće vetrogenerator koji se proizvodi u subotičkoj fabrici.


EP BiH ostvarila prihod od 464,134 miliona KM u prvoj polovini 2012. – Visokoin.com\nNajvažnije je da je počela rekonstrukcija bloka 6 u Termoelektrani “Tuzla”, čija je vrijednost oko 120 miliona KM, koja se očekuje da će do decembra biti uspješno završena, rekao je generalni direktor JP Elektroprivrede BiH Elvedin Grabovica, koji je danas u Sarajevu medijima predstavio detalje poslovanja ove kompanije za prvih šest mjeseci.\nZa taj period karakteristično je, kaže, da su svi tarifni kupci snabdijevani redovno električnom energijom te da je završena revitalizacija bloka 6 (100 MW) u Termoelektrani “Kakanj”, koja je iznosila 94 miliona KM.\nTakođer, ističe da su objavljeni svi planirani remonti u termoelektranama.\n“Zbog izrazito hidrološki nepovoljne prošle godine, u 2012. godinu ušlo se s praznim akumulacijama, gdje su januar i februar također bili izrazito sušni. Elementarna nepogoda u februaru stvorila je ogromne probleme s proizvodnjom električne energije, s transportom i istovarom uglja, te smo morali obustaviti prodaju bilansnih viškova”, rekao je Grabovica.\nNavodi da se zbog toga morao pokrenuti program ušteda na svim nivoima Elektroprivrede BiH, te konsolidirati akumulaciju i zalihe uglja.\nSve ovo je rezultiralo prihodom od 464,134 miliona KM, rashodom od 458,111 miliona KM i konačnim rezultatom poslovanja od šest miliona KM.\nZato je ovim putem demantirao sve spekulacije koje se spominju posljednjih dana u medijima o milionskim gubicima Elektroprivrede BiH.


Sutra se u Novom Sadu iznenada pojavljuje Sila – CLUBBING.RS\nSutra se u Novom Sadu iznenada pojavljuje Sila\n„Odsviraćemo klasičan rok koncert koji će opet biti za gibanje i uživanje u igri”, najavljuje bubnjar benda Nemanja Aćimović…\nSastav „Neočekivana sila koja se iznenada pojavljuje i rešava stvar” održaće koncert u klubu „Trema” sutra od 22 sata. Dva člana su napustila bend, ali niko ih nije zamenio, već nastavljaju da nastupaju kao trojka, s tim što je Boris Mladenović s mesta tonca prešao na mesto basiste.\nSvaka svirka „Sile” je specifična, a u Novom Sadu, gde su bili i prošle godine (u „Izbi”, u staroj postavi), sutra uveče će, kako najavljuju, biti i te kako drugačije od onoga na šta su navikli njihovi fanovi. Uvek su se prilagođavali ambijentu, a i sada su prinuđeni da to učine.\n– Dosad smo se trudili da pravimo krosover sa di-džejevima, što znači da smo svirali plesnu klupsku muziku, uslovno rečeno za tehno publiku. Pravili smo celovečernje žurke, ali „Trema i ostala mesta u Novom Sadu, nisu u mogućnosti da to obezbede. Zato ćemo ovaj put odsvirati klasičan rok koncert koji će opet biti s muzikom za gibanje i uživanje u igri – najavljuje bubnjar Nemanja Aćimović.\nZanimljivo je da „Neočekivana sila koja se iznenada pojavljuje i rešava stvar” svira disko muziku instrumentima za rokenrol. Tako su ranije uspevali da pomire publiku koja ide na rejv žurke i „klasičnu koncertnu publiku.\n– Kada smo počeli 1997. godine, samo ime nam je omogućilo da nas javnost zapazi. Srbija je bila pod sankcijama, a mi smo bili zamena za strane grupe i nudili novi obrazac zabave koji se svodio na DJ nastupe. Zato smo u prve dve-tri godine bez ijednog spota, reklame, pesme(!) napravili bum i imali po hiljadu ljudi jednom mesečno u različitim prostorima – priseća se Nemanja, koji sedi i za bubnjevima „Jarbola” i „Lira Vege”.\nČlanovi „Sile” autori su muzike za filmove „Munje” i „Apsolutnih 100”. Krunom njihove karijere mogao bi da se nazove album „Sunca” iz 2002. godine, koji im je produciorao Dušan Kojić Koja. Na njemu peva i solistkinja grupe „Lira Vega” Zoja Borovčanin, koju će moći da čuju i posetioci sutrašnjeg koncerta. Ulaznica košta 250 dinara u pretprodaji. Pre svirke prodavaće se za 350 dinara.\nOtkazan koncert „Goribora”\nKao gosti na koncertu „Sile” nastupiće „Groove orchestra”, bend koji postoji četiri godine, a u poslednje vreme radi sa šest članova. U njihovoj muzici zastupljeni su elektro, pank, džez, pop i drugi muzički pravci. Inače, koncertni vikend je večeras trebalo da najavi bluz bend iz Bora „Goribor”, ali je njihova svirka odložena, zbog bolesti jednog člana grupe. Kako je za „24 sata” rekao Srđan Tomić, PR menadžer kluba „Route 66”, njihov koncert biće održan u tom klubu što je skorije moguće.


