EU nije htela da rizikuje – Severni tok 2 će biti gotov na vreme i Ukrajina više nije važna | WebTribune\nHome SPEKTAR EU nije htela da rizikuje – Severni tok 2 će biti gotov na vreme i Ukrajina više nije važna\nDanske vlasti izdale su dozvolu za izgradnju gasovoda Severni tok 2, prenose RIA Novosti pozivajući se na poruku Kraljevske agencije za energetiku (DEA).\nPojašnjeno je da je operator gasovoda „Nord Stream 2 AG“ dobio dokumente za izgradnju dela u danskom epikontinentalnom pojasu, jugoistočno od Bornholma u Baltičkom moru.\nDokumenti su u skladu sa danskim pravom i obavezama zemlje prema Konvenciji Ujedinjenih nacija o pomorskom pravu.\nProjekat Severni tok 2 uključuje izgradnju dva cevovoda gasovoda ukupnog kapaciteta 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje, od ruske obale preko Baltičkog mora do Nemačke.\nKao što je početkom oktobra napomenuo ruski ministar energetike Aleksandar Novak, oko 83 odsto gasovoda je već položeno.\nIzgradnja bi trebalo da bude završena ove godine, a radove izvodi konzorcijumum Nord Stream 2 AG. Gazpromovi evropski partneri u projektu su nemački Uniper i Wintershall, austrijski OMV, francuski Engie i anglonizozemski Shell. Gazpromovi partneri finansiraće 50 odsto projekta, a ostatak ruska državna kompanija.\nNaftovod će proći kroz vodno područje ili ekskluzivne ekonomske zone Rusije, Finske, Švedske, Nemačke i Danske, koja je i dalje jedina zemlja koja nije izdala dozvolu.\nPočetkom oktobra je Danska uklonila politička pitanja zbog postavljanja gasovoda, a posao se zadržao samo na administrativnom nivou.\nSada kroz danske vode treba položiti deonicu od 139 kilometara. Izgradnja uključuje polaganje cevi i radove na dnu. Ranije su u Gazpromu rekli da im za izgradnju ostatka gasovoda treba najviše pet nedelja. To znači da će gasovod biti izgrađen u roku i profunkcionisati na vreme, kako je predviđeno, na Novu godinu 2020.\n“Uveren sam da ne treba da razgovaramo o bilo kakvim alternativnim pravcima u Severnom toku 2, jer, kao što sam čuo od kolega iz našeg projekta, imamo dobre šanse da dobijemo dozvolu u Danskoj”, rekao je ranije predstavnika austrijske kompanije OMV.\nNemačka i Austrija podržavaju projekat zbog interesa za pouzdanim snabdevanjem gorivom.\nS druge strane, Litvanija, Letonija i Poljska kritikuju Severni tok 2, smatrajući ga politički motivisanim projektom. Uz to, protivi mu se i Ukrajina koja će verovatno izgubiti status tranzitne, gasne teritorije, ali i Sjedinjene Države koje Evropu žele da snabdevaju svojim tečnim, prirodnim gasom.\nMoskva je više puta napominjala da je Severni tok 2 projekat isključivo ekonomske naravi.\nOdluka Danske dolazi nekoliko dana nakon što je odobrila polaganje Baltičkog toka, gasovoda koji će, jednom kada bude izgrađen, povezivati Poljsku i Norvešku. Zanimljivo je da se dva gasovoda, Baltički tok i Severni tok 2, praktično seku na dnu Baltičkog mora, iako je kapacitet poljskog gasovoda kudikamo manji i njegova godišnja propusnost će biti 10 milijardi kubnih metara godišnje.\nPuno važnije od toga je da odluka Danske dolazi u vreme kada Moskva i Kijev moraju da produže ugovor o tranzitu preko ukrajinske teritorije. Čak i odugovlačenje Kopenhagena bi za nekoliko nedelja u pregovorima dalo priliku Kijevu da prisiljava Gazprom na nepovoljne uslove ugovora. Alternativa nepotpisivanju ugovora pod tim uslovima je manjak snabdevanja gasom zemalja Evropske unije u zimskom periodu.\nČini se da Danci nisu hteli da rizikuju i testiraju koliko je čvrst stav Gazproma pred ucenama ukrajinskog operatera. Na kraju su doneli razumnu odluku kojom Evropljanima garantuju energetsku sigurnost. Naime, ugovor Gazproma sa ukrajinskim operaterom ističe u ponoć 31. decembra ove godine i još nije produžen.\nNaime, pre pet dana je ukrajinski Naftogaz izjavio kako je Gazprom dužan da koristi gasni tranzitni sistem Ukrajine.\n„Tačno, 2020. Rusija će i dalje slati gas preko Ukrajine, uzimajući u obzir svoje obaveze prema kupcima poput Mađarske i drugih zemalja koje zavise od tog sistema, ali ukrajinska strana mora da promeni retoriku kako bi došla do „konstruktivnog rešenja problema i završetka sporova“, rekao je ukrajinski politolog i ekonomista Aleksandar Dudčak.\nTako je odgovorio na izjavu zamenika predsedavajućeg Narodne banke Ukrajine Dmitrija Sologuba da će Rusija „morati “ da pumpa gas u ukrajinski gasni transportni sistem.\n“Niko ne kaže da Rusija neće ili ne želi da pumpa gas. Ali Ukrajina nema pravo da zaustavi tranzit na svojoj teritoriji. Za nju će zaustavljanje tranzita biti snažan udarac za čitavu ekonomiju“, rekao je Dudčak.\nTu je i problem održavanja ukrajinskog sistema, što je do 2014. uglavnom finansirao i radio Gazprom. Ruska strana više to ne želi da radi i traži da se Kijev sam pobrine da njegov tranzitni sistem bude funkcionalan. Osim toga, problemi su nastajali i kada su Ukrajinci uzimali gas iz gasovoda Družba namenjen drugim zemljama ili praznili skladišta tako da pritisak nije bio dovoljan za isporuke do Mađarske, Slovačke i Češke.\nZbog svega toga, kao i zahteva Kijeva da se Gazprom ugovorom obaveže za tranzit preko Ukrajine sledećih pet godina, Rusija, Ukrajina i EU su 28. oktobra u Briselu održali hitan sastanak, nakon kog je EU gotovo sigurno sugerisala Danskoj da se ne igra sa energetskom bezbednošću, jer Rusija neće pristati na ultimatume Kijeva.\nRusija će i dalje, preko Ukrajine, slati gas koji je ugovoren za isporuku Mađarskoj, Slovačkoj, Češkoj i drugima, ali bez dugoročnog ugovora i uz garante da ruski gas neće „nestajati“ na putu kroz Ukrajinu.\nKijev sada nema nikakvih aduta da ucenjuje Gazprom, iako je, kao što smo rekli, bilo moguće i da ruska kompanija ne koristi ukrajinski tranzitni sistem za dodatne isporuke, bez obzira na sudbinu Severnog toka 2. U tom slučaju je za mnoge u Evropi zima mogla da bude duga i hladna, a to je rizik kom EU nije htela da se izlaže, uz svu „ljubav“ prema Ukrajini i tamošnjoj „demokratiji“.\nU trenutnim okolnostima, Moskva može obećati upumpavanje od 40 do 60 milijardi kubnih metara samo za 2020. godinu, a nakon toga je Gazprom rekao da će potpisati ugovor za mnogo manju količinu tranzita od 15 do 30 milijardi kubnih metara gasa godišnje.\nRusija je spremna da radi u skladu sa evropskim zakonodavstvom, ali odvajanje poslova transporta gasa u posebno preduzeće od Naftogaza kasni i postoji rizik da se to ne uradi na vreme, do početka 2020. godine.\nStoga je, kao rezervnu opciju, pre danskog zelenog svetla za Severni tok 2, Rusija bila spremna da produži trenutni tranzitni sporazum sa Ukrajinom za 2020. godinu, ali sa promenama nekih uslova.\nSada se situacija radikalno menja i verovatno će u sledećim satima ili danima stići ljutita reakcija ukrajinskih vlasti.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=29491 / position=4\nKinezu vozačka dozvola\nJednom kineskom državljaninu uručena je danas vozačka dozvola na osnovu Sporazuma o međusobnom priznanju i zameni vozačkih dozvola između Kine i Srbije, koji su u maju 2021. potpisali ministar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin i državni savetnik ministar javne bezbednosti Kine Džao Kedži, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nNikada nisam čuo za to, odgovor je portparola kineske ambasade u Vašingtonu Lua Panjua na pitanje o medijskim izveštajima prema kojima je Rusija od Kine zatražila vojnu opremu otkako je pokrenula invaziju na Ukrajinu, javila je agencija Rojters.\nRusija tražila vojnu opremu?\nRusija je zatražila od Kine vojnu opremu kao podršku njenoj invaziji na Ukrajinu, što je izazvalo zabrinutost u Beloj kući da bi Peking mogao da potkopa napore Zapada da pomogne ukrajinskim snagama u odbrani zemlje, piše list Financial Times (FT), pozivajući se na izjave neimenovanih zvaničnika.\nSituacija u Ukrajini ozbiljna\nKineski premijer Li Kećijang je danas situaciju u Ukrajini nazvao "ozbiljnom" i ponudio pomoć Pekinga da odigra "pozitivnu ulogu" u postizanju mira.\nSankcije štetne za obe strane\nŠef kineske države Si Đinping danas je, tokom video samita sa predsednikom Francuske Emanuelom Makronom i nemačkih kancelarom Olafom Šolcom, kritikovao sankcije protiv Moskve, uvedene zbog napada Rusije na Ukrajinu, uz ocenu da je takav potez "štetan za sve strane".\nBorelj sa Vang Lijem\nVisoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Đuzep Borelj i kineski državni savetnik i ministar spoljnih poslova Vang Li ocenili su danas da je neophodno sprečiti veliku humanitarnu krizu u Ukrajini i potvrdili da će 1. aprila biti održan samit EU – Kina.\nRođendanska ćestitka Vučiću\nPredsednik Kine Si Đinping istakao je spremnost da zajedno sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem unapređuje tradicionalno prijateljstvo i uzajamno korisnu saradnju Kine i Srbije kako bi ih trajno podigli na novi nivo i doprineli blagostanju dveju zemalja i naroda, saopšteno je danas iz Vučićevog kabineta.\nStrah od izbacivanja Rusije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas je izrazio bojazan da će doći do izbacivanja Rusije iz Ujedinjenih nacija, što bi omogućilo promenu Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN, koja je važna zbog pitanja Kosova.


Kusari Ljilja: Srbija nije uputila zahtev za izbore. Petković: Sutra će biti saopšten stav Srbije\n"Srbija još nije uputila nikakav direktan zahtev Vladi Kosova da se predsednički i parlamentarni izbori održe na teritoriji Kosova", kazala je ponovo šefica poslaničke grupe pokreta Samoopredeljenje Mimoza Kusari Ljilja. Direktor Kancelarije za KiM Petar Petković kaže da je "sve što političari iz Prištine izjavljuju povodom održavanja izbora 3. aprila najobičnija laž".\nIlustracija (Foto Politika)\nNakon sednice Predsedništva Skupštine Kosova, šefica poslaničke grupe Samoopredeljenja ponovila da Srbija nije poslala nikakav zahtev za organizovanjem izbora 3. aprila i na Kosovu. Ponovila je i raniji stav Vlade Kosova da se o održavanju srpskih izbora može odlučiti samo na direktan zahtev Srbije.\nMeđutim, direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković ističe da je sve što se iz Prištine čuje o organizovanju izbora laž, te da "od samog početka da Priština i Aljbin Кurti žele da onemoguće Srbima da 3. aprila glasaju na Кosovu i Metohiji, na predsedničkim i parlamentarnim izborima".\n"Beograd se sve vreme ponaša odgovorno, kako bi Srbi na Кosovu i Metohiji odbranili svoje osnovno ljudsko pravo - pravo glasa, ali u Prištini ni u jednom trenutku nije imao razumnog sagovornika".\nPetković je istakao da će zvanični stav Republike Srbije i njenih državnih organa povodom novonastale situacije biće saopšten sutra posle sednice Saveta za nacionalnu bezbednost, kada će biti odlučeno o narednim ključnim i presudnim koracima i odlukama države Srbije.\n"Zvanični Beograd očekuje od zemalja Кvinte da se jasno i nedvosmisleno odrede prema ucenama i sabotažama Prištine, kao i kršenju osnovnih, građanskih i demokratskih prava Srba sa КiM.\nBeograd se u svim dosadašnjim situacijama ponašao odgovorno i odmereno, kao i Srbi sa Кosova i Metohije, čuvajući mir i stabilnost kao najveće vrednosti, dok je Кurti pokazao da želi da destabilizuje situaciju na terenu izazove incidente i nestabilnost na prostoru Кosova i Metohije".\n28.06.2022 Kosovska Policija: Uhapšen državljanin Srbije (1554)


16.april 2015. Predsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković i predsednik Narodne skupštine Mađarske Laslo Kover\nGojković je naglasila da su odnosi dve države na veoma visokom, istorijskom nivou, da nema otvorenih pitanja i navela da su Srbija i Mađarska spremne za njihovo dalje unapređenje.\nI predsednik Parlamenta Mađarske Laslo Kover je ukazao da odnosi dve države odavno nisu bili tako dobri, odnosno da „možda nikada nisu bili tako dobri“.\nKover je rekao da dve zemlje mogu biti ponosne na ono što je postignuto u prethodnom periodu na pomirenju i unapređenju saradnje, a u tome su značajnu ulogu imali predsednici Srbije i Mađarske, premijeri dve zemlje, kao i dve skupštine i dodao da je potrebno da se nastavi povezivanja dva naroda.\nPredsednik Parlamenta Mađarske je naglasio da je za Mađarsku strateški interes priključenje Zapadnog Balkana Evropskoj uniji, a u tom procesu najvažnija država je Srbija.\nGojković je zahvalila Mađarskoj na kontinuiranoj i iskrenoj podršci tom procesu budući da je članstvo u EU prvi spoljnopolitički prioritet zemlje i rekla da je važno da ovaj proces bude transparentan . Gojković je navela i da Srbija očekuje da tokom ove godine dođe do otvaranja prvih pregovaračkih poglavlja.\nGojković i Kover su se založili za dodatno unapređenje saradnje između dva parlamenta, posebno između grupa prijateljstva i radnih tela u oblasti evrointegracija, ekonomije, poljoprivrede.\nU delegaciji Parlamenta Mađarske su i predsednik parlamentarne grupe mađarsko-srpskog prijateljstva Karolji Pancel i portparol srpske nacionalne manjine Ljubomir Aleksov.\nSnimak izjava predsednice Gojković i predsednika Kovera možete pogledati ovde.


