Zvezda hit serije optužen za silovanje, preti mu 45 godina zatvora (foto)\nA. J. 18. juna 2020. 23:04\nAmerički glumac Deni Masterson, najpoznatiji po ulozi sarkastičnog Stivena Hajda iz popularne serije „Vesele sedamdesete“, uhapšen je u Los Anđelesu na osnovu optužbi za silovanje.\nThat 70s Show star Danny Masterson charged with raping three women #Music #News #MovieReview #Entertainment #Entertainmentbeats #Bollywood #Hollywood #Bollywoodnews #Hollywoodnews #Lyricstranslation #Serialnews #DannyMasterson\nA post shared by Entertainment Beats (@entertainment.beats) on Jun 18, 2020 at 7:55am PDT\nDo hapšenja je došlo juče, a glumac je posle nekoliko časova pušten na slobodu uz kauciju vrednu 3,3 miliona dolara, prenosi CNN.\nOptužnica protiv Mastersona sadrži tri tačke, a na teret mu se stavlja da je, u odvojenim incidentima u periodu između 2001. i 2003. godine, u svom domu u Holivudu grubo silovao tri žene.\nNjegovo pojavljivanje pred sudom zakazano je za 18. septembar, javlja CNN, navodeći da je okružno tužilaštvo odbilo da ga optuži za seksualno napastvovanje u dva druga slučaja, i to zbog nedovoljne količine dokaza, odnosno zbog zastarevanja krivičnog dela o kojem je reč.\nUkoliko bude proglašen krivim, Mastersonu bi mogla biti izrečena i doživotna robija uz mogućnost uslovnog puštanja na slobodu posle odsluženih 45 godina zatvorske kazne.\nU saopštenju, Mastersonov advokat je odbacio optužbe protiv svog klijenta, ističući da su glumac i njegova supruga potpuno šokirani iznenadnim podizanjem optužnice na osnovu gotovo dve decenije starih navoda o silovanju.\nŠok: Tursku glumicu, zvezdu serije „Kad lišće pada“ suprug…\nKim objavila staru sliku sa sestrama, ne može niko da ih prepozna…\nŠeron Stoun otkrila koji holivudski velikan najbolje ljubi…\nNajpoznatija hrvatska navijačica oprobala se u trbušnom…\nKim objavila staru sliku sa sestrama, ne može niko da ih…\nInternet gori: Dženifer Lopez servirala grudi mlađem kolegi…


Ambasadorka SAD Meri Vorlik u Kragujevcu — Викиновости\nAmbasadorka SAD Meri Vorlik u Kragujevcu\nKragujevac / Srbija (www.kragujevac.rs) U okviru svojih redovnih aktivnosti novopostavljeni ambasador SAD Meri Vorlik danas je posetila Kragujevac, kako bi se upoznala sa političkom, socijalnom i ekonomskom situacijom u našem gradu. Nakon sastanka sa gradonačelnikom Kragujevca Veroljubom Stevanovićem i njegovim saradnicima održana je zajednička konferencija za novinare na kojoj je Vorlik izrazila zadovoljstvo današnjim razgovorima ocenjujući ih kao veoma uspešne.\nPredstavnici ambasade SAD mnogo godina unazad sarađuju sa vama i Kragujevac je grad koji treba da bude primer drugim gradovima i opštinama u Srbiji, kada je u pitanju ekonomski razvoj i spremnost za reagovanje u vanrednim situacijama - rekla je Meri Vorlik.\nDuboki je interes SAD da ovaj grad i region rastu i napreduju, putem programa naše agencije za međunarodni razvoj - USAID -a. Mi smo mnogo toga uložili i pomogli, a naša pomoć uglavnom je bila usmerena ka ekonomskom razvoju. Naša ambasada u stalnom je kontaktu sa građanima Kragujevca putem Američkog kutka i svi naši programi, istakla je Vorlik, izražavaju našu privrženost ovom regionu i Srbiji na njenom putu ka Evropskoj uniji.