Nova rešenja za oporavak ekonomije\nPredsednik Obama danas je izneo dodatne predloge u cilju podsticanja ekonomskog rasta i otvaranja novih radnih mesta, nastojeći ujedno da pomogne demokratskim članovima Kongresa koji bi mogli da izgube mesta na novembarskim izborima.\nU govoru u Klivlendu, u državi Ohajo, Obama je predložio da se prošire poreske olakšice za razvoj i istraživanje u očekivanju da će nove ideje i proizvodi doprineti bržem ekonomskom rastu. Predsednik je takodje predložio dodatne poreske olakšice kojima bi se kompanije podstakle da nabave novu opremu, prošire svoje operacije i otvore nova radna mesta.\nMedjutim, Obama se usprotivio nastojanjima republikanskih članova Kongresa da se produži važenje poreskih olakšica za dva odsto najbogatijih Amerikanaca, koje je odobrila Bušova administracija, rekavši da bi taj plan uvećao budžetski deficit za 700 milijardi dolara tokom narednih 10 godina.\nPredsednik Obama je već predložio plan za obnovu objekata infrastrukture, uključujući autoputeve, železničke pruge, mostove i aerodrome, u vrednosti od 50 milijardi dolara.\nFederalne rezerve u međuvremenu su saopštile da postoji niz nagoveštaja usporavanja privrednog oporavka. Ekonomski rast, kako je ocenila Centralna banka, bio je skroman u periodu od sredine jula do kraja avgusta. Podaci iz više područja takođe pokazuju da je oporavak neujednačen širom Sjedinjenih Država, navode Federalne rezerve.


Zaštitnik: Mediji u Srbiji podgrevaju tenzije, umesto da ih stišavaju\nVršilac dužnosti zaštitnika građana Miloš Janković ocenio je juče da napisi u medijima Srbije neprekidno podgrevaju tenzije, umesto da ih stišavaju, i tako drže društvo u stanju konstantne napetosti koja građane deli i sukobljava.\n“Javnost je preplavljena vestima iz rubrika ‘crne hronike’, praćenih komentarima čitalaca koji pozivaju na linč, kao i senzacionalističkim prenošenjem informacija o osetljivim temama i banalizovanjem događaja, a takva situacija zahteva angažovanje države i čitavog društva”, upozorio je Janković. On je u saopštenju ocenio da nedavna fotografija deteta u mrtvačkom kovčegu i lažna čitulja na kojoj fotografiju predsednika Srbije Aleksanda Vučića prati i skaredni tekst, “nisu ništa drugo do necivilizacijski čin kojeg bi svako društvo trebalo da se stidi”.\n“Ovakvi događaji obavezuju organe javne vlasti da detaljno rasvetle svaki konkretan incident i sankcionišu počinioce”, zaključio je Janković, koji je oštro osudio svaku vrstu nasilja i agresivnog ponašanja koji stvaraju antagonizam i netolerantnost među građanima.\n„Zašto Srbija može u EU, a Ukrajina ne može?“Vučić obećao Trampu „najbolji doček u ovom delu Evrope“