A. J. 9. maja 2018. 07:40\nPredsednik Rusije Vladimir Putin rekao je pri susretu s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem da je zadovoljan što će moći da razmotre čitavu lepezu pitanja.\nPredsednik Vučić je, uz opasku da u međunarodnim odnosima ništa ne traje kraće od zahvalnosti, ukazao da srpski narod nikada neće zaboraviti mnogo puta iskazanu podršku Rusije.\n„Veoma mi je drago što ste u Moskvi i to povodom koji je veoma značajan i za Rusiju i za Srbiju, povodom završetka Drugog svetskog rata ili Velikog otadžbinskog rata kako ga mi zovemo“, rekao je Putin.\nPrema njegovim rečima, u istorijskom sećanju dva naroda bezuslovno su sačuvane slavne stranice istorije Srbije i Rusije, koje su se zajednički borile protiv zajedničkog neprijatelja.\n„Ove godine se obeležava i 180 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa između Srbije i Rusije. Robna razmena između naših zemalja prošle godine je porasla 23 odsto i veoma sam zadovoljan što večeras možemo, pre sutrašnjih svečanosti, da u neformalnoj atmosferi razgovaramo o čitavom kompleksu naših odnosa“, zaključio je Putin.\nPredsednik Vučić je rekao da se Srbija pokazala kao veoma pouzdan partner Ruske Federacije i da u trenucima koji nisu uvek bili laki za Rusiju nikada nije išla protiv interesa Rusije i ruskog naroda.\nVučić je zahvalio na toplom prijemu i čestitao Putinu na izvanrednoj pobedi na predsedničkih izborima, te poželeo mnogo uspeha u radu.\n„U ime građana Srbije zahvalio bih se na podršci koju uvek ste pružali Sbriji u teškim trenucima. Kao što znate, u međunarodnim odnosima ništa ne traje kraće od zahvalnosti, ali srpski narod nikada neće zaboraviti vašu podršku ni 2015. kada ste najstradalniji narod na Balkanu spasiili od žiga genocidnog naroda, stavljajući veto na birtansku rezoluciju, ali i mnogo puta pomažući nam da sačuvamo teritorijalni integritet i suverenitet“, istakao je on.\nVučić je izrazio zadovoljstvo zato što je obim trgovinske razmene samo u prva tri meseca ove godine uvećan za 10 odsto u odnosu na dobru 2017. godinu.\nSrbija će čuvati svoju nezavisnost, vojnu neutralnost i neće postati član NATO, niti bilo kog drugog vojnog saveza“, naglasio je on.\nIzrazio je nadu da će dve zemlje imati priliku da uvećaju i poboljšaju saradnju u svim oblastima u narednom periodu.\nPredsednik Srbije će s Putinom sutra prisustvovati Vojnoj paradi povodom proslave Pobede nad fašizmom\nPredsednik Srbije će sa svojim ruskim kolegom, posle Parade, položiti venac na spomenik Neznanom junaku, a potom i cvet na spomen ploče gradova heroja.\nTakođe predsednik Srbije prisustvovaće i prijemu u Velikom kremljanskom dvorcu.


Američki svemirski stručnjaci u kineskom kosmičkom centru\nAmerički svemirski stručnjaci zaviriće iza dobro čuvanihh vrata centra za kineski kosmički program kada iduće nedelje odu u posetu Kini, za koju mnogi veruju da je više reč o diplomatiji nego saradnji u oblasti svemirske tehnologije.\nPredsednik Džordž Buš je prošle jeseni zatražio od direktora NASA Majkla Grifina da poseti Kinu, nakon što je kineski predsednik Hu Djintao boravio u Vašingtonu.\nTokom četvorodnevne posete, koja počinje tokom vikenda, delegacija američke svemirske agencije razgovaraće sa šefom kineskog kosmičkog biroa, posetiti Kinesku akademiju nauka u Pekingu i obići poligon za lansiranje raketa u pustinji Gobi.\nSAD nisu nikada imale značajniju svemirsku saradnju sa Kinom, iako su obe zemlje, zajedno sa Rusijom, jedine u stanju da pošalju čoveka u svemir. Glavna smetnja većoj saradnji u toj oblasti je uticaj koji kineska vojska ima na kosmički program.\nPredstavnik NASA kaže da je malo verovatno da će ovom prilikom doći do zaključenja saradnje u oblasti svemirskih istraživanja sa Kinezima, kao što je uradjeno tokom Grifinove posete Indiji prošlog maja.\nAmerička svemirska agencija ima sporazume sa drugim zemljama, kao što su Rusija, Kanada, Japan i evropskim državama, o izgradnji i korišćenju medjunarodne svemirske stanice.\nJedina oblast gde SAD i Kina mogu da rade zajedno, prema mišljenju stručnjaka NASA, je razmena naučnih podataka o Zemlji, korišćenju spektra radio frekvencija i kontroli otpada u orbiti.


Televizija Protokol K-1 Leskovac, Telefoni: 016/215-502, 216-792, fax 016/215-502. Adresa: Radanska 66, Leskovac\nNovi lični record atletičarke Emilije Pešić\nVesti\t- Sport\nponedeljak, 27 jun 2011 00:00\nAtletičarka Atletskog kluba ,,Dubočica,, iz Leskovca, Emilija Pešić na Juniorskom prvenstvu centralne Srbije u hodanju na 3.ooo metara, koje je prošle subote odrzano u Kragujevcu, osvojila je prvo mesto i ostvarila novi lični rekord.\nOtvaranje bazena u Predejanu do karaja nedelje\nMeštani Mesne zajednice Predejane selo organizovali su danas farbanje i uredjenje prostora oko bazena sadjenjem sadnica lipa i breza. Vrednost ove akcije koja nosi naziv ,,Pridruzi se i ti sačuvajmo sredinu, uredimo bazen,, prema rečima Miodraga Jovanovića, predsenika ove mesne zajednice izno [ … ]\nNovi regruti na dobrovoljnom odsluženju vojnog roka od septembra\nDobrovoljno služenje vojnog roka je iz meseca i meseca sve interesantnije mladićima i devojkama s juga Srbije. Za služenje vojnog roka u septembarskoj klasi prijavilo se više od 600 regruta, ali, usled ograničenih potreba\nPBILD raspisao konkurse za projekte mladih\nProgram Održanje mira i inkluzivni razvoj je inicijativa vredna osam miliona dolara pokrenuta sa ciljem da se poboljša kapacitet stručnih resursa na jugu Srbije za inkluzivni, miroljubivi i održivi razvoj. PBILD je do sada\nNATO za budućnost ?\nčetvrtak, 23 jun 2011 00:00\nPovodom početka realizacije projekta „Nato za budućnost“, Udruženje „Pirgos“ održalo je danas konferenciju za novinare i Okrugli sto. Na žalost, i pored najave da će okruglom stolu prisustvovati političke i nevladine organizacije, pozivu se odzvao samo leskovački DSS i NVO „Rosa“.\nPovećan broj intervencija ekipa Hitne pomoći\nU protekla 24h pomoć lekara u Službi hitne medicinske pomoći zatražio je 61 pacijent, dok su na terenu ekipe intervenisale 47 puta. Najugrozenije su osobe koje imaju hipertenziju jer pri tropskoj temperaturi dolazi do\nPočelo polaganje završnih ispita za osnovce\nubvencije za radna mesta nisu dobar način za „lečenje“ nezaposlenosti\nNovi-stari programi LKC\nKup Srbije u bodi bildingu ovog vikenda u Leskovcu\nOprema i rekviziti za sportske klubove\nRSS Televizija Protokol K-1 Leskovac © Copyright 2010 - Webdesign by Nedesign web solutions.inc


Pomoć Crvenog krsta/križa Narodne Republike Kine stanovništvu u BiH pogođenom poplavama – Crveni križ FBiH\nPomoć Crvenog krsta/križa Narodne Republike Kine stanovništvu u BiH pogođenom poplavama\nAutor Crveni križ FBiH dana 14/01/2011\nDanas, 14.01.2011. je u prostorijama Crvenog križa Federacije BiH održana press konferencija Društva Crvenog križa BiH povodom donacije Crvenog krsta/križa Narodne Republike Kine ugroženom stanovništvu u Bosni i Hercegovini pogođenom poplavama. Crveni krst /križ Narodne republike Kine je putem Ambasade Kine donirao pomoć Društvu Crvenog krsta/ križa BiH u iznosu od 40 000 američkih dolara koja će biti uručena stanovništvu u BiH pogođenom poplavama.\nPredsjednik Crvenog krsta/križa BiH Branko Leko je zahvalio predstavnicima Kine na ovoj pomoći kazavši da ni geografska udaljenost između dvije zemlje ne može biti prepreka u pomaganju ugroženom stanovništvu. Također je istakao da će ova pomoć biti usmjerena ka najugroženijim područjima u Federaciji BiH i Republici Srpskoj. Generalni sekretar Društva Crvenog krsta/križa Dušan Kulušić je podsjetio da Kina i BiH usko sarađuju od marta 2010 godine. Nekoliko grupa ljudi je odlazilo u Kinu na obuku iz oblasti pripreme i odgovora na prirodne katastrofe, te iz oblasti prve pomoći. Ambasador Kine Wang Fuguo je izrazio saosjećanje sa građanima BiH koji su bili pogođeni prošlogodišnjim poplavama i dodao da ova donacija predstavlja izraz bliskog prijateljstva između kineskog naroda i naroda BiH izrazivši nadu da će ugroženo bh. stanovništvo brzo prevazići ovu prirodnu katastrofu i izgraditi normalne uslove za život.


Fajman: Nećemo ograditi Austriju\nAustrijski kancelar Verner Fajman poručio je danas da se Austrija neće ograditi i da ne očekuje izbegličku katastrofu.\n"Mi ne gradimo zidove i nećemo ograditi Austriju", naglasio je on u intervjuu bečkom dnevniku "Esterajh".\nFajman je objasnio da u vladi ne postoji dogovor u vezi zida na slovenačkoj granici.\n"Ministarka unutrašnjih poslova će predočiti koncept kako namerava da poboljša kontrole na granici. Međutim, još ga nije predala, a tako ni plan o ograđivanju. Zidovi unutar Evrope, kao što vidimo na slučaju Mađarske, vode samo ka tome da bivaju zaobiđeni", podvukao je on.\nPrema njegovim rečima, alternativa bi bile "čekaonice" - kontrolisani prostor za čekanje gde se mogu registrovati i snabdevati izbeglice, pre nego što budu dalje raspoređene.\nFajman podvlači da je važno obezbeđivanje spoljnih granica EU.\n"Moramo Tursku i Grčku da uverimo da treba zajedno bolje da kontrolišu svoje granice. Pored toga, neophodni su nam hot-spotovi u Grčkoj gde bi izbeglice, koje imaju pravo na azil, mogle podneti zahtev, a odatle bi bile raspodeljene na zemlje EU", objasnio je on.\nFajman smatra da ni tu zidovi ne bi pomogli, jer većina izbeglica dolazi preko mora, a humanitarnu katastrofu zbog izbegličkog problema potpuno isključuje.\n"Ne vidim da ćemo biti suočeni sa katastrofom zato što preduzimamo veliki broj koraka kako bi se smanjio talas izbeglica", kazao je Fajman, uveren da će doći do smanjenja broja izbeglica, ali da će taj problem trajati i "neće biti okončan za Božić".\n"Naš cilj mora biti da se okonča rat u Siriji i moramo učiniti sve da ljudi mogu da ostanu u regionu time što bi gradili škole, poboljšali infrastrukturu i učinili humanijim izbegličke kampove", naglasio je on.\nFajman je objasnio da svega pet odsto izbeglica, koje ulaze u Austriju, žele i da ostanu u toj zemlji, dok ostalih 95 procenata nastavlja put ka Nemačkoj i Švedskoj.


Tag / ATP Montreal / Vesti online\n10:21 >> 13:07\nNovaka izaziva stara mušterija\nBritanac Endi Marej plasirao se u finale turnira iz Masters serije 1000 u Montrealu pošto je savladao japanskog tenisera Keija Nišikorija sa 6:3, 6:0.\nNole o povredi lakta: Nije prijatno, ali...\nNajbolji teniser današnjice Novak Đoković rutinski je savladao Žeremija Šardija u polufinalu Rodžers Kupa. Veći problem po našeg asa bila je povreda lakta, koja ga je na momente izbacivala iz...\nĐoković i Tipsarević zaustavljeni\nSrpski teniseri Novak Đoović i Janko Tipsarević nisu uspeli da se plasiraju u finale turnira iz Masters serije 1.000 u Montrealu pošto ih je kanadsko-francuski dubl Danijel Nestor / Eduar...\n21:00 >> 22:36\nNovo finale Srbina: Novak rutinski sa Šardijem!\nNi u 10. pokušaju Žeremi Šardi nije uspeo da osvoji set protiv našeg asa. Novak Đoković se plasirao u finale Rodžers kupa u Montrealu pošto je lako u dva seta 6:4, 6:4 pobedio francuskog...\nNovak impresionirao Amerikanca\nNovak Đoković je majstor Masters turnira. Trijumfom protiv Letonca Ernesta Gulbisa u četvrtfinalu Rodžers kupa u Montrealu, naš as je stigao do, verovali ili ne, 29. uzastopne pobede na turniru...\n19:34 >> 22:25\nMontreal: Đoković se nije ni oznojio protiv Amera, sledeći Gulbis\nNajbolji teniser planete Novak Đoković plasirao se u četvrtfinale Rodžers kupa u Montrealu. Naš as je rutinski pobedio Amerikanca Džeka Soka 6:2, 6:1, za samo 54 minuta igre.\nCrni dan za Srbe: I Janko ide kući\nUdarac na startu Montreala: Troicki ispao\nNadal: Vratio sam se...\nNekada najboli teniser planete Rafael Nadal osvojio je turnir u Hamburgu i najavio izlazak iz krize. On očekuje da će na američkoj turneji da zaigra bolje i da će da se vrati u svetski vrh.\nRodžers kup: Đoković i Tipsarević bolji od Troickog\nSrpski teniseri Novak Đoković i Janko Tipsarević plasirali su se u drugo kolo turnira iz Masters serije u Montrealu pošto su savladali srpsko-italijanski dubl Viktor Troicki - Andreas Sepi sa...\n15:15 >> 15:16\nĐoković: Nadal me nije gađao u glavu\nSrpski teniser je rekao da je Rafael Nadal igrao bolje od njega i da se zato plasirao u finale Rodžers kupa u Montrealu, ali da je meč bio veoma tesan.\nNovak: Lepo je biti deo istorije\nNajbolji teniser sveta, Srbin Novak Đoković kaže da je jako lep osećaj stvarati istoriju, ali dodaje da ne namerava da se zaustavi posle dva osvojena gren slema ove sezone, pet masters turnira i...