\nZahvaljujući se na današnjoj poseti, gradonačelnik Kragujevca Veroljub Stevanović je rekao da je pomoć ambasade SAD - a u prethodnim godinama bila izuzeto dragocena. Očekujem da našu saradnju koja je do sada bila na zavidnom novu nastavimo i ubuduće. Danas smo bili u prilici da sa gospođom Vorlik razgovaramo o stvarima koje su jako bitne kako za naš grad tako i za našu zemlju i imam uverenje da ćemo zajednički rešavati kako političke tako i ekonomske probleme. To je prilika da iskoristimo mogućnost koju nam pruža narod SAD kao i dobra volja koja postoji sa njihove strane da se što češće viđamo na obostrano zadovoljstvo - rekao je gradonačelnik Stevanović.\nU okviru svoje posete Kragujevcu ambasador SAD u Srbiji Meri Vorlik posetila je Američki kutak, Agenciju za promociju investicija i podršku biznisu centralne Srbije, kompaniju Fiat automobili Srbija i Tehničko remontni Zavod.\nГрад Крагујевац „Амбасадорка САД Мери Ворлик у Крагујевцу” www.kragujevac.rs, 18. мај 2010. (srpski)\nPreuzeto iz „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Амбасадорка_САД_Мери_Ворлик_у_Крагујевцу&oldid=1720679”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 18. maj 2010. u 11:45 č.


Washington Post: Meksiko podržao Trumpov plan o azilu\nCentral American migrants gather in an area designated for them to set up their tents in Tijuana, Mexico, Nov. 21, 2018.\nNova vlada Meksika pristala je da podrži plan Trumpove administracije da promijeni graničnu politiku tako što bi se od tražilaca azila zahtijevalo da čekaju u Meksiku dok se njihovi zahtjevi za azil obrađuju u američkim sudovima, prenio je Washington Post u subotu.\nPozivajući se na meksičke zvaničnike i visoke članove tranzicionog tima novoizabranog predsjednika Andresa Manuela Lopeza Obradora, list navodi da bi se tim dogovorom ukinula dugogodišnja pravila i stvorila nova prepreka za migrante iz Centralne Amerike koji nastoje da se domognu SAD i pobjegnu od siromaštva i nasilja.\nAgencija Reuters zatražila je komentar od novog zamjenika ministra policije Meksika, Zoe Robleda, koji je rekao da se detalji šeme ostanka migranata u Meksiku još razrađuju.\nOn je potvrdio da se planom predviđa da migranti ostanu u Meksiku dok se obrađuju njihovi zahtjevi za proces i dodao da nova vlada želi da im pronađe poslove u sektorima gdje vlada nestašica radnika kao što su fabrike za sklapanje delova.\n"Cilj nam je da ljudi koji napuste svoje zemlje iz bezbjednosnih razloga ili zbog nasilja mogu da pronađu mjesto u Meksiku gdje će ostati da žive, ukoliko tako odluče", kazao je Robledo.\nLopez Obrador obećao je da će eliminisati uzroke migracije tako što će se otvarati nova radna mesta i poboljšati uslovi života u Meksiku i u Centralnoj Americi.\nU zamjenu za to, nada se da će predsjednik Donald Trump i kanadska vlada pristati da pomognu ekonomskom razvoju regiona.\nMigranti iz Centralne Amerike dolaze autobusom u sklonište za migrante u Tihuani. 20. novembra 2018.\nOdlazeći predsjednik Enriqe Pena Nijeto takođe je pokušao da smanji kretanje migranata ka sjeveru nuđenjem poslova a dobio je podršku privatnog sektora u tim naporima.\nOlga Sancez Cordero, nova ministarica unutrašnjih poslova Meksika i glavna saradnica predsjednika Obradora za unutrašnju politiku, koja stupa na dužnost 1. decembra, izjavila je za Post da je plan poznat pod nazivom "Ostanite u Meksiku" - kratkoročno rješenje.