Sastanak direktora Agencije za borbu protiv korupcije i ambasadora Austrije – Agencija za sprečavanje korupcije\nDirektor Agencije za borbu protiv korupcije Dragan Sikimić sastao se sa ambasadorom Austrije Nikolausom Luterotijem i njegovom zamenicom Sabine Krojsenbruner.\nDirektor Sikimić naglasio je značaj vladavine prava i borbe protiv korupcije u kontekstu evropskih integracija Republike Srbije, kao i izuzetne podrške Republike Austrije u tom procesu. Izrazio je i nameru Agencije za borbu protiv korupcije da uspostavi saradnju sa srodnim austrijskim institucijama kroz razmenu dobrih praksi i iskustava u domenu prevencije korupcije.\nAmbasador Luteroti istakao je važnost saradnje Republike Srbije i Republike Austrije, kao i sprovođenja reformi u procesu proširenja Evropske unije. Izrazio je i spremnost Republike Austrije da podrži saradnju u borbi protiv korupcije.


GIMNAZIJA "Jovan Jovanović Zmaj" u Novom Sadu i ove godine organizuje besplatne pripreme za polaganje prijemnih ispita za upis u odeljenja za učenike sa posebnim sposobnostima.\nsajt Gimnaѕije Jovan Jovanović Zmaj Novi Sad\nPripreme će se organizovati iz matematike za upis u prvi razred učenika sa posebnim sposobnostima za matematiku, za računarstvo i informatiku, za fiziku. Iz matematike za upis u sedmi razred za učenike obdarene iz matematike, iz fizike za upis u prvi razred smera za učenike sa posebnim sklonostima za fiziku, iz hemije za upis u prvi razred smera za učenike sa posebnim sposobnostima za biologiju i hemiju. Besplatna pripremna nastava biće i iz biologije za upis u prvi razred smera za đake sa posebnim sposobnostima za biologiju i hemiju. Iz engleskog, nemačkog, ruskog i francuskog za upis u prvi razred bilingvalnog odeljenja, kao i matematika, engleski i srpski jezik za upis u treći razred smera internacionalne mature.\nPrijavljivanje za pohađanje priprema počeće 17. januara preko linka koji će biti postavljen na sajtu Gimnazije. Pripreme će biti održavane onlaj, a početak je planiran za 29. januar. Raspored priprema će biti blagovremeno istaknut na sajtu Gimnazije.\nNovi Sad polaganje Pripreme upis pripreme za prijemni