ODBOR ZA PRIVREDU, REGIONALNI RAZVOJ, TRGOVINU, TURIZAM I ENERGETIKU USVOJIO PREDLOG ZAKONA O UTVRĐIVANJU JAVNOG INTERESA I POSEBNIM POSTUPCIMA EKSPROPRIJACIJE I PRIBAVLJANJA DOKUMENTACIJE RADI REALIZACIJE IZGRADNJE JUŽNOG TOKA\nU procesu izgradnje magistralnog gasovoda Južni tok kroz Srbiju, moraće da se izvrši eksproprijacija oko 8.000 hektara zemljišta, što će koštati do 24 miliona evra, ocenjeno je danas na skupštinskom Odboru za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku.\nOdbor je na sednici usvojio Predlog zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i pribavljanja dokumentacije radi realizacije izgradnje Južnog toka, o kojem će poslanici Skupštine, kako se očekuje, raspravljati sredinom nedelje.\nPomoćnik ministra energetike Petar Stanković naveo je da je za eksproprijaciju u budžetu za 2013. obezbeđeno oko 75 miliona evra.\nAko se pri tom računaju i sredstva ruskog partnera, koji u Južnom toku ima 51 deoničarskog udela, to je još oko 75 miliona evra za eksproprijaciju, tako da sredstava za tu namenu ima dovoljno, rekao je Stanković.\nOdgovarajući članovima Odbora na opasku da je jug Srbije zapostavljen, jer za njih nije predviđeno dovoljno gasa iz Južnog toka, Stanković je naveo da je upravo obrnuto, zato što je projektom predviđeno oko dve milijarde metara kubnih gasa godišnje, što godišnja potrošnja cele Srbije.\nPredlogom zakona o Južnom toku, kojim se ubrzava eksproprijacija zemljišta i pribavljanje dokumentacije za izgradnju deonice tog međunarodnog gasovoda kroz Srbiju, korisnik eksproprijacije biće preduzeće Južni tok (South stream) iz Novog Sada, koje će steći pravo na zemljište sedam dana nakon izdavanje rešenja o eksproprijaciji.\nU obrazloženju Predloga zakona navedeno je da je neophodno da se taj pravni akt donese po hitnom postupku kako bi se stvorili uslovi za početak izgradnje gasovoda s pratećim objektima, čime će se podstaći privredni razvoj Srbije i regiona.\nProjektovana vrednost deonice gasovoda Južni tok kroz Srbiju, koja se predloženim zakonskim rešenjem određuje kao projekat od javnog interesa, iznosi 1,7 milijardi evra.\nMeđunarodni gasovod Južni tok, u koji će biti investirano oko 16 milijardi evra, dopremaće ruski gas cevima ispod Crnog mora, preko Bugarske, Srbije, Mađarske, Slovenije i Italije do potrošača u EU i centralnoj i jugoistočnoj Evropi.\nDeo projekta u Srbiji realizovaće preduzeće Južni tok Srbija, u kojem ruski Gasprom ima 51 odsto, a Srbijagas 49 odsto vlasništva.


AK “SAN” u Prijedoru ostavrio zapažen uspjeh – Prnjavor.info\nAK “SAN” u Prijedoru ostavrio zapažen uspjeh\n01.11.2020. Sport 0\nNa Ekipnom prvenstvu Republike Srpske u krosu, održanom 31. oktobra na sportskom aerodromu “Urije” kod Prijedora, atletičari atletskog kluba “San” iz Prnjavora i atletske sekcije iz Dervente osvtvarili su zapažen uspeh.\nEkipa juniorki u sastavu Jovana Mitrović, Kristina Stojković i Belma Ćuran, osvojili su Titulu viceprvakinja Republike Srpske u krosu za juniorke na 3000 m.\nEkipe juniora u sastavu Stefan Karakaš, Kristijan Marić i Aleksandar Đurić osvojili su četvrto mesto na 4000 m sa samo jednim bodom zaostatka za treće plasiranom ekipom.\nEkipa pionirki u Sastavu Teodora Milojević, Sara Marić, Dunja Dušanić i Marina Budišić osvojila je takođe četvrto mesto na 1000 m, dok je ekipa pionira u sastavu Milan Ivanović, Pavle Milojević i Nikola Kosić u trci na 2000 m osvojila peto mesto.\nU sve ukupnom plasmanu i ženska i muška ekipa Atletskog kluba ”San” osvojili su četvrto mesto.\nSledeći nastup atletičari atletskog kluba ”San” iz Prnjavora i atletske sekcije iz Dervente imaju u nedelju, 8. novembra na Pojedinačnom kros prvenstvu Republike Srpske na ergeli ”Vučijak” u Prnjavoru, u organizaciji Atletskog kluba ”San” iz Prnjavora.


23.01.2012 / Otkrila aferu, prete joj otkazom\nDocent dr Bojana Bokorov, zamenik upravnika Klinike za radiološku terapiju Instituta za onkologiju Vojvodine u Novom Sadu, ponovo je meta progona jer je prva progovorila o trgovini listama čekanja. Ovog puta zaprećeno joj je da "ukoliko ponovi stručnu grešku dobiće otkaz bez opomene".\nMeđutim, Bokorova, u pismu ombudsmanu i Ministarstvu zdravlja ne samo da negira postojanje greške, već tvrdi da je tu priču podmetnuo načelnik klinike, profesor dr Marko Erak koga je upravo ona optužila za učešće u poznatoj aferi trgovine listama čekanja.\nPrema tvrdnji načelnika Eraka, Bokorova je "planirala da umesto bolesnih, zrači zdrave dojke kod čak dve pacijentkinje".\nKako piše u poslednjem upozoravajućem rešenju pred otkaz, "zahvaljujući samo budnom oku zaposlenih, kao i dobroj organizaciji rada, na Klinici nije došlo do tragedije".\nSve ovo je usledilo posle svojevremenom upozorenja dr Bokorov koja je u pisanoj formi upozorila direktora Instituta Dušana Jovanovića na postojanje planirane podvale.\n"Gospodine Jovanoviću, upozoravam vas na vreme da dr Marko Erak, načelnik Klinike za radiološku terapiju Instituta onkologije Vojvodine, čiji ste vi direktor sklanja još neobrađene kartone pacijenata kako bi stvorio pozicije za 'otkrivanje' moje stručne greške. Stoga vas molim da sprečite ovu praksu opasnu po pacijente i premestite me na drugo radno mesto", napisala je Bokorov.\nZdravstvena inspekcija Ministarstva zdravlja, kao i lično ministar zdravlja dr Zoran Stanković potvrdili su da je trgovine bilo. Potom i ombudsman Saša Janković, posle dvomesečne istrage, utvrđuje da su najtežim bolesnicima uzimane pare, a da su pojedinci na tom institutu godišnje zarađivali i po 500.000 evra.\nUprkos svemu, do danas nije podneta nijedna krivična prijava, a izgleda da je jedini "rezultat" novi progon dr Bokorov, koja se usudila da otvori aferu.\nDirektor ne haje\nNa rezultate istrage ombudsmana reagovao je direktor Instituta Vojvodine dr Dušan Jovanović, rekavši da ga "odluke i mere ombudsmana Saše Jankovića apsolutno ne zanimaju, još manje obavezuju". Za njega je jedino merodavan nalaz Unutrašnje kontrole Instituta Vojvodine!\nTragikomediju je upotpunio i pokrajinski sekretar za zdravstvo Atila Čengeri: - Činjenica je da je bilo propusta na Institutu za onkologiju Vojvodine. Ipak, krivičnih prijava neće biti jer su se rukovodioci koji su grešili brzo popravili.


1ŽLS, Šabac – Kraljevo, 76:79 – Lige Košarkaškog saveza Srbije\nDomaća ekipa je sve do poslednje četvrtine vodila i održavala prednost.Tada je došlo do neobjašnjivog pada u igri domaće ekipe,tako da su gošće iskoristile konfuznost i greške protivnika i zabeležile pobedu.\nSRĐAN PERIĆ, Ovo je utakmica koju nismo smeli da izgubimo, sa takvim stavom smo otvorili utakmicu i kontrolisali je do poslednje četvrtine, kada smo jednostavno stali i bili bez ikakve ideje i dozvolili protivniku da se vrati u meč i reši ga u svoju korist. Čestitam protivniku na zasluženoj pobedi.\nBOJANA STEVANOVIĆ, Jednostavno ne mogu da objasnim šta se desilo u poslednjoj četvrtini.Dekocentrcija i dosta loših dodavanja su nas skupo koštali.\nNIKOLA JOVANOVIĆ, Loše smo otvorili utakmicu.Kada smo stabilizovali igru,kada smo igrali svoju igru,na kraju smo prelomili utakmicu.Devojke su pokazale karakter,pobeđena je utakmica i to je na kraju najbitnije.\nMARIJA PRLjA, Izuzetno teška utakmica za nas,pre svega smo bili slabi u odbrani,bez imalo agresivnosti.U drugom poluvremenu smo pre svega promenili odnos u odbrani,došli do nekih lakih poena i na svu sreću preokrenuli utakmicu u našu korist.


Digitalna transformacija | Mainstream\nSavremeno okruženje od kompanija zahteva transformaciju poslovanja i prilagođavanje novom digitalnom dobu. Cloud tehnologija ima potencijal da suštinski promeni način poslovanja i postavi temelj za uspešnu digitalizaciju.\nUnapređenje poslovanja kroz digitalnu transformaciju\nInovacija i stalno hvatanje koraka s tehnološkim napretkom danas su postali jedini način da se održi prednost u odnosu na konkurenciju, ali i obezbedi opstanak u igri. Primenom novih tehnologija kompanije radikalno menjaju svoje poslovne modele, značajno unapređuju efikasnost i pronalaze nove puteve do svojih korisnika. Samo neke od pogodnosti koje donosi digitalna transformacija su:\nNovi i konkurentniji proizvodi i usluge\nEfikasniji poslovni procesi\nBolji odnosi sa kupcima i klijentima\nNove tehnologije prati kompleksnost i niz nepoznanica. Njihov pravi izbor i uspešna integracija u postojeće sisteme postaje glavni izazov.\nDanas IT menadžeri dobijaju sve značajniju ulogu. Od njih se, pored redovnih aktivnosti, očekuje da donose i odluke koje se tiču strateškog usmerenja svojih kompanija. Prepreke na koje nailaze u izvršenju tih zadataka najčešće se svode na nedostatak eksperata, pritisak na optimizaciju IT budžeta, nerazumevanje od strane menadžmenta i teškoće u poređenju alternativa.\nDigitalna transformacija podrazumeva upsešan izbor i efikasnu integraciju novih tehnologija. Jedna od tehnologija koja je upravo omogućila ovako radikalne promene je cloud, pri čemu su prvobitna očekivanja umnogome premašena. Danas organizacije koriste cloud da postignu važne poslovne ciljeve:\nSkalabilnost i fleksibilnost poslovanja\nRešenja za vašu IT transformaciju


PROPISI.com | BORBA PROTIV KORUPCIJE\nMinistar unutrašnjih poslova u Vladi Republike Srbije Aleksandar Vulin održao je kolegijum sa načelnicima Uprave kriminalističke policije, na kojem je pohvalio pripadnike Posebnog odeljenja za suzbijanje korupcije koji su danas uhapsili 28 osoba osumnjičenih za to da su počinili više krivičnih dela, kojima su oštetili budžet Srbije za više miliona dinara.\nNa kolegijumu su definisani prioriteti u radu Uprave kriminalističke policije, koja će staviti poseban akcenat na borbu protiv organizovanog kriminala, posebno narko-trafikinga.\nU akciji suzbijanja finansijskog kriminala i korupcije, u saradnji sa Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Kraljevu, uhapšeno je 28 osumnjičenih, koji se terete za to da su počinili više krivičnih dela zloupotreba službenog položaja, trgovina uticajem i zloupotreba u vezi sa javnim nabavkama.\nAkcija je sprovedena na teritoriji Prijepolja i Arilja, kao i Novog Pazara, a među uhapšenima su bivši i sadašnji funkcioneri opština Prijepolje i Arilje i grada Novog Pazara, kao i direktori pojedinih javnih preduzeća iz tih gradova. Krivična prijava u redovnom postupku podneta je protiv tri osobe.\nPolicija je u Novom Pazaru uhapsila pomoćnika gradonačelnika Novog Pazara E. Š. (1981), odgovorno lice javnog preduzeća „Zavod za urbanizam“ S. Lj. (1976), odgovorno lice Javnog komunalnog preduzeća „Gradska čistoća“ E. O. (1962) i još osam osoba zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična dela trgovina uticajem, zloupotreba službenog položaja i zloupotreba u vezi sa javnom nabavkom.\nTakođe, uhapšeni su i radnik Gradske uprave Novog Pazara M. D. (1968), zaposleni u Kulturnom centru tog grada A. I. (1978), kao i vlasnici pet privrednih društava, dok je protiv jedne osobe podneta krivična prijava u redovnom postupku.\nPripadnici MUP-a uhapsili su i bivšeg predsednika Opštine Prijepolje D. Z. (1965), odgovorno lice vrtića „Miša Cvijović“ I. K. (1978), kao i šestoro službenika Opštine Prijepolje, zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična dela zloupotreba službenog položaja, zloupotreba službenog položaja u pomaganju i trgovina uticajem.\nPolicija je u Arilju uhapsila bivšeg predsednika Opštine Arilje M. N. (1956), zamenika predsednika Opštine B. V. (1965), kao i rukovodioce opštinske uprave Arilje G. P. (1964) i R. N. V. (1962).\nTakođe, uhapšeni su i funkcioner Mesne zajednice Kruščica T. K. (1975), fudbalski funkcioner „Budućnost“ iz Arilja M. S. (1951), bivša radnica Opštine Arilje, kao i vlasnici dva privredna društva sa teritorije te opštine, zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična dela zloupotreba službenog položaja.\nPolicija će i protiv bivšeg predsednika Opštine Arilje Z. T. podneti krivičnu prijavu u redovnom postupku.\nOsumnjičeni će, uz krivične prijave, biti privedeni nadležnom tužilaštvu, navodi se u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova.