\n"Srednje i dugoročno rješenje je da ljudi uopšte ne emigriraju", kaže Sanchez Cordero. "Meksiko ih čeka otvorenih ruku ali samo zamislite - jedan karavan za drugim - to može da bude problem i za nas."\nAlison Leal Parker, direktorica organizacije za ljudska prava Human Right Watch u SAD, kaže da je ta politika "beijdni pokušaj SAD da izbjegnu odgovornost". Ona dodaje da su stanovnici Centralne Amerike izloženi ozbiljnim opasnostima u Meksiku.\nBijela kuća nije komentarisala izveštaj Washington Posta o dogovoru za koji list piše da je uobličen prošle nedjelje u Houstonu, tokom sastanka novog šefa diplomatije Meksika Marcela Ebrarda i visokih američkih zvaničnika, medju kojima su državni sekretar Mike Pompeo i sekretarka za unutrašnju bezbjednost Kirsten Nielsen.\nTrump je pokušao da blokira hiljade migranata iz Centralne Amerike u pokušaju da uđu u SAD i donio odluku da oni koji ilegalno uđu u zemlju iz Meksika gube pravo da traže azil. Američki federalni sud je suspendovao tu odluku.\nKriza na granici SAD i Meksika se nastavlja. Trump ne odustaje od zida\nTrumpova imigraciona politika u 2018.


28.06.2018 u 12:30\nMOSKVA - Prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić sastao se danas u Moskvi sa ministrom inostranih poslova Ruske Federacije Sergejem Lavrovim. Ministri Dačić i Lavrov zajednički su istakli da nivo poverenja i visoka dinamika rusko-srpskih kontakata pokazuju da se odnosi između dve zemlje kontinuirano i produktivno razvijaju, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova. Na sastanku je razgovarano o aktuelnim pitanjima bilateralne saradnje, o produbljivanju bilateralnih veza u svim oblastima, kao i međusobnoj podršci u međunarodnim organizacijama. Ministar Dačić izrazio je zahvalnost na čvrstoj i doslednoj podršci Ruske Federacije teritorijalnom integritetu i suverenitetu Republike Srbije. Na kraju susreta ministar Lavrov uručio je šefu\n09.06.2018 u 16:55\nMOSKVA – Ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov izjavio je danas da Moskva nikada nije zatražila da joj se dozvoli povratak u G8 (grupu osam najrazvijenijih država sveta). TAS S prenosi da je Lavrov to kazao ruskom televizijskom „Kanalu 1”, komentarišući sugestiju predsednika SAD Donalda Trampa da Rusiju treba ponovo primiti. „Kada su naši zapadni partneri odlučili da se vrate na format G7, mi smo prihvatili njihovu odluku i od tada radimo na drugim platformama. Članovi Šangajske organizacije za saradnju, BRIKS (Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južna Afrika) i G20 dele naš pristup”, rekao je Lavrov. On je dodao da „ultimatumi nisu dovoljni za G20, tamo je potrebno dogovoriti se”. „Grupa 20 je mehanizam za postizanje konsenzusa. Verujem da je to platforma koja najviše\n31.05.2018 u 10:52\nLavrov se u Pjongjangu sastao sa Kim Džong Unom\nPJONGJANG/MOSKVA - Severnokorejski predsednik Kim Džong Un primio je danas ruskog šefa diplomatije Sergeja Lavrova u svojoj rezidenciji u Pjongjangu, kako bi razgovarali o problemima na Korejskom poluostrvu. Lavrov je prvi predstavnik Rusije koji se sastaje sa severnokorejskim liderom Kim Džong unom. „Čak i ako su pojedini Rusi videli Kim Džong Una, on je prvi zvaničnik koji se sastaje sa Kimom”, rekao je jedan od članova ruske delegacije, javlja Tass a prenosi Tanjug.