Naši proizvodi – Concrete Color\nArhitektonski beton za oblaganje i popločavanje horizontalnih i vertikalnih površina. Primenljiv za eksternu i internu upotrebu.\nza sve naše proizvode i usluge\nŠtampani beton kompanije Isoplam, čiji smo generalni zastupnici, preko 40 godina dokazuje vodeći kvalitet i dizajn na italijanski način. Zadovoljstvo klijenta stavljamo na prvo mesto.\nŠtampani beton je najbolji način da svež beton izgleda kao kamen. Ima dug upotrebni vek bez visokih troškova održavanja. Otporan je na sve vremenske uslove, mraz i sunčevu svetlost, ulja i kiseline. Naši betonski materijali se nude u nizu dekorativnih pečata, šablona i izgleda za stambene i poslovne projekte, ulice, staze, itd. Štampani beton je dizajniran da podseća na ploče, pločice, cigle, kamen pa čak i drvo. U pitanju je sistem koji, koristeći beton kao osnovni materijal uz dopunu aditiva, boja, žigova i zaptivača daje konačni estetski i trajan pod.\nNaša rešenja za štampani beton su nadaleko priznata i tražena kako zbog kvaliteta tako i zbog široke palete boja i šablona koji se mogu praviti.\nPogledajte ton kartu\nŠtampani zid obuhvata vertikalno nanošenje betonske obloge čime se postiže željena estetika i dobija čak veća otpornost od običnog kamena. Odlikuje ga izuzetno vezivanje na bilo koju površinu. Tako da se može se naneti na postojeći gips, zidarske radove, gipsane ploče stvarajući utisak kamena, ploča, drveta, zida od cigala itd.\nŠtampani zid je primenljiv kako za eksternu, tako i za internu upotrebu. Podjednako štiti unutrašnje i spoljne zidove s obzirom da se pri izradi upotrebljavaju specijalni malteri\notporni na klimatska, termalna i mehanička oštećenja.\nPostiže se željena estetika\nŠiroka paleta boja i tekstura\nOdlične zvučno-izolacione karakteristike\nDekorativni ćupovi, reljefaste teksture, izrađeni od betona, izlivani u kalupe i naposletku štampani, deo su našeg portfolija. Ukrašavajući dvorišta, bašte, terase ili poslovne prostore, ostavljaju zasigurno upečatljiv utisak.\nMogućnost biranja boja\nAlati i materijali za izradu štampanog betona\nNudimo sve alate i materijale za izradu štampanog betona iz Isoplam ponude.\nŠta kažu klijenti o Concrete Color\tuslugama i radu\n"Zahvaljujemo se na odličnoj izradi štampanog betona. Vaša kompanija i radnici - su veoma odgovorni, tačni i ispoštovali ste sve stavke iz ugovora, čak doprineli i više nego što smo očekivali. Beton je veoma kvalitetan i otporan, i deluje kao potpuno nov, iako svaki dan turisti prelaze preko njega u velikoj meri. Preporučujemo rad sa vašom kompanijom i radujemo se daljoj saradnji sa vama."\n"Kompanija Concrete Color nam je ponudila sjajno idejno rešenje za ulaz u zgradu, kao i unutrašnji hol. Prezadovoljni smo načinom na koji su to prezentovali i realizovali. Želeli smo da se estetika štampanog betona i unutrašnjih i spoljašnjih elemenata uklopi - što je postignuto na poseban način. S velikom radošću preporučujemo ovaj tim ljudi koji stoji iza projekta za našu zgradu, i kompaniju koja brine o klijentu i njegovim željama."\nStambeno-poslovna zgrada u Dimitrija TucovićaBeograd\nŽelite da Vam pomognemo u odabiru dizajna?\nZakažite sastanak sa našim stručnjacima i dobićete najbolje rešenje\nCopyright © 2021 Concrete Color.\nRadno vreme: Pon – Pet 08 – 17 h\nAdresa: Servantesova 7, 11080 Zemun\nTelefon: +381 63 231 325, +381 63 202 316


Vučić: Gej ministarka u vladi - Info 24\nVlada Srbija imaće i jednu ministarku koja se javno izjašnjava kao osoba homoseksulane orjentacije – rekao je Aleksandar Vučić danas u Skupštini Srbije.\nAna Brnabić, koja će biti ministarka države uprave u lokalne samouprave pripadnik je gej populacije. Ona to ne krije i sa ponosom govori. Ona je toliko fina i ljupka, rekla mi je: Predsedniče, ako vam to smeta, sigurna sam da će o tome sada da govore… a ja sam odgovorio: Ne, mene zanima samo tvoj rezultat, a znam koliko si stručna i vredna – rekao je Vučić i dodao:\nBaš me briga, to je njeno pravo, mene zanima njen rezultat. Ako možete da mi kažete nešto loše iz njene biografije, u njoj nema mrlja – to je žena koja je mnogo učinila za sve nas i veoma se radujem našem zajedničkom radu. Ona ima izvanrednu energiju, a mene samo zanima šta će da bude njen rezultat u teškom poslu koji je pred njom – rekao je Vučić.