Zaharova: Zahvaljujući Zapadu Rusija podigla nivo informisanosti - 03.04.2016, Sputnik Srbija\nZaharova: Zahvaljujući Zapadu Rusija podigla nivo informisanosti\nPokušaji Zapada da Rusiju primora da se „opravdava“ zbog svojih poteza išli su u korist Moskvi, jer je pre tog vremena, informativno gledano, Rusija bila... 03.04.2016, Sputnik Srbija\n© Sputnik / Valeriй Melьnikov / Uđi u foto-galerijuPortparol Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova\nPokušaji Zapada da Rusiju primora da se „opravdava“ zbog svojih poteza išli su u korist Moskvi, jer je pre tog vremena, informativno gledano, Rusija bila troma, izjavila je portparolka Ministarstva inostranih poslova te zemlje Marija Zaharova.\nZaharova preporučila Ukrajini da uvede sankcije protiv američkih medija\n3 April 2016, 10:47\n„Ako je to bio njihov cilj, onda su nam učinili uslugu“, rekla je Zaharova.\nPrema njenim rečima, nivo transparentnosti koji trenutno pokazuju ruske institucije, odnosno posao koji one obavljaju je „baš kako bi i trebalo da bude“.\n„To se tiče objašnjavanja svega što Rusija čini u određenim pitanjima, smatram da je to potrebno zbog svakodnevnog života ruskih građana, kako bi bili upućeni u ono što se dešava“, rekla je Zaharova.\n„Najzad smo podigli nivo informisanosti na nivo na kom bi i trebalo da bude. Rusija je takva zemlja da ne ume da se ujedini kada je sve mirno. Međutim, kada jednom probudite medveda, to može da zaboli“, dodala je ona.


Da li će Zvezda i Partizan ponovo tražiti odlaganje? - Sportske.net\nDa li će Zvezda i Partizan ponovo tražiti odlaganje?\nIli, ako neće, da li su napravili dobar izbor?\nNemanja Stevanović se sprema za iskušenje protiv Zvezde, hoće li se vratiti u Partizan?Nije samo TV prenos, znate li koliko će trajati program posvećen utakmici Zvezda - Salcburg?Miloje: "Da budemo to što jesmo i uz Božju volju da prođemo dalje"Kartoni postaju sve veći problem za Zvezdu i Partizan, ko bi mogao da propusti revanše u plej-ofu?Kartoni postaju sve veći problem za Zvezdu i Partizan, ko bi mogao da propusti revanše u plej-ofu?\nCrvena zvezda i Partizan ostali su jedini srpski predstavnici na evropskoj sceni posle eliminacija Radničkog i Spartaka.\nCrveno-beli su već obezbedili evropsku jesen, ali će imati priliku da se protiv Salcburga izbore da tu jesen provedu u Ligi šampiona.\nŠto se tiče Partizana, on će biti pod mnogo većim pritiskom jer eventualna eliminacija od favorizovanog Bešiktaša znači i kraj evropskog puta za ovu godinu.\nI crno i crveno-beli su odmah posle plasmana u plej-of fazu kvalifikacija maksimalnu pažnju posvetili pripremama za mečeve sa Salcburgom, odnosno Bešiktašom i zbog toga su odložili svoje mečeve u Superligi koje je rebalo da odigraju proteklog vikenda.\nZvezda je odložila gostovanje Napretku u Kruševcu, a Partizan meč protiv Rada u Humskoj.\nU iščekivanju utakmica u utorak na ''Marakani'' i u četvrtak u Humskoj, postavlja se pitanje šta posle toga - da li će ''večiti'' tražiti i još jedno odlaganje prvenstvenih utakmica.\nJasno je da će i Zvezda i Partizan ove nedelje odigrati najteže utakmice od početka sezone, a da ih još teža iskušenja čekaju sledeće nedelje, kada budu gostovali u Salcburgu, odnosno Istanbulu.\nIzmeđu prvih i drugih mečeva u plej-ofu, Zvezda bi narednog vikenda trebalo da u derbiju 6. kola Superlige dočeka Čukarički, a ekipu Partizana očekuje gostovanje na teškom terenu u Šapcu protiv Mačve.\nUtisak je da će im tek tada biti potreban odmor od superligaških obaveza, pa ne treba da iznenadi i ako ponovo bude zahteva za odlaganjem.\nA ukoliko tih zahteva ne bude, onda se postavlja pitanje da li je, na primer, Partizan napravio dobar izbor što je odložio meč sa Radom na svom terenu, a ne utakmicu u Šapcu narednog vikenda.\nZvezdin izbor deluje logičnije, jer je izbegla putovanje u Kruševac pred duel sa Salcburgom, a sledećeg vikenda igraće na svom terenu.\nA šta kažu propisi Superlige?\n''Odložene utakmice jesenjeg dela prvenstva moraju se odigrati najkasnije do završetka jesenjeg dela prvenstva, a odložene utakmice prolećnog dela prvenstva pre odigravanja poslednjih kola koja se na osnovu odluke nadležnog organa igraju u isto vreme'', piše u članu 16. Propozicija takmičenja Superlige.\nZanimljiv je i član 11. gde se između ostalog navodi:\n''Pojedine prvenstvene utakmice klubova - učesnika u takmičenju UEFA mogu se, na traženje kluba - učesnika pomeriti za jedan dan ranije, odnosno dan kasnije. Ukoliko se radi o dva kluba učesnika UEFA takmičenja, za odlaganje je potrebna saglasnost drugog kluba, s tim da je obaveza pomeranja klubu ukoliko nije proteklo 72 časa od odigravanja prethodne utakmice, o čemu odluku donosi Direktor lige''.


BEOGRAD NEĆE BURŽUJSKI „KVART NA VODI”\nNova komunistička partija Jugoslavije (NKPJ) najoštrije protestuje zbog najavljenog konačnog potpisivanja ugovora između Grada Beograda i kompanije iz azijske despotije, Ujedinjenih Arapskih Emirata, “Eagle Hills” o izgradnji buržujskog „kvarta na vodi” u beogradskom naselju Savamala, koji je zakazan za nedelju 26. aprila.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali najavljuje da bi radovi na izgradnji „Beograda na vodi”, za šta buržoaski investitori iz Emirata tvrde da će izdvojiti 3,5 milijardi evra, a za šta će zapravo poreski obveznici Srbije izdvojiti u startu preko milijardu evra, trebalo da počnu na leto, odmah nakon eksproprijacije zemljišta. NKPJ ističe da je “Beograd na vodi” ne samo projekat kome se izričito protivi arhitektonska struka i žitelji tog naselja već je reč i o kršenju urbanističkih temelja na kojima je postavljen glavni grad Srbije, sve zarad sticanja basnoslovne zarade buržuja iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, koje premijer Aleksandar Vučić naziva svojim „prijateljima”. NKPJ naglašava da od izgradnje „Beograda na vodi” nikakvu korist ne bi imao ni glavni grad Srbije ni njegovi žitelji. Arapski investitor naime namerava da izgradi „elitnu” četvrt u kojoj bi se nalazio stambeno-poslovni prostor i šoping molovi. Buržoaski investitor iz azijske despotije UAE bi ostvario basnoslovni profit od prodaje stanova, iznajmljivanja poslovnog prostora i pazara u šoping molovima, a Beograd bi izgubio industrijsku zonu, građenu namenski i planski kao i staro jezgro grada u kome ima niz građevina koje spadaju u nepocenjivu kulturnu baštinu. Sve te zgrade od izuzetnog arhitektonskog značaja i vrednosti biće srušene zarad profita despotske buržoazije iz Emirata.\nIako je Savamala, razvojem privrede u socijalističkoj Jugoslaviji, bila gradska zona u kojoj se zadržala i dodatno razvila industrijska delatnost prelaskom u narodno vlasništvo, narodne vlasti su sačuvale kulturnu baštinu iz prethodnog perioda. Aktuelne vlasti na čelu sa premijerom Vučićem i gradonačelnikom Malim jasno pokazuju da je buržoaziji servilnost prema stranim investitorima daleko važnija od kulturnog nasleđa glavnog grada Srbije. Izgradnjom buržujskog „kvarta na vodi” Beograd bi izgubio industrijsku zonu od neprocenjive važnosti za nesmetan rad i razvoj privrede u Srbiji. Takođe, izgradnja stanova u “Beogradu na vodi” ne bi ništa značila građanima glavnog grada Srbije, niti drugih delova zemlje, iz prostog razloga što je buržoaska vlast svojom retrogradnom politikom, pre svega privatizacijom, unazadila ekonomiju i kupovnu moć, te radni ljudi jedva imaju novca za kupovinu garsonjera i jednosobnih stanova. Samim tim, nameće se zaključak da će u „Beogradu na vodi” živeti strana i domaća buržoazija koja je novac stekla eksploatacijom tuđeg rada i bez problema može da plati preskupe luksuzne stanove koji će se tu graditi.\nZa vreme socijalističke izgradnje Savamala je sa svojim skladištima, hangarima, halama, silosima, predstavljala infrastrukturnu podršku Luci Beograd. Nakon petooktobarskog kontrarevolucionarnog puča iz 2000. godine, u potpunosti je, zarad interesa stranog kapitala, uništena domaća industrija a Luka Beograd je za budzašto prodata tajkunima. Za razliku od aktuelnih pro-imperijalističkih buržoaskih vlasti na čelu sa Srpskom naprednom strankom, koje Savamalu daju u ruke kapitalu iz Emirata, prethodne buržoaske pro-imperijalističke vlasti na čelu sa Demokratskom stankom su taj kvart pretvorile u „zonu za zabavu” gde su nekadašnja skladišta I hale pretvoreni u „elitne” restorane i noćne klubove prevashodno namenjene razonodi i uživanju eksploatatorske građanske klase i mestom na kome se organizuju slavlja buržoaskih političkih partija.\nSavamala ne sme da postane ni buržujski „kvart na vodi” ali ne sme da ostane ni buržujska „zona zabave”. Da bi se sve to ostvarilo potrebno je otpočeti proces reindustrijalizacije, što podrazumeva pokretanje proizvodnje u preduzećima koja je buržoaska vlast, kako bivša tako i aktuelna, upropastila, nacionalizaciju vredne imovine koja je stranom kapitalu rasprodata budzašto, između ostalog i Luke Beograd i stvaranje nacionalne razvojne banke koja bi finansirala poslovne projekte domaće privrede. Pokretanjem industrijske proizvodnje, privrednim rastom i povećanjem zaposlenosti, industrijska zona u Svamaloj bi povratila značajnu i vrednu ulogu kakvu je imala i ranije, ili dobila novu namenu od opštedruštvene koristi.\nUmesto što omogućava stranom kapitalu basnoslovne zarade eksploatacijom tuđeg rada i raubovanjem opštenarodne imovine, Vlada Srbije bi trebalo da većom stopom oporezivanja i profesionalnim upravljanjem javnim preduzećima napuni budžet i finansira izgradnju stanova po pristupačnim cenama za radne ljude a ne belosvetske i domaće tajkune, kojima je na uštrb interesa države i naroda na Savamali obezbedila stvaranje buržujskog „kvarta na vodi”.\nSavamala pripada radnim ljudima, ne stranim i domaćim buržujima!\n25. april 2015. godine


Popa Krivokapiću: Iako je Crna Gora napredovala u nekim poglavljima, najočitiji problemi su vidljivi u oblasti vladavine prava | Aktuelno\nPremijer se zahvalio na Izvještaju, te dobronamjernim i konstruktivnim smjernicama Evropske komisije, uz konstataciju da svaki novi Izvještaj o napretku doživljava kao novu šansu da Crna Gora bude bolja i naprednija na svom putu ka Evropskoj uniji.\nPremijer Zdravko Krivokapić sastao se danas sa ambasadorkom Oanom Kristinom Popom, koja mu je uručila ovogodišnji Izvještaj Evropske komisije o napretku Crne Gore u procesu EU integracija. Popa je istakla da je Izvještaj o napretku važan instrument navodeći da iako je Crna Gora napredovala u nekim poglavljima, najočitiji problemi su vidljivi u oblasti vladavine prava, odnosno Poglavlju 23.\nKrivokapić je naglasio da je Vlada, na čijem je čelu, u potpunosti posvećena evropskim i evroatlantskim vrijednostima, što se očitava u činjenici da je, na svakoj sjednici Vlade, prva tačka posvećena upravo evropskim integracijama.\n„Naročito me raduje što je Evropska komisija konstatovala usklađenost naše vanjske politike sa stavovima Zajedničke vanjske i bezbjednosne politike Evropske unije”, dodaje on.\nKako je saopšteno iz Vlade, premijer je, takođe, istakao važnost sinhronizovanog djelovanja sve tri grane vlasti u Crnoj Gori, kako bismo što prije došli do neophodnih reformi.\nAmbasadorka Popa je istakla da je Izvještaj o napretku važan instrument, odnosno set smjernica koji pomaže Crnoj Gori da prilagodi i usaglasi sopstveni sistem sa Evropskom unijom. Prema njenim riječima, iako je Crna Gora napredovala u nekim poglavljima, najočitiji problemi su vidljivi u oblasti vladavine prava, odnosno Poglavlju 23.\nAmbasadorka je ponovila konstataciju da je vanjska politika naše zemlje stoprocentno usklađena sa vanjskom i bezbjednosnom politikom Evropske unije.\n„Podrška od preko 70 odsto građana članstvu Crne Gore u Evropskoj uniji naše je i vaše zajedničko postignuće. Međutim, visoka podrška podrazumijeva i visoka očekivanja građana”, kazala je ona.\nAmbasadorka Popa je ponovila riječi, koje je predsjednica Evropske komisije uputila Crnoj Gori, prilikom njene nedavne posjete Podgorici.\n„Mi vas želimo u Evropskoj uniji”, uz napomenu da je u pitanju dvosmjerni proces, koji zahtijeva ozbiljne reforme, na čemu će EU nesebično pomagati Crnoj Gori.\nObje strane su, na koncu susreta, istakle zahvalnost na otvorenom dijalogu i zadovoljstvo zbog nastavka saradnje.