\n30.05.2018 u 10:11\nLavrov: Optužbe Ukrajine deo anti-ruske kampanje\nMOSKVA - Ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov odbacio je danas navode Ukrajine da Moskva stoji iza ubistva ruskog novinara Arkadija Babčenka u Kijevu, nazvavši ih delom anti-ruske kampanje. On je dodao da istraga povodom Babčenkovog ubistva nije ni pokrenuta, a Ukrajina za to već krivi Rusiju, prenosi Tas s. Ukrajinski premijer Volodimir Grojsman objavio je na svom Fejsbuku u utorak uveče da je ubeđen da „ruska totalitarna mašinerija” nije oprostila Babčenku njegovu iskrenost. (Tanjug)\n19.05.2018 u 09:27\nMOSKVA - Sva odgovornost za štetu nanetu rusko-britanskim odnosima zbog afere Skripalj je na Londonu, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov. Lavrov je u intervjuu za argentinski dnevnik „Klarin” izjavio da žali zbog akcija konfrontacije britanskih vlasti koje nastavljaju da nanose štetu dijalogu dve zemlje. „Odgovornost za efekte koje to ima po naše bilateralne odnose leži isključivo na britanskoj strani”, kazao je Lavrov, prenosi Tas s. On je potvrdio da ruski stav po tom pitanju ostaje nepromenjen. „ Mi smatramo da je kategorički neprihatljivo da je britanska vlada iskoristila provokaciju u Solzberiju, sa kojom mi ništa nemamo, za svoje neprilične političke svrhe”, rekao je Lavrov. On je istakao spremnost Moskve na saradnju i pozvao London da iskreno sarađuje u\n10.05.2018 u 14:40\nLavrov: Iran i Izrael da se uzdrže\nMOSKVA – Ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov pozvao je danas Iran i Izrael da izbegavaju akcije koje mogu dovesti do spirale konflikta, a njegov nemački kolega Hajko Mas je rekao da napad Irana na Golanskoj visoravni predstavljaju provokaciju i da Izrael ima pravo da se brani. Iran je tokom noći gađao iz Sirije položaje izraelske vojske na Golanskoj visoravni, nakon čega je Izrael uzvratio raketnim napadima. Mas na zajedničkoj konferenciji za novinare u Moskvi rekao da je ključno da se Iran pridržava svojih obaveza po međunarodnom nuklearnom sporazumu i da Rusija može da iskoristi svoj uticaj na Teheran u tom smislu. On je dodao da su Rusija i Nemačka saglasile da treba zadržati iranski nuklearni sporazum nakon što su se SAD povukle iz njega, prenosi Rojters. Lavrov\n20.04.2018 u 10:40\nLavrov: S napadom SAD nestala naša moralna obaveza o S-300\nMOSKVA - Američki vojni udari na Siriju prošle nedelje otklonili su svaku moralnu obavezu koju je Rusija imala da ne da antiraketne sisteme S-300 svom savezniku sirijskom predsedniku Bašaru al Asadu, izjavio je ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov. Kako prenosi Tass, pozivajući se na izveštaj agencije Ria Novosti, Lavrov je takođe rekao da je, pre napada SAD na mete u Siriji, Rusija rekla američkim zvaničnicima koje oblasti u Siriji predstavljaju „crvene linije” za Moskvu i da u toj vojnoj akciji SAD nisu prešle te linije. „Sada, mi nemamo moralne obaveze. Imali smo moralnu obavezu, obećali smo da to nećemo uraditi pre otprilike 10 godina, na zahtev naših poznatih partnera”, rekao je on prema navodima agencije Ria Novosti. Lavrov je takođe rekao da je ubeđen da ruski i\n14.04.2018 u 19:06\nMoskva - Ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov izjavio je da je, prema analizama švajcarske labaratorije, u napadu na duplog špijuna Sergeja Skripalja i njegove ćerke u Velikoj Britaniji najverovatnije korišćen nervni agens zapadne proizvodnje. Lavrov je rekao da je Moskva dobila poverljive informacije iz labaratorije u švajcarskom gradu Špic koja je analizirala uzorke nervnog agensa pronađenog u Solzberiju, na zahtev Organizacije za zabranu hemijskog oružja (OPCW), navodi agencija Asošiejted pres. Ruski mediji prenose da se radi o supstanci BZ, koja je bila u sastavu naoružanja SAD i Velike Britanije i drugih članica NATO, dok se u Rusiji nije proizvodila. OPCW je potvrdila otkrića Velike Britanije da je u napadu na Skipalja i njegovu ćerku Juliju 4. marta u britanskom