VOJSKA SRBIJE UPOZORAVA: Ima neeksplodiranih zrna i granata, zabrana kretanja u rejonima Dobre vode i Krčor | Novosti.RS\nNajstrožije se zabranjuje dodirivanje i sakupljanje neeksplodiranih zrna i granata, jer mogu ugroziti živote ljudi, jer će Vojska Srbije mesta na kojima se nalaze neeksplodirana ubojna sredstva vidno obeležiti adekvatnom trakom. Štab je doneo ove odluke na osnovu dopisa komandanta Intervidovskog poligona „Pasuljanske livade“, potpukovnika Nebojše Lojpura, a u cilju sprečavanja mogućih nesrećnih slučajeva i ljudskih žrtava.\nProtiv lica koja se nađu na ovom području biće pokrenut postupak pred nadležnim organima, a u slučaju povređivanja Vojska Srbije neće snositi odgovornost, niti će plaćati odštetu. Obaveza svakog pojedinca koji na terenu uoči navedena neekslodirana sredstva je da odmah obavesti predstavnike vojske i policije.\nVojska Srbije vojni poligon Uništavanje neeksplozivnih ubojnih sredstava neeksplodirana granata vojni poligon Pasuljanske livade


Bjelica: Prioritet završetak kanalizacije i dva stambena objekta - Akta.ba\nNačelnik opštine Sokolac je podsjetio da se među prioritetnim projektima u ovoj lokalnoj zajednici našao i projekat izgradnje ski-lifta na Sokocu.\n10.11.2021. 09:53 Izvor: / SRNA\nNačelnik opštine Sokolac Milovan Bjelica rekao je Srni da je za ovu lokalnu zajednicu prioritet završetak kanalizacije i vodovoda na području mjesnih zajednica Bjelosavljevići i Poromanija, kao i okončanje radova na spoljašnjem uređenju i obezbjeđenju infrastrukture na dva objekta građena po projektu CEB dva.\nBjelica je naglasio da za realizaciju ovih projekata opština očekuje pomoć Vlade Republike Srpske.\nOn navodi da je riječ o projektima koji se finansiraju preko IPA projekata, te da je obaveza opštine da obezbijedi 30 odsto sredstava, pa se ova lokalna zajednica, budući da nije imala dovoljno sredstava, obratila Vladi Srpske da pomogne u sufinasiranju započetog rješavanja kanalizacije kao najbitnijeg i najskupljeg poduhvata.\nBjelica je pojasnio da se izgranjom infrastrukture na ovom području stvaraju postrebni uslovi za uspostavljanje poslovne zone, o čemu je donesena odluka lokalne skupštine, na dijelu Glasinačkog polja, koja se nalazi u blizini magistralnog puta Sarajevo-Višegrad, odnosno budućih savremenih saobraćajnica koje planiraju viši nivoi vlasti.\n"Mi smo za poslovne zone "Nova Romanija" i "Bjelosavljevići-Podromanija" ispunili sve uslove, tako da smo krenuli u završnu fazu izrade kolektora sa priključcima od naselja Majdani do Bjelosavljevića i od Brezjaka do Bjelosavljevića", rekao je načelnik opštine Sokolac.\nPrema njegovim riječima, u tom dijelu su za lokalnu upravu preostale još dvije faze - prva je izrada postrojenja za prečišćavanje i tretman otpadnih voda i u toku je izrada potrebne dokumentacije, a druga rješavanje kanalizacije u okviru koje će se uraditi sekundarni kolektor od Klaonice preko Rešetnice do Bjelosavljevića sa priključcima.\n"Vrijednost ovog projekta je 800.000 KM", dodao je Bjelica.\nDrugi prioritetni projekat za opštinu Sokolac, kaže načelnik, jeste CEB dva u okviru koga su izgrađena dva stambena objekta sa 64 jedinice za sveobuhvatno rješavanje stambenog pitanja izbjeglog i raseljenog stanovništva u BiH.\nOn je podsjetio da su ta dva objekta izgrađena na Sokocu zahvaljujući sredstvima Ministarstva za izbjegla i raseljena lica Republike Srpske, Ministarstva za ljudska prava i povratak u Savjetu ministara i Fonda za povratak, te da je UNHCR obezbijedio sredstva za njihovo opremljene potrebnim namještajem i kućnim aparatima, ali da opštini nedostaje dio sredstva za spoljašnje uređenje i završetak dijela infrastrukture.\nBjelica je izjavio da je samo za priključak vode, struje, grijanja i kanalizacije potrebno 200.000 KM, te da je taj dio sredstava odobrila Vlada Republike Srpske.\n"To je veliki projekat i ne bi ga sada mogli završiti da nismo dobili ovu podršku Vlade Republike Srpske", naglasio je Bjelica i dodao da će radovi na obezbjeđenju dijela infrastrukture i uređenju prostora ova dva stambena objekta biti u potpunosti završeni u narednih desetak dana ukoliko to vremenski uslovi dozvole.\nNačelnik opštine Sokolac je podsjetio da se među prioritetnim projektima u ovoj lokalnoj zajednici našao i projekat izgradnje ski-lifta na Sokocu, čiji su radovi u toku, a koji su podržali Vlada Republike Srpske i Grad Istočno Sarajevo.\nBjelica je, u ime građana opštine Sokolac, izrazio zahvalnost Vladi Republike Srpske koja je podržala projekte na području ove lokalne zajednice čija realizacija je u toku, a za koje lokalna uprava nije imala dovoljno sredstava da ih dovede do kraja.\nOn je izrazio zadovoljstvo podrškom koju je opština Sokolac dobila i od Savjeta ministara i Grada Istočno Sarajevo, te se nada da ta podrška neće izostati i kada bude predstavljeni naredni projekti ove lokalne zajednice.\nBjelica je dodao je ovoj lokalnoj zajednici odobreno i 10.000 KM za izmirenje svih troškova za završenu rekonstrukciju zgrade opštine Sokolac.\nOn je istakao da je opštini Sokolac potrebna pomoć Vlade Republike Srpske i za sufinasiranje dijela obaveza ove opštine na projektima asfaltiranja 1.350 metara puta za selo Gire, te za ulica u novim sokolačkim naseljima i završetak uređenja prostora kod Sportske dvorane.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković razgovarao je krajem oktobra u Istočnom Sarajevu sa načelnicima šest gradskih opština o podršci projektima prioritetnim za ove lokalne zajednice.\nVlada Republike Srpske izdvojila je ukupno 27,8 miliona KM za investiranje u razvoj lokalnih zajednica širom Republike Srpske, a iznos koji je svaka opština mogla da dobije je od 100.000 KM do milion KM.\nPremijer Višković rekao je ranije Srni da je to program koji traje nekoliko mjeseci i da je bio otvoren javni poziv za lokalne zajednice koje su kandidovale svoje projekte.


AFERA REKET: Boki 13, tužilac i korupcija u fokusu makedonske javnosti | Ekspres.net\nAFERA REKET: Boki 13, tužilac i korupcija u fokusu makedonske javnosti\nMakedonska javnost burno je reagovala nakon što je italijanski portal “Istina” (La Verita) objavio video snimak u vezi sa slučajem “Reket”, u kome je makedonski šoumen Bojan Jovanovski – Boki 13 optužen da je iznudio novac od biznismena Orce Kamčeva da šefica makedonskog Specijalnog tužilaštva Katica Janeva, zauzvrat, ne bi podnela zahtev za produženje njegovog pritvora.\nSnimak je napravljen 20. februara, a već 4. marta Kamčev je oslobođen na osnovu odluke Krivičnog veča Vrhovnog suda u predmetu “Imperija”, koji vodi Specijalno tužilaštvo u Severnoj Makedoniji.\nNa video snimku sa vidi kako šoumen Bojan Jovanovski i Zoran Milevski izlaze iz kuće biznismena Orce Kamčeva sa torbom punom evra, a kako navodi “La Veritas” čuje se razgovor Jovanovskog i Kamčeva o predmetu “Imperija” koji je u nadležnosti Specijalnog javnog tužilaštva i tužioca Katica Janeva.\nIz opozicionog VMRO-DPMNE navode da je snimak ključni dokaz o “o zločinačkom udruživanju sudija, tužilaca, političara koji su godinama harali u državi i ucenjivali”.\nIz Osnovnog javnog tužilaštva za organizovani kriminal i korupciju u Skoplju, koji je pokrenuo predmet “Reket”, nisu ni potvrdili, ni demantovali da im je poznat objavljeni video materijal i da ga poseduju kao dokaz.\n“Svi dokazi koje Osnovno javno tužilaštvo za organizovani kriminal i korupciju poseduje u vezi ovog predmeta će biti prezentovani tokom eventualnog sudskog postupka. Predmet je u fazi istrage na koju se radi u kontinuitetu u cilju obezbeđivanja dokaza”, izjavili su za MIA iz tog tužilaštva.\nJavni tužilac Ljubomir Joveski je izjavio da snimak koji poseduje “La Verita” u vezi sa predmetom “Reket” ne potiče od tužilaštva, te da niko ne može da ugrozi istražni postupak.\nTags boki 13makedonijareketTužilaštvoZoran Zaev\nBroj registrovanih slučajeva zaraze koronavirusom u svetu danas je prešao 13 miliona. U svega pet dana, od 8. jula do danas bro…\nŠirom SAD i dalje nekontrolisano besni talas koronavirusa, javlja CNN i ističe da broj zaraženih raste u 35 saveznih država, uk…\nTENZIJE U MAKEDONIJI: Državni razlog kao spas Protest u Makedoniji zbog Ciprasa Zaev zatražio podršku Merkelove da Severna Makedonija počne pregovore sa EU Severna Makedonija odlučuje o novom predsedniku


Brkić izrazio zahvalnost za pomoć institucija EU i država članica BiH - Akta.ba\nZamjenik ministrice vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Josip Brkić je izrazio zahvalnost za potporu i pomoć institucija EU i država članica Bosni i Hercegovini i njenim građanima u ovom izazovnom vremenu.\n20.10.2020. 08:00 / Izvor: Akta.ba\nZamjenik ministrice vanjskih poslova Bosne i Hercegovine mr.sc. Josip Brkić održao je jučer u Sarajevu sastanak na dužnosnicima Europske službe za vanjsko djelovanje - zamjenikom generalnog tajnika za politička pitanja Enrique Moraom i zamjenikom korespondenta za Europu Francescom Morinijem. Sastanku je prisustvovao i šef Izaslanstva Evropske unije i specijalni predstavnik EU u BiH veleposlanik Johann Sattler.\nIstaknuo je da Bosna i Hercegovina pozdravlja odluku Evropske komisije od 6. listopada 2020. godine kojom je usvojena "Komunikacija o EU politici proširenja za 2020. godinu“, „Izvještaj o Bosni i Hercegovini za 2020. godinu", kao i "Ekonomski i investicijski plan za zapadni Balkan" i "Upute za provedbu Zelene agende za zapadni Balkan". BiH provodi aktivnosti i procedure neophodne za ispunjavanje zahtjeva Evropske komisije iz Mišljenja, ovogodišnjeg izvještaja, te dva ekonomska dokumenta. Istaknuo je da su stručna i financijska pomoć Evropske unije u procesu integracije od velike važnosti za dalji napredak na Bosne i Hercegovine na EU putu. Podcrtao je važnost nastavka zajedničkog rada na ljudskoj i infrastrukturnoj povezanosti, ekonomskom razvitku, vladavini zakona, suzbijanju i borbi protiv korupcije, borbi protiv terorizma, ekstremizma, radikalizacije i organiziranog kriminala, kao i sprečavanja ilegalnih migracija. Iskazao je uvjerenje da je zapadni Balkan strateški cilj Evropske unije i da će se potpora i pomoći ovoj regiji nastaviti.\nSusret s zvaničnicima EEAS je upriličen pred sutrašnji sastanak političkih direktora Evropske unije i zapadnog Balkana (EU-WB6) čiji će domaćin biti zamjenik ministrice vanjskih poslova Josip Brkić.


Pet izbornih listi deli 727.000 dinara | Sandzaknews\nPet izbornih listi deli 727.000 dinara\nStrankama koje imaju predstavnike u novom sazivu Skupštine Novog Pazara bi?e ispla?eno iz budžeta grada preko 727.000 dinara po osnovu osvojenih odborni?kih mesta, re?eno je radiju Sto plus u lokalnoj samoupravi.\nDokument Odeljenja za finansije, koji je naš radio dobio po osnovu zahteva za pristup informacijama od javnog zna?aja, pokazuje da ?e najviše novca, shodno broju osvojenih mandata (18), pripasti listi “Za evropski Novi Pazar – Rasim Ljaji?”, kojoj ?e iz gradske kase biti ispla?eno 276.429 dinara.\nStranka demokratske akcije (SDA) Sandžaka za 11 predstavnika u lokalnom parlamentu Novog Pazara dobi?e 167.312 dinara, a Bošnja?ka demokratska zajednica Sandžaka (10 mandata) 152.763 dinara.\nListi “Aleksandar Vu?i? – Srbija pobe?uje” na osnovu pet odborni?kih mesta pripada nešto preko 80.000 dinara, a Sandža?koj narodnoj partiji koja ima tri odbornika nešto manje od 51.000 dinara.\nOva sredstva strankama ?e biti ispla?ena nakon rebalansa, jer budžetom grada za ovu godinu nije predvi?eno dovoljno novca za finansiranje politi?kih aktivnosti.\nIna?e, Gradskoj izbornoj komisiji se po raspisivanju izbora prijavilo pet od deset izbornih listi za dobijanje sredstava iz gradskog budžeta za finansiranje kampanje, ali niti jedna od njih nije uplatila jemstvo, pa im nije ni ispla?en traženi novac.\nSredstva za finansiranje predizborne kampanje tražile su liste “Za evropski Novi Pazar – Rasim Ljaji?”, SDA Sandžaka, BDZS, “Aleksandar Vu?i? – Srbija pobe?uje” i Sandža?ke narodne partije.\nTagovi izborne liste, skupstina\nUgljanin izlazi iz Skupštine\nZukorlić izabran za člana Skupštinskog Odbora za obrazovanje, nauku i tehnološki razvoj –


Institut tehnickih nauka SANU - Institut tehnickih nauka SANU - Proslava sezdeset godina Instituta tehnickih nauka SANU - Govor prof. dr D. Uskokovica\nGovor direktora Instituta prof. dr Dragana Uskokovića\n1. Osnivanje Instituta\nS pravom se može reći da su, u poređenju sa drugim sličnim naučnim institucijama, profil i razvoj Instituta tehničkih nauka SANU donekle specifični. Oni su, pre svega, određeni činjenicom da je Institut osnovan kao naučna jedinica u okviru Srpske akademije nauka i da je tokom šest decenija njegovog postojanja veza sa Odeljenjem tehničkih nauka SANU neprestano bila prisutna – kroz učešće članova Akademije u naučnim i upravnim organima Instituta ili rukovođenje projektima koji se realizuju unutar ove ustanove. Shodno tome, sastav Odeljenja tehničkih nauka neminovno se odrazio na zastupljenost određenih grana tehničkih nauka u Institutu i definisanje istraživačkih prioriteta u pojedinim periodima.\nOd osnivanja, Institut se suočavao sa nedostatkom materijalnih sredstava (ili njihovim neredovnim prilivom) i nedostatkom radnog prostora i opreme, a tokom prve tri decenije njegovog postojanja značajan problem predstavljao je nedovoljan broj stalno zaposlenih saradnika. Od samog početka u ukupnoj naučnoistraživačkoj delatnosti Instituta zapaža se značajan udeo primenjenih istraživanja i projekata koji se realizuju u saradnji sa privrednim organizacijama, što posebno dolazi do izražaja u periodu od 1954. do 1968. godine, kada Institut funkcioniše kao ustanova sa samostalnim finansiranjem. Tako su, pored razvoja novih naučnih disciplina i polja istraživanja, svoj trag na profil istraživanja i organizacionu strukturu Instituta tehničkih nauka SANU ostavili i procvat, i stagnacija i odumiranje određenih grana privrede.\n2. Institut danas\nInstitut ima 35 zaposlenih saradnika od kojih su 29 uključeni u istraživački rad koji finansira Ministarstvo nauke Republike Srbije, od čega su 12 doktori nauka sa odgovarajućim naučnim zvanjima, a još 8 magistri nauka sa zvanjem istraživača saradnika. Četiri člana SANU već dugi niz godina rukovodi istraživačkim programima u Institutu. a 14 mladih istraživača se pripremaju za naučno-istraživački poziv, od čega sedam radi na izradi doktorata, a osam na magistarskim tezama.\nNa čelu Instituta se nalazi Upravni odbor, koga imenuje Predsedništvo SANU, i Direktor Instituta, koji rukovodi Institutom kao poslovodni organ. Zajedničke službe sa petoro zaposlenih obavljaju poslove administracije, računovodstva, bibliotekarstva i informatike, nabavke, održavanja higijene i ostalih pomoćnih poslova u Institutu, a još dvoje je uključeno kao tehničko osoblje u rad na istraživačkim projektima.\nNovi poluprovodnički materijali i senzori\nRobotika, mehatronika i aktivni sistemi upravljanja\nIako je trend od samog početka bio da se rezultati istraživanja publikuju u člancima koji će naći svoje mesto u značajnijoj periodici i zbog relativno uske oblasti, najveći broj je štampan u Zbornicima konferencija, istina najpoznatijih svetskih izdavača. Relativno rano, od početka devedesetih godina, članci su štampani i u eminentnim časopisima, tako da se je kasnijih godina ta praksa nastavila u još većoj meri. Ukupan dosadašnji zbir se verovatno kreće i preko 400 SCI publikacija. Prema SCOPUS-u, od 1996. godine zaključno sa 16. novembrom 2007. godine ukupno postoji 365 publikacija koje su citirane 1404 puta, što u proseku iznosi oko dvadesetak publikacija godišnje, dakle nešto više od 1 članka godišnje po finansiranom istraživaču, odnosno 3 po doktoru nauka. Citiranost članaka je takođe sasvim solidna i u proseku iznosi oko 120 godišnje, mada u periodu od 2003. stalno raste od 117 do 250 poslednje dve godine. I Hiršov indeks je sasvim u redu i za ceo istraživački period od 1996. godine iznosi 19, odnosno 19 publikacija je citirano najmanje 19 puta. Dvadesetak najcitiranijih članaka (5.5% ukupnog broja radova) citirano je 616 puta (44% ukupnog broja citata). Broj radova citiranih 10 i više puta, uključujući 20 najcitiranijih radova iznosi 44 (12% ukupnog broja radova) i citirani su 925 puta (66% svih citata). 170 radova (46.6% ukupnog broja radova) nije uopšte citirano, od čega je 51% iz perioda pre 1996. godine, za koji SCOPUS nema potpune podatke, a ostali radovi su objavljeni poslednjih godina, kada je teško očekivati da budu citirani. Najopštije posmatrano, na putu ka izvrsnosti, nastojanje u narednom periodu bi trebalo usmeriti ka poboljšanju kvaliteta publikacija, odnosno povećanju broja publikacija koje će se visoko citirati i smanjenju broja nisko citiranih publikacija.\nIsto tako u proteklom periodu značajni rezultati su ostvareni kroz publikovanje niza knjiga i monografija, kako u zemlji, tako i u inostranstvu.\n4. Saradnja sa privredom\nU periodu od osnivanja do kraja šezdesetih godina, delatnost Instituta je bila u domenu aplikativnih istraživanja. S obzirom da je poslovao kao ustanova sa samostalnim finansiranjem, Institut ostvaruje vrlo aktivnu saradnju sa nizom privrednih organizacija, za koje, u okviru posebnih projekata, rešava konkretne probleme.\nU ovom periodu u Institutu su se obavljala ispitivanja i usavršavanja različitih prototipova motora sa unutrašnjim sagorevanjem i lokomotivskih kotlova u cilju njihovog uvođenja u proizvodnju (u saradnji sa fabrikom „Famos“, Sarajevo; Fabrikom automobila „Priboj“ – Priboj; Fabrikom „Krušik“, Valjevo, i Upravom za vojno-tehnička ispitivanja JNA). Odeljenje za termomehaniku izradilo je studiju o daljinskom grejanju Novog Beograda, a Odeljenje za brodogradnju radilo je na teorijskim problemima iz oblasti brodogradnje kao što su: izvijanje palube, izvijanje grede na elastičnim osloncima, ispitivanje vuče brodova dunavskog basena, tipizacija rečne flote, optimalne tonaže šlepova, karakteristični moduli za dimenzionisanje elemenata brodskog trupa, snimanje torzionih vibracija brodskih vratila, proračuni konstrukcije brodskog trupa i slično, ali i na rešavanju praktičnih problema iz oblasti rečne privrede. Tokom sedamdesetih godina u Institutu se obavljaju intenzivna istraživanja vezana za razvoj vozila na električni i hibridni pogon. U isto vreme, u okviru projekta Fonda za naučni rad SANU „Industrijalizacija i prefabrikacija stambene izgradnje“ (rukovodilac: akademik B. Žeželj) započinje i rad na uspostavljanju razvojne platforme za standardizaciju i racionalizaciju stambene izgradnje. Godine 1979. formiran je Centar za industrijalizovanu stambenu izgradnju (CISI) koji je nakon sveobuhvatnih teorijskih istraživanja razradio sistem gradnje zasnovan na standardizovanim prefabrikovanim elementima, namenjen prvenstveno stambenoj izgradnji – poznat kao SISTEM 50. Tokom sedamdesetih i osamdesetih godina intenzivirane su i aktivnosti odeljenja za brodogradnju.\nOd samog početka aktivnosti u oblasti materijala, Institut je imao veoma značajnu i intenzivnu saradnju sa potencijalnim korisnicima dobijenih naučnih rezultata. Prvi koraci su ostvareni sa sistemom «Krušik» iz Valjeva, na razvoju prahova molibdena preradom špona i strugotina molibdena nastalog u njihovim fabrikama iz drugih tehnologija prerade. Isto tako, razvijeni su specijalni metalni filteri koji su našli značajno mesto u okviru njihove fabrike mikroliva.\nNajintenzivnija saradnja u oblasti metalurgije praha ostvarena je sa nizom radnih organizacija «Prvog partizana» iz Užica, kao i sa njihovim Centrom za naučnoistraživački rad. Niz programa je uspešno realizovano, pri čemu su oni dugo godina bili participanti i finansijski podržavali naše projekte kod tadašnje Zajednice nauke. Određen broj mladih ljudi se u to vreme obrazovao u okviru naših istraživačkih programa i pomogao da mnogi rezultati nastali kod nas lakše nađu put do njihovih proizvodnih traka. Kao posebno značajan rezultat, nastao u okviru ove saradnje, svakako treba istaći razvoj uređaja i postupka za dobijanje metalnih prahova i legura centrifugalnim raspršivanjem procesom rotirajuće elektrode za potrebe dobijanja specijalno odgovornih pozicija za vazduhoplovnu i vojnu industriju, izostatskim toplim presovanjem. Taj uređaj i ceo postupak nije imao za cilj da snabdeva proizvođača sa prahom za izostatsko toplo presovanje, već samo da ih programski i razvojno podrži za jedan tako visokotehnološki program dobijanja titanovih pozicija za višenamenske letilice i specijalni helikopter.\nPočetkom osamdesetih godina je takođe pokrenut istraživački program sa «Minelom» iz Beograda u oblasti razvoja nelinearnih otpornika za odvodnike prenapona. Izuzetno dobri rezultati su ostvareni na laboratorijskom nivou tako da su dobijene komponente kako za elektroniku tako i za energetiku koje su odgovarale karakteristikama najboljih svetskih proizvođača. Nažalost, u fazi transfera tehnologije od nas iz laboratorije u tehnološke pogone «Minela» nisu stvoreni adekvatni finansijski i kadrovski resursi, tako da program nije doživeo potpuni uspeh koji je očekivan. Patent koji je bio zajedničko vlasništvo je lagano «zaboravljen», «Minel» je odustao od sopstvene proizvodnje i rešenje našao u zajedničkom programu sa jednim poznatim inostranim proizvođačem koji ga je snabdevao sa nelinearnim otpornicima.\nPoslednjih godina, obzirom na značajno smanjen interes velikih privrednih organizacija sa novim programima, naša orijentacija je bila da sva značajnija istraživačka ostvarenja, osim publikacija, budu ispraćeni i u vidu patenata, za koje bi se našao i potencijalni inostrani Strateški partner. Izolovanost, kojoj smo godinama bili izloženi, nas je u tome onemogućavala. Sa sve većim otvaranjem globalnog istraživačkog prostora, za očekivati je da će mnoga od tih istraživačkih ostvarenja naći svoje značajnije mesto. Poslednjih nekoliko godina samo program istraživanja na elektrohemijskim reaktorima je dobitnik više nagrada i priznanja na domaćim i međunarodnim izložbama pronalazaštva. Značajan doprinos Instituta u poslednje vreme je organizovanja ekspertskih timova koji imaju konsultantsku ulogu kod realizacije velikih projekata u Beogradu kao što su veliki most na špicu Ade Ciganlije (prof. Hajdin) i Beogradski metro (akademik Vukan Vučić).\nInstitut je jedan od fundamenata Međunarodnog Instituta za nauku o sinterovanju. Brojne aktivnosti u više od 35 godina dugoj istoriji Međunarodnog Instituta za nauku o sinterovanju, pomogla su da istraživanja koja se rade u Institutu postanu prepoznatljiva u svetskim razmerama. Posmatrano sa ovih današnjih pozicija ta aktivnost u dugom vremenskom periodu, naročito u vreme hladno-ratovske podele sveta, odigrala je ogromnu ulogu u okupljanju najpoznatijih naučnika sa istoka i zapada u oblasti sinterovanja, što je za mnogo godina prethodilo današnjoj globalizaciji. Skoro četrdesetogodišnje izlaženje časopisa Science of Sintering, oficijelnog glasila Međunarodnog instituta za nauku o sinterovanju, rezultiralo je i u njegovom uključenju u listu SCI časopisa.\n6. Društvo za istraživanje materijala\nInstitut je inicijator formiranja i stožer Društva za istraživanje materijala koje okuplja najeminentnije istraživače i institucije iz oblasti nauke i inženjerstva materijala u zemlji i koje je do sada organizovalo devet konferencija od 1995. godine. Zbornike odabranih radova sa ovih Konferencija publikovao je Trans Tech Publications, Zurich, Switzerland u ediciji Mat. Sci. Forum (Vol. 214, 282-283, 351, 413, 453-454, 494, 518 i 555). Na taj način uspeli smo da u ovoj oblasti objedinimo najveći deo potencijala u zemlji i ostvarili da u poslednje četiri godine Zbornik odabranih radova izraste do oko 90 radova, od kojih je 35-40% inostranih ili nastalih u saradnji sa inostranim kolegama. Više od 500 radova štampanih u tim Proceedings-ima za proteklih desetak godina, predstavljaju značajan opus koji nas dostojno reprezentuje svetu. Ostvareni su značajni kontakti na međunarodnom planu, čak i u vreme naše najveće izolacije upravo na ovim konferencijama, što je doprinelo da se realizuju brojne oficijelne i neoficijelne saradnje koje su u nizu slučajeva zatim prerasle u zajedničke istraživačke projekte. Privukli smo mnoge naše istaknute stvaraoce iz dijaspore, koji su najpre sami, a nakon toga sa svojim saradnicima i kolegama prihvatili ovu konferenciju kao svoj forum i na njima predstavljali svoja najnovija istraživanja i upoznavali se sa novinama u svojoj zemlji.\n7. Konferencija mladih istraživača\nU saradnji sa Društvom za istraživanje materijala, Institut je takođe organizovao šest Seminara mladih istraživača – Nauka i inženjerstvo materijala, koji se tradicionalno održavaju svake godine krajem decembra u SANU. Osnovni cilj seminara je da okupi mlade istraživače (do 35 godina starosti) iz ove oblasti i da im priliku da prikažu svoja najnovija istraživanja i rezultate pred svojim kolegama, mentorima i rukovodiocima projekata, kao i da se međusobno upoznaju i kroz isključivo usmena izlaganja vežbaju za konferencije sa većim brojem iskusnijih učesnika. Odabrani radovi sa seminara se štampaju u renomiranim domaćim časopisima. Ovi seminari su proistekli kao proširenje akcije nagrađivanja najboljih magistarskih i doktorskih teza odbranjenih između dve konferencije Društva, kao i najboljih usmenih i posterskih izlaganja mladih istraživača na samim konferencijama, što traje još od 1999. godine. Želja je bila da se stimuliše i inspiriše rad novih naraštaja istraživača koji rade u našoj sredini, kao i održavanje čvrstih veza sa mladima koji su već napustili zemlju.\nZnačajna aktivnost kojoj je u prethodnom periodu posvećena odgovarajuća pažnja je bila u oblasti obrazovanja mladih istraživača. U okviru toga, veliki broj naših saradnika ili saradnika iz drugih institucija je obavio istraživanja koja su predstavljala osnovu za izradu njihovih diplomskih, magistarskih i doktorskih radova. Zahvaljujući kvalitetnim programima i dobroj saradnji sa nizom fakulteta u zemlji i van nje, više od 60 takvih radova je dosada obavljeno kod nas (26 doktorskih, 31 magistarski i 6 diplomskih radova). Najveći broj publikacija bazira na tim radovima, tako da je sa tog stanovišta uspostavljena potpuna relacija na liniji istraživanje-obrazovanje.\nU poslednje vreme značajna uloga Instituta je u domenu integracije istraživanja, obrazovanja i inovacija sa željom objedinjavanja akademskih i industrijskih istraživanja. U okviru toga, nastoji se u maksimalno mogućoj meri da se ostvarene inovacije patentiraju. Sa tog stanovišta intelektualna svojina je veoma značajna komponenta na koju se mnogo polaže u Institutu.\n9. Nastajanje i nestajanje pojedinih istraživačkih jedinica\nKada se pogleda unazad u bogatoj istoriji Instituta, mnogo je istraživačkih oblasti negovano. Neke su trajale kraće, neke duže, i malo je onih koje su trajno utisnule pečat u njegovu istoriju. Istraživački programi u Institutu su poput živog organizma prolazili kroz periode rađanja, razvijanja, starenja i umiranja. Oni koji su koristili trenutnu kurentnost programa i koji nisu bili u stanju da se prilagode novonastaloj situaciji su na žalost nestajali. Oni koji su bili fleksibilni i spremni da uprkos velikim trenutnim poteškoćama tragaju za izvrsnošću, uspeli su da je nađu i uprkos mnogim nedaćama i problemima sačuvaju svoju vitalnost i da postignu zavidnu formu.\n10. Vizija Instituta\nProgramski koncept Instituta je da bude moderno organizovana naučno-istraživačka organizacija iz oblasti tehničko-tehnoloških i prirodnih nauka, u kome bi se podsticao razvoj i unapređenje osnovnih i primenjenih istraživanja, i u saradnji sa privredom ili samostalno, ostvarivala primena kod nas ostvarenih dostignuća. U okviru toga, vizija Instituta je:\nda postane međunarodno prepoznatljiv u oblasti proučavanja i primene širokog spektra savremenih tehnologija,\nda razvija inovativne tehnologije kroz visokokvalitetna istraživanja i da ih prenosi u industrijski sektor,\nda razvija nove modele koji integrišu istraživanja, obrazovanje i inovacije u domenu akademskih istraživanja,\nda podržava i podstiče mogućnosti za redovno i poslediplomsko usavršavanje,\nda služi kao inkubator za nastajanje kompanija, koristeći istraživanja nastala u Institutu,\nda promoviše napredne tehnologije na nacionalnom i internacionalnom planu.\nOsnova za to nalazi se u mogućnosti objedinjavanja iskustva starijih istraživača (akademika i drugih istaknutih naučnih i stručnih radnika) i poleta, ambicije i želje za uspehom mladih istraživača. U okviru toga, Institut je potpuno otvoren sistem u kome su dobrodošli svi afirmisani naučnici iz zemlje i sveta. Kroz formiranje timova (odeljenja, grupa, projekata) visokih stvaralačkih potencijala i kreativnosti pokazalo se da nije neophodan veliki broj istraživača da bi se ostvarili vanserijski naučni rezultati. Ovo naravno uzima u obzir i sva ograničenja vezana za realne mogućnosti koje postoje za realizaciju istraživanja visokog dometa u našoj sredini koja finansijski posmatrano (sredstva izdvojena po istraživaču ili stanovniku) ima verovatno najlošiji odnos Društva prema nauci i uopšte znanju, od svih zemalja bližeg i daljeg okruženja, kojima na bilo koji način (u budućnosti) težimo.\n11. Institut sutra\nNaučnostraživački rad u Institutu tehničkih nauka Srpske akademije nauka i umetnosti u proteklih 60 godina prošao je jedan lagan ali dugačak uspon, verovatno svojstven mnogim uspešno formiranim sredinama u svetu. Nastao kao mali istraživački nukleus, danas je to jedan značajan Institut koji krase moderni istraživački programi, čineći ga, u nizu disciplina koje se neguju u Institutu, liderom u ovoj oblasti, kako kod nas, tako i znatno šire. U okviru toga, mnogi istraživački zadaci koji se danas iz tih oblasti rešavaju u vodećim nacionalnim laboratorijama u svetu, fokusi su i naših istraživačkih programa. Desetine knjiga objavljenih kod poznatih svetskih izdavača, više od 400 SCI publikacija, niz međunarodnih i domaćih konferencija koje su saradnici Instituta organizovali, mnoge ostvarene međunarodne saradnje, svedok su naše značajne «prepoznatljivosti» u ovom segmentu nauke i tehnologije. Šezdesetak urađenih doktorskih i magistarskih disertacija saradnika Instituta i drugih istraživačkih institucija u okviru naših istraživačkih programa, koji danas uspešno rade kako kod nas, tako i širom sveta, rezultat su veoma značajne obrazovne misije koju je Institut u tom periodu ostvario. Gledajući sa današnjih pozicija i imajući u vidu postojeće programe, istraživačke i eksperimentalne mogućnosti, do sada pređeni put, naročito poslednjih godina, u budućnosti nas očekuju još značajnija ostvarenja.\nIdealno bi, verovatno, bilo da se kvalifikaciona struktura naučnih radnika sa svetskim referencama izdigne do 15-20, a da se ostali, mladi istraživači, radeći sa njima određeno vreme na svom postdoktorskom i doktorskom usavršavanju obrazuju i da se samo najuspešniji zadržavaju. Na taj način bi se stvorilo jedno čvrsto koherentno jezgro koje bi moglo biti ne samo istraživačka, već i nastavna baza, spremna da generiše i transformiše sopstvena znanja i tehnologije. Za to je potrebno da na Univerzitetu prepoznaju ovu komponentu aktivnosti Instituta i da ga prihvate poput drugih naučnoistraživačkih organizacija. Ako bi bilo i adekvatno opremljeno i koncentrisano na jednu lokaciju, programi bi se u mnogome približili, a njihov efekat značajno multiplicirao.\nPosebno značajnu ulogu Instituta vidim u jednom, bar kod nas, dosta novom modelu integracije istraživanja, obrazovanja i inovacija u domenu akademskih i industrijskih istraživanja, koji bi svakako trebalo i nadalje negovati. Program iz oblasti biomaterijala to jako lepo ilustruje. Na tom programu je urađeno desetak doktorskih disertacija, magistarskih i diplomskih radova na nizu prirodnih, tehničkih i medicinskih fakulteta u zemlji, pedesetak SSI publikacija nastalih od 1999. godine (već do sada citiranih više od 250 puta) i tri patenta, što sve svedoči o veoma širokom prihvatanju razvijenih materijala kako kod nas tako i u svetu. Ovako sprovedena istraživanja omogućavaju i nalaženje strateškog partnera za transfer ovih saznanja ali i mogućnost formiranja malih profitnih centara u Institutu, zašta su naravno potrebna značajna polazna sredstva iz fondova ili industrije, kojih za sada kod nas nema dovoljno. Druga mogućnost saradnje je klasična kratkoročna primenjena istraživanja sa specifičnim ciljevima, koja podrazumeva prenos znanja nastalih u Institutu u proizvodnju, odnosno na tržište, uključujući i ekspertske, odnosno konsultantske usluge, koje je Institut spreman da ponudi tržištu.