Ćirić: Daćemo Železaru i za jedan dolar\nVesti izvor: Kamatica, Radio 021, Beta\nMinistar ekonomije Srbije Nebojša Ćirić kaže da će se ove i sledeće sedmice razgovarati sa potencijalnim strateškim partnerom za Železaru Smederevo.\n- Nadam da ćemo uspeti da napravimo neku vrstu dogovora sa nekim koga tretiramo kao stratešskog partnera. Da li u komercijanom ili u vlasničkom smislu, nije važno - rekao je on.\nPodsećajući da će druga visoka peć na "tihom hodu" biti do septembra, Ćirić je rekao da srpska vlada pokušava da, u ovom zaista teškom trenutku dogovori sa nekim od zainteresovanih kompanija jeftiniju cenu sirovina kao bi proizvodnja čelika u smederevskoj železari bila jeftinija.\n- To je važno da bi se situacija normalizovala, pa da u nekom periodu, sasvim sigurno, pronađemo nekog kome će, ako je potrebno, Železara biti data i za jedan evro ili jedan dolar - rekao je srpski ministar ekonomije.\nĆirić je istakao da je za Železaru Smederevo veoma važno da se obezbedi kontinuitet proizvodnje i sačuvaju radna mesta. Prva visoka peć u Železari je nedavno ugašena.\nŽelezaru Smederevo je krajem januara država otkupila za jedan dolar od američke kompanije Ju-Es Stil koja se povukla jer je poslovala sa gubicima. Ju-Es stil je 2003. godine kupio smederevsku železaru, tadašnji Sartid u stečaju.\nTender za izbor strateškog partnera za Železaru Smederevo raspisan je 18. aprila, a krajnji rok za dostavljanje obavezujućih ponuda bio 4. maj. Taj rok je dva puta produžen, prvo do 10. juna, a zatim do 10. septembra.\nTendersku dokumentaciju otkupile su tri zainteresovane kompanije Donjeck stil grup iz Ukrajine, Ural manjingend metalurdžikal kompani iz Rusije i Junajtid plzen niz Luksemburga.


Vreme 1126 - Intervju – Ana Koeshall, direktorka Fondacije »Ana i Vlade Divac«: Filantropija u doba krize\nIntervju – Ana Koeshall, direktorka Fondacije »Ana i Vlade Divac« >\nTokom pet godina od osnivanja, Fondacija "Ana i Vlade Divac" je kroz svoje akcije prikupila više od 15 miliona dolara. Sredstva su usmerena u humanitarnu pomoć i obrazovne programe u Srbiji, ali i u nizu drugih zemalja: Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, SAD, Indoneziji, Etiopiji i Kini. Za "Vreme uspeha" Ana Koeshall, direktorka Fondacije "Ana i Vlade Divac", govori o misiji i najuspešnijim projektima Fondacije, ali i o budućim akcijama usmerenim na najugroženije slojeve stanovništva. "VREME": Fondacija se bavi velikim brojem humanitarnih akcija, koje pokrivaju ogroman raspon društvenih problema. Ipak, čini se da je pomoć izbeglim i raseljenim licima na prvom mestu (projekti RAISE, "Možeš i ti"). Prema finansijskim izveštajima, u projekat "Možeš i ti" uloženo je ubedljivo najviše sredstava. Možete li reći nešto više o ovoj pomoći? Zašto baš izbegla i raseljena lica?