BRIKS: Postignut dogovor o osnivanju razvojne banke\n26/03/2013 | 14:20\nNakon godinu dana lideri zemalja grupe BRIKS postigli su dogovor o osnivanju razvojne banke koja će biti konkurent zapadnim institucijama, izjavio je ministar finansija Južnoafričke Republike Pravin Gordan.\n"Gotovo je", rekao je Gordan, misleći na osnivanje razvojne banke BRIKS-a, posle sastanka sa kolegama iz Brazila, Rusije, Indije i Kine, prenosi France press.\n"Ostvarili smo veliki napredak, a lideri će uskoro objaviti detalje", dodao je Gordan, samo nekoliko sati pre početka samita zemalja BRIKS-a u južnoafričkom lučkom gradu, Durbanu.\nBanka, čije je osnivanje najavljeno u martu prošle godine, verovatno će se fokusirati na finansiranje infrastrukture, i postaće direktan konkurent 70-godišnjoj dominaciji Svetske banke. Zemlje BRIKS-a zajedno čine 25 odsto globalnog bruto domaćeg proizvoda (BDP) i 40 odsto svetske populacije. Međutim, jedan indijski diplomata, uključen u razgovore, kaže da bi detalji ovog dogovora verovatno mogli biti ostavljeni za neki drugi dan.\nGuverner brazilske centralne banke je, takođe, rekao za AFP da je ostvaren značajan napredak u vezi sa dogovorom oko uspostavljanja sistema zamene valuta, čija bi vrednost u tom regionu bila 100 milijardi dolara.\nLjajić: Članstvo u STO ne podrazumeva GMO\nBiH preti finansijski kolaps


UniCredit Banka i GGF spremili 20 miliona evra za projekte u oblasti obnovljivih izvora energije\nGGF i UniCredit Banka spremili 20 miliona evra za projekte u oblasti obnovljivih izvora energije\nKredit GGF-a od 20 miliona evra za finansiranje projekata u oblasti obnovljivih izvora energije predstavlja početak saradnje Fonda i UniCredit Banke Srbija. Očekuje se da će se kroz projekte koji će biti finansirani sredstvima iz GGF kredita, smanjiti emisija ugljen-dioksida (CO2) za oko 47.000 tona .\nPutem dugoročnog finansiranja po veoma povoljnim uslovima, kako se navodi u saopštenju koje su ove finansijske institucije objavile danas, kredit GGF-a će omogućiti UniCredit Banci da potvrdi poziciju jednog od vodećih igrača kada je u pitanju finansiranje obnovljivih izvora energije i da istovremeno osnaži unapređenje ovog sektora, koji je u Srbiji tek u razvoju.\nTakođe, na ovaj način je još jednom potvrđena strategija UniCredita da kroz svoje poslovne aktivnosti kontinuirano pruža podršku zaštiti životne sredine i da nastavi da ulaže u obnovljive izvore energije.\nU toku 2016. godine, UniCredit Grupa finansirala je projekte u sektoru obnovljive energije sa preko 9,4 milijarde evra.\nPredsedavajući Upravnog odbora GGF fonda Kristofer Nouls je izjavio: „Novo partnerstvo sa UniCredit Bankom GGF fondu nudi mogućnost da, kroz dugoročno finansiranje, po konkurentnim uslovima, pomogne razvoju sektora obnovljivih izvora energije u Srbiji, kao i da pruži podršku misiji Fonda i promoviše ovaj sektor i energetsku efikasnost na tržištima na kojima je prisutan.”\nU vezi sa potpisivanjem ovog ugovora, Enriko Verdoša, član Izvršnog odbora UniCredit Banke Srbija odgovoran za Korporativno i investiciono bankarstvo, izjavio je : “Ponosni smo što nas je GGF Fond prepoznao kao partnera, spremnog da, kroz praćenje investicija u domenu obnovljivih izvora energije, doprinese daljem razvoju ove oblasti u Srbiji. Naše dugogodišnje iskustvo, sposobnost da pratimo kompleksne transakcije i finansiranje prilagodimo specifičnim zahtevima klijenata, svakako će doprineti da kroz sredstva obezbeđena ovim kreditom pružimo podršku kako postojećim, tako i novim klijentima.”\nTagovi: CO2, finansiranje, GGF, kredit, obnovljivi izvori energije\nPočetna » Vesti » OIE » GGF i UniCredit Banka spremili 20 miliona evra za projekte u oblasti obnovljivih izvora energije


Faktor | SDA Zenica: Kasumovićeva administracija radove plaća dvostruko više od procjene\nSDA Zenica: Kasumovićeva administracija radove plaća dvostruko više od procjene\n01.06.2021. / 09:40\nGradsko vijeće Zenica održat će danas vanrednu sjednicu sa samo jednom tačkom dnevnog reda, i to Informacijom o stanju dijela gradskih saobraćajnica sa prijedlogom mjera sanacije i rekonstrukcije.\nKlub vijećnika Stranke demokratske akcije Zenica ponovo će tražiti da se na nastavku redovne sjednice razmatra Izvještaj o finansijskoj reviziji Grada Zenica za 2018. godinu, u kojem je Ured za reviziju Federacije BiH ukazao na niz nepravilnosti u raspolaganju javnim budžetskim novcem u izbornoj 2018. godini od Gradske uprave na čelu s gradonačelnikom Fuadom Kasumovićem, saopćila je SDA Zenica.\nPrema ovom izvještaju, kako dodaju, u postupcima izvršenih javnih nabavki učinjene su zloupotrebe tako što su s odabranim ponuđačima zaključivani ugovori na iznose koji su bili znatno veći od planirane procijenjene vrijednosti radova, ali i važeće procjene tržišne vrijednosti.\n- Sa tri zeničke firme Kasumovićeva administracija zaključila je 11 ugovora ukupne vrijednosti 2.138.470,00 KM, što je 1.008.367,00 KM ili 89,22 posto više u odnosu na procijenjenu vrijednost radova. Javnost mora znati da je Kasumovićeva administracija kod većine ugovora radove plaćala najmanje dvostruko više od procijenjene vrijednosti, a u jednom slučaju vrijednost radova uvećana je za nevjerovatnih 1.457,79 posto - navode iz SDA Zenica i dodaju:\n- Jasno je da je ugovorni organ premašio dopušteno uvećanje vrijednosti do 20 posto, čime je grubo prekršen zakon, a time i osnovni princip u poslovanju a to je princip dobrog domaćina. Očigledno je da je na ovaj način učinjen niz zloupotreba iz Krivičnog zakona BiH, a za neke od zloupotreba propisana je kazna zatvora u rasponu od tri mjeseca do pet godina.\nStranka demokratske akcije Zenica podnijela je Kantonalnom tužilaštvu Zenica krivičnu prijavu zbog sumnje da je počinjen višemilionski kriminal, a i dalje insistira da se s nezakonitostima na koje je ukazao Ured za reviziju FBiH upoznaju gradski vijećnici i javnost.\n- Transparentno i domaćinsko raspolaganje javnim novcem od interesa je za cjelokupnu zajednicu, pa s toga očekujemo da klubovi drugih političkih stranaka, pa i partija koje su na izlaznim vratima iz Kasumovićeve većine, podrže zahtjev da se ovaj izvještaj uvrsti na dnevni red - zaključuju iz SDA Zenica.\nSDA ZenicaFuad Kasumović\nKlub vijećnika SDA najavio dopis CIK-u BiH zbog nepravilnosti u izboru novih članova GIK-a Zenica\nRadni sastanak Novalića s privrednicima u Zenici: Finansijski sistem je funkcionalan\nKCUS: Hospitalizirano 17 pacijenata sa COVID-19, jedna osoba preminula


U Crnoj Gori potrebno je graditi nova kupališta...\n28.08.2018 09:21 4701 0 0\nCrnogorske plaže, iako prepoznatljiv brend, nemaju dovoljno resursa, pa će u narednom periodu do sledeće sezone biti potrebno graditi nova kupališta, rekao je direktor JP Morsko dobro Predrag Jelušić.\n“U priobalnim područjima Crne Gore, gde postoji jasna planska dokumentacija izgrađeno je oko 20 novih kupališta, a to će biti jedan od naših prioritetnih cilja u narednom periodu do početka nove turističke sezone”, kazao je P.Jelušić.\nTakođe on je saopštio da je JP Morsko dobro uglavnom zadovoljno saradnjom sa zakupcima crnogorskih plaža, koji redovno izmiruju obaveze i posebno vode računa o bezbednosti turista. Uprkos tome, Jelušić je dodao i da je zbog nepoštovanja određenih pravila u potpisanom ugovoru, JP Morsko dobro je raskinulo 15-ak ugovora o zakupu plaža u posljednjih 20 dana.\n“Ovo je mali broj neodgovornih zakupaca koji ne poštuju uslove ugovore”, rekao je Jelušić.\nOn je naveo i da su prihodi od zakupa plaža Crne Gore u ovoj godini se očekuju oko sedam miliona eura, a od toga kako i zakon predviđa, polovina ide u budžet lokalnih samouprava.\nPored toga, kako navodi Predrag Jelušić, stalni monitoring kvaliteta i analize kvaliteta morske vode na kupalištima Crne Gore, koje je sprovodio Institut za biologiju mora su ove godine pokazale i da je voda u Jadranskom moru na 98 odsto plaža odličnog kvaliteta.\nU Baru borave 7022 turista\nTuristička organizacija Bara saopštila je da trenutno na teritoriji opštine Bar borave 7022 turista, što je 11% više nego u istom periodu 2016. godine. Najviše je...\nDetaljnije 5182 2\nDetaljnije 5745 2\nUvoz alkoholnih proizvoda "13.JUL PLANTAZE" (Crna Gora) je zabranjen\nRospotrebnadzor od 26.04.2017 zabranio je uvoz alkoholnih proizvoda "13.jul Plantaže" na teritoriji Ruske Federacije. 2017.godine Federalna služba za nadzor i zaštitu prava...\nDetaljnije 1696 7\nDetaljnije 3798 13\nDetaljnije 1626 14\nDetaljnije 5103 14\nPrelazak na zimske gume u Crnoj Gori\nPo zakonu, upotreba zimske opreme za sva motorna vozila biće obavezna od 16.novembra do 31. marta naredne godine. Vozači koji ne budu poštovali pravila moraće da plate kaznu koja se kreće...\nAkcija Svetski dan bez automobila\nPovodom Svjetskog dana bez automobila 22. septembra u Kotoru će biti održana akcija "Ostavi auto – napravi đir". U pitanju je akcija kojom se Kotor i ove godine pridružuje velikom...\nDetaljnije 1599 2\nDetaljnije 2770 10\nDetaljnije 4265 7\nDetaljnije 1638 17\nDetaljnije 2952 5\nKo još nije bio u bazenu u Podgorici?\nNe znate kako da se spasite od jake vrućine? Onda, verovatno, niste još uvek bili u bazenu sportskog centra "Morača" u Podgorici. Radno vreme je od 08:00 do 12:00 (cena ulaza je...


Mein Kampf ponovo bestseler u Njemačkoj |\nPosted on 4 Januara, 2017 by ka5an\nPrvo izdanje knjige Adolfa Hitlera “Majn kampf” u Njemačkoj nakon Drugog svjetskog rata postalo je ponovo bestseler i ide u šesto štampanje, saopštio je izdavač ove knjige.\nInstitut za savremenu istoriju iz Minhena saopštio je da je 85.000 kopija knjige nacističkog vođe “planulo” sa polica od prvog štampanja u januaru. Ovaj priznati institut tvrdi da se ovim ne promoviše ultradesničarska ideologija nego podstiče debata o porastu oštrih političkih pogleda u savremenom zapadnom društvu.\nOrganizovan je niz prezentacija i debata o “Majn kampfu” širom Njemačke i Evrope, što je omogućilo da se sagleda uticaj ovog djela na društvo.\n“Ispostavilo se da je strah od toga da bi knjiga doprinijela promovisanju Hitlerove ideologije i služila u neonacističke propagandne svrhe potpuno neutemeljen”, rekao je direktor instituta Andreas Viršing.\nOn je dodao da je “debata o Hitlerovom pogledu na svet doprinijela da se sagledaju uzroci i posljedice totalitarnih ideologija u vrijeme kada desnica ponovo dobija na popularnosti”.\nBorba protiv piraterije počinje od web sitea\nNe nasijedajte na prevare da su penzije u Republici Srpskoj manje one su u suštini veće


Zajednički IPA-projekat Opštine Čoka i Valkanj iz Rumunije - Minority News\nOpština Čoka dobila je ukupno 100.000 evra od Evropske Unije za obnovu Doma omladine u Banatskom Monoštoru, kao i za održavanje letnjeg kampa za decu i radionice u periodu od septembra 2017. do oktobra 2019. godine.\nLetnji kamp u Banatskom Monoštoru je susret različitih kultura, gde mladi imaju priliku da upoznaju tradiciju, narodnu nošnju, plesove i muziku drugih naroda iz regiona.\nZahvaljujući odobrenim sredstvima iz Evropske Unije, Opština Čoka će dobiti ukupno 100.000 evra. Polovinu te sume uložiće u obnovu Doma Omladine u Banatskom Monoštoru i održavanje letnjeg kampa, dok će se preostali iznos raspodeliti na programe koji imaju za cilj promociju istorijskih spomenika i tradiciju svih nacionalnosti koje žive u Čoki.\nZajednički projekat opštine Čoka i rumunskog naselja Valkanj trajaće dve godine. Za to vreme pored gore navedenih aktivnosti renoviranja, izgradnje i održavanja letnjeg kampa, takođe će se organizovati zajedničke radionice na vojvođanskoj i rumunskoj strani u cilju boljeg međusobnog upoznavanja tri naroda, Srba, Mađara i Rumuna.\nIzvor: Agencija Victory\nIzložba povodom Dana nezavisnosti Republike Makedonije\nLSV: Brže rešavati probleme nacionalnih zajednica\nPromocija zbornika „Nacionalni saveti nacionalnih manjina i kultura 2“\nPastor: Uskoro usvajanje Manjinskog akcionog plana\nJavni poziv za predstavnike organizacija civilnog društva za učešće na treningu „Stanovanje Roma”\nTehnička pomoć za unapređenje života i uslova stanovanja pripadnika romske populacije


Tag / Vrela tradicije / Vesti online\nOd 14. veka hilandarsko vlastelinstvo se i dalje širilo, o čemu svedoče brojne srpskih vladara. Srpski knez Lazar Hrebeljanović nastavio je nemanjićku tradiciju, pridružujući se svojim...\nPosle smrti čuvenog hilandarskog igumana Gervasija dolazi do promene u političkoj orijentaciji Hilandara, koji se od sada oslanja više na Srbiju. To je polovina 14. veka i doba kralja i cara...\nM. Đorđević - Vesti 36 komentara\nArhiepiskop Danilo bio je izuzetna ličnost u istoriji Hilandara i cele srpske crkve. U neposrednom dodiru s maticom duhovnog života Svete gore prvih decenija 14. veka bio je poznanik velikih i...\nZadužbina despota Jovana\nManastir Đipša, sa crkvom posvećenom Svetom Nikoli, nalazi se na obronku Fruške gore, u blizini sela Vizić. Prema predanju, zidao ga je kao svoju zadužbinu sremski despot Jovan Branković...\nVeliku ulogu u promovisanju Srbije kao jedine zemlje koja je sposobna da oružjem otera Turke sa Balkana odigrala je srpska obaveštajna služba.\nJužnobanatske pustare Velika Greda i Zeldeš krajem 18. veka Austrija je ustupila zagrebačkom Kaptolu kao nadoknadu za imanja oko reke Kupe, a Kaptol je tu najpe naselio kmetove iz Hrvatske.


ОТВОРЕНА ИЗЛОЖБА СЛИКА „РУСКА СЕЛА-ГЛАС ТИШИНЕ“ – www.opstinastanari.com\nU prostorijama Centra za kulturu svečano je otvorena izložba slika „Ruska sela-glas tišine“, dok je pola sata kasnije započet trodnevni program „Dani ruskog filma“. Izložbu slika svečano je otvorila Ana Ivljeva, ataše za kulturu Ambasade Ruske Federacije u Bosni i Hercegovini. Ivljeva je naglasila da navedena izložba slika predstavlja foto-projekat ruskog novinara Svetlane Urban, te da su „Dani ruskog filma“ ove godine posvećeni najmlađem uzrastu.\nIspred Opštinske uprave Stanari, izložbi slika prisustvovali su načelnik opštine, gospodin Dušan Panić i predsjednik Skupštine, gospodin Ostoja Stevanović. Tom prilikom načelnik opštine istakao je da Centar za kulturu, u saradnji sa Ambasadom F. Rusije u BiH i Udruženjem „Srpsko-ruski most“ drugu godinu zaredom prikazuje rusko umjetničko stvaralaštvo, čime se građanima naše lokalne zajednice omogućava da se na najbolji način upoznaju sa kulturom Rusije.\nFoto-projekat ruskog novinara Svetlane Urban „Ruska sela“ iz Doma ruskog zarubežja „Solženicin“ prikazaće svu lepotu prirode i ambijenta u kome su sačuvane stogodišnje starinske kuće i crkve koje su preživjela turbulentna vremena prošlosti, i predstavljaju ključ za otvaranje misteriozne ruske duše, a i veliko umjetničko nadahnuće za pjesnike i slikare.\nZa omladinu je upriličeno prikazivanje novih ruskih animiranih filmova, sa fokusom na srednjevjekovno doba herojstva, patriotizma, prijateljstva i vjere u bolju budućnost: „Knez Vladimir“ iz 2006. godine, „Ivan Carević i Sivi Vuk“, 2011. i „Tvrđava: štitom i mačem“, 2015. godina.\nprevious post: SUTRA OTVARANJE IZLOŽBE SLIKA „RUSKA SELA“\nnext post: INTERVENCIJA DVJ STANARI


Ko je veći - Liverpul ili Arsenal? - Sportske.net\nKo je veći - Liverpul ili Arsenal?\nMenadžer Liverpula kaže da Redsi i Arsenal ne mogu da se porede...\nBrendan Rodžers smatra da će Suarez napraviti veliku grešku ako ode u Arsenal.\n"Apsolutno sam uveren da bi to bio pogrešan korak. Arsenal ima divnu istoriju, ali to ne može da se poredi sa Liverpulom koji je jedan od najvećih klubova na svetu", objasnio je menadžer Redsa.\n"Tačno je da par godina nismo u Ligi šampiona, ali su konkurenti napravili iskorak koji ćemo mi stići", dodaje Rodžersa.\n"Suarez ne bi trebalo da zaboravi da je tim napravljen oko njega, da sam ja učinio neke stvari koje njega ističu u prvi plan. Nije bez razloga bio toliko efikasan", tvrdi menadžer Liverpula.\nOn je ponovio da Arsenal, ako želi Suareza mora da plati koliko Urugvajac vredi, a prema mišljenju Liverpula, to je više od 50 miliona funti.\nKlub je razgovarao sa fudbalerom u Australiji, obavestio ga o ponudi, a pričaće i na Tajlandu gde će Redsi igrati svoj poslednji meč azijske turneje. Liverpul je jasan, ako Suarez u pisanoj formi ne zatraži odlazak i ako ponuda ne bude značajno povećana od njegovog transfera u Arsenal nema ništa.\nMožda da se pozabavimo brojkama kada je odnos Liverpula i Arsenala u pitanju. Trofeji, ne samo pet evropskih titula, već i 3 UEFA kupa i 18 engleskih titula govore za sebe, Arsenal je 13 puta bio prvak, a ima 10 FA kupova, naspram sedam Redsa. No u Evropi su daleko iza rivala, osvojili su KPK i Kup sajamskih gradova.\nAli kada je novac i broj navijača u pitanju ovaj vek je u potpunosti na strani Arsenala. Oni zarađuju više, imaju veći budžet za plate, na kraju krajeva Suarez bi u Londonu zarađivao 30 000 funti nedeljno. "Tobdžije" imaju 113 miliona navijača, Liverpul oko 70, a i broj pratilaca na društvenim mrežama što se takođe uzima kao ukupna vrednost je na strani Arsenala.\nJasno 21. vek je razlog zbog koga je Arsenal po globalnoj popularnosti ispred Liverpula, imali su više uspeha, mada su Redsi osvojili jednu evropsku titulu, a Arsenal naredne 2006. izgubio finale.