\nIzbegla i raseljena lica koja žive u kolektivnim centrima predstavljaju kategoriju ljudi bez osnovnih prihoda za normalan život. Misija Fondacije "Ana i Vlade Divac" je da pomogne ovim ljudima da ostvare svoje pravo na dom, steknu finansijsku sigurnost i ponovo žive pristojan i dostojanstven život koji zaslužuju. Fondacija je izbeglim i raseljenim licima ovo omogućila između ostalog i pomenutim projektima. U okviru kampanje "Možeš i ti" započet je projekat socijalnog stanovanja u zaštićenim uslovima, koji ima za cilj da izbegla i interno raseljena lica iz kolektivnih centara dobiju svoj krov nad glavom. Deo prikupljenog materijala i novčanih donacija iz ove akcije izdvojen je za izgradnju objekata na teritoriji Beograda, dok je drugi deo namenjen za snabdevanje građevinskim materijalom porodica i pojedinaca koji su kupili plac i započeli izgradnju kuća, ali imaju finansijske poteškoće da ih dovrše. Osim obezbeđivanja trajnih stambenih rešenja dodelom seoskih domaćinstava, građevinskog materijala ili kroz socijalna stanovanja, neophodno je osigurati i ekonomsku održivost ovih porodica. Podrška brojnih partnera doprinela je da kroz projekat RAISE obezbedimo sredstva da ovi ljudi započnu i svoje dohodovne aktivnosti i lakše se uklope u novu sredinu.\nOd svog osnivanja, Fondacija se bavi podsticanjem individualne i korporativne filantropije. U ovih pet godina uvek smo se trudili da sprovodimo konkretne projekte sa merljivim rezultatima i da budemo transparentni. Srećni smo što pojedinci, kompanije i institucije prepoznaju naš rad i veruju da sredstva i vreme koje doniraju idu na pravo mesto, u pravcu rešavanja konkretnih socijalnih i društvenih problema. Od samog osnivanja Fondacije doneli smo odluku da svaka individualna donacija 100 odsto ide u projekte koje realizujemo i to znatno doprinosi kredibilitetu naše organizacije. Filantropija u Srbiji ima dugu i bogatu tradiciju, ali je u godinama ekonomske krize neophodno podsticati i negovati njene resurse. Naša je želja, i do sada smo u tome uspevali, da u naše aktivnosti uključimo što veći broj ljudi iz dijaspore. Podrška naših ljudi koji žive u inostranstvu je zaista značajna i njihov interes za dobrobit ljudi u Srbiji je veliki, ukoliko imaju poverenja da će njihov novac stići u prave ruke. Do sada, preko 300.000 pojedinaca iz celog sveta, donatora i kompanija, učestvovalo je u akcijama Fondacije "Ana i Vlade Divac". Mi sebe vidimo samo kao jednu vezu između ljudi koji žele da doniraju svoje vreme, stručnost i finansijska sredstva sa onima kojima su podrška i pomoć potrebne – da sve dođe na pravo mesto i da budu uključeni u taj proces ukoliko žele. Kako birate područja delovanja Fondacije – na osnovu čega određujete prioritete u pružanju pomoći? Kada je reč o radu sa izbeglima i raseljenima, postoje jasni kriterijumi utvrđeni sa partnerima, UNHCR, Komesarijat za izbeglice Republike Srbije i komisije koja odlučuje o odabiru porodica koje će biti podržane. Fondacija ima svoj strateški plan koji jasno definiše naše strateške prioritete i ciljne grupe. To su i dalje izbegli i raseljeni, zatim deca i mladi, samohrani roditelji, kojima ćemo u budućnosti posvetiti više pažnje. Naročit akcenat stavljamo na razvoj filantropije i uključivanje što većeg broja partnera u unapređenje života ljudi u Srbiji. Osim onih kojima Fondacija pomaže, možete li reći gde su još rad i aktivnosti Fondacije potrebni – koji su to gorući problemi u Srbiji, a u kojima Fondacija može da doprinese?


Održan komunikacijski trening za mlade|Genesis Project\nDvodnevni trening komunikacijskih vještina za mlade istraživače u okviru projekta “Mehanizam podrške prevenciji nasilja i smanjenju rizika od oružja” koji pod pokroviteljstvom UNICEF-a BiH i Švedske međunarodne agencije za razvoj i saradnju sprovodi Humanitarna organizacija Genesis Project iz Banjaluke, završen je danas na Kozari.\nU treningu, čiji je cilj unapređenje komunikacijskih i prezentacijskih vještina, učestvovalo je 13 srednjoškolaca iz šest opština BiH obuhvaćenih projektom.\nUčesnici treninga svoja znanja praktično će primjeniti na okruglim stolovima koje će održati u svojim opštinama tokom naredna dva mjeseca. Na okruglim stolovima mladi će ukazati na probleme nasilja i oružja u njihovim sredinama, prezentovati istraživanje koje su sproveli tokom projekta i na kraju predstaviti akcioni plan za suzbijanje ovih problema. Za realizaciju ovih planova predviđena su sredstva u iznosu od 3000 KM od strane UNICEF-a BiH, a planirana je i finansijska podrška lokalnih zajednica.\nProjekat “Mehanizam podrške prevenciji nasilja i smanjenju rizika od oružja” koji je počeo u julu 2013. godine sprovodi se u Derventi, Trnu, Kotor Varoši, Velikoj Kladuši, Novom Travniku i Sanskom Mostu.


Alarmantna poruka – Svijetu zbog Amerike prijeti finansijski cunami! – Haber.ba\nAlarmantna poruka – Svijetu zbog Amerike prijeti finansijski cunami!\nUpozorenja Americi iz svijeta da riješi finansijsku blokadu. Horor scenario za berze ako bude došlo do bankrota.Globalna sigurnost izložena je riziku – alarmantna je poruka sa raznih strana svijeta upućena, uz prekore, Americi.\nWashington (Foto: Rtvbn)\nNedjelju dana uoči 17. oktobra, kada bi, ukoliko se u Vašingtonu ne prekine budžetska blokada, najveća svjetska privreda mogla da bankrotira, temperatura na svjetskim tržištima raste.\nNeuspijeh dogovora između demokrata i republikanaca na Kapitol hilu oko podizanja „plafona“ zaduživanja sa sadašnjih 16,7 biliona dolara, značio bi, tvrde eksperti, početak svjetskog finansijskog cunamija.\nU kritikama prednjači druga najveća svjetska ekonomija, Kina, „spojenim sudovima“ povezana sa SAD kao njen najveći kreditor.\nPeking je u julu držao 1,277 biliona dolara vrijedne američke obveznice, pa ton u prestonici najmnogoljudnije zemlje od intenzivnih poziva lidera Vašingtonu da postigne dogovor oko budžeta, prerasta u sve otvoreniji prekor.\nKineski državni mediji pozivaju zakonodavce SAD da prekinu „fabrikovanu krizu“. List „Čajna dejli“ piše da je pet godina poslije globalne finansijske krize žalosno što SAD dovode u pitanje globalni oporavak svojim političkim čarkama:\n– Začuđujući neuspijeh američkog Kongresa da nacionalne potrebe stavi ispred političkih interesa izazvao je strahovanje među investitorima i vladama širom svijeta, pa je počelo da se razmišlja o nezamislivom – navodi list.\nNa trodnevnom seminaru u Bahreinu, koji je organizovao Međunarodni institut za strateške studije o finansijskim strestovima, globalnoj vojnoj ravnoteži i regionalnoj bezbjednosti, zaključeno je da SAD, ako ne budu riješile domaće fiskalne probleme, neće biti u stanju da zadrže primat u globalnoj bezbjednosti.\nMMF već je snizio prognozu svjetskog privrednog rasta za 2013. i 2014, navodeći kao prvi razlog političku krizu u SAD i usporenu ekonomiju Kine.\n„Vašington post“ pod naslovom „Zaslužuju li SAD prvoklasni kreditni rejting?“ podsjeća da svaka finansijska institucija u svijetu ima, ili bi mogla da posjeduje, američke vladine obveznice u rezervama, smatrajući ih savršeno sigurnim.\nPodrivanje te pretpostavke, podrilo bi sve te institucije – navodi list.\nTeme:Amerika, finansijski cunami\nPriča koju niko nije znao: Šabanov sin se ubio pucnjem u glavu, prijatelj iz Amerike sve otkrio


Procurila GTA 6 mapa, na Redditu žalbe na previše vode - BIGportal.ba\n12 Maja, 2021 12 Maja, 2021 0495\nGTA 6 je, poput svog prethodnika, jedna od najočekivanijih igara i fanovi Rockstar Games-a i GTA serijala željno iščekuju njen izlazak\nPoslednjih par godina, gaming entuzijasti se nadaju dobrim vestima od kada je Rockstar najzad objavio rad na nastavku, ali razvoj igre traje koliko traje. O igri smo do sada videli dosta glasina i procurelih informacija, ali bez ikakvih konkretnih dokaza o onome što nas u njoj očekuje.\nNedavno je objavljeno da je kompanija objavila oglas za radno mesto testera igara, a poslednja procurela informacija sa 4chan-a otkriva mapu dolazećeg GTA 6, koja je postovana od strane anonimnog korisnika.\nMapa izgleda zanimljivo i u skladu je sa prethodno procurelom slikom. Mape u GTA igrama su uvek bile bitan deo iskustva, često bazirane na pravim gradovima čije ime ili nadimak su često bili i u naslovima igara, poput GTA San Andreas i Vice City.\nNova mapa pokazuje noviji deo u odnosu na prethodnu sliku, a Reddit korisnici se žale na činjenicu da ima previše vode.\n“S obzirom da je igra bazirana u Majamiju, previše vode je za očekivati. Rockstar je proširio svoj gameplay na vodu još u GTA5 na jahte i podmornice, pa im to možda dozvoljava da svet u igri učine većim.”, navodi jedan od postova.\nNeki od korisnika veruju da će developeri naknadno dodavati ostrva koja će služiti za neke ekskluzivne misije. Sve ovo je u domenu nagađanja, jer razvojni tim nije otkrio ništa zvanično, pa nam ostaje da čekamo zvaničnu objavu.\nVajnaldum nezadovoljan minutažom u Pari Sen Žermenu


Izveštaji usvojeni, VANUK neustavan | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Izveštaji usvojeni, VANUK neustavan\nIzveštaji usvojeni, VANUK neustavan\nVIDEO K9: Prošlogodišnje poslovanje Fonda "Evropski poslovi", Pedagoškog zavoda i sada već bivšeg VIP fonda bili su teme današnje sednice Skupštine Vojvodine. U dnevni red 12 sednice Skupštine AP Vojvodine uvršćeno je i sedam tačaka iz oblasti zdravlja, među kojima se nalazi donošenje posebnog programa iz oblasti javnog zdravlja, a govorilo se i o temema koje nisu bile na dnevnom redu. Jedna od njih je Vojvođanska akademija nauka i umetnosti.\nIzveštaji o radu pokrajinskig fondova našli su se danas na meti opozicije, koja je kritikovala poslovanje VIP fonda i Evropskih poslova, te su poslanici Srpske radikalne stranke glasali protiv, navodeći da ne žale što se VIP fond ugasio, ali da ni ne vide nikakvu korist o novonastale Razvojne agencije Vojvodine, kojoj je ovaj fond pripojen.\n“Tvrdnje predsednika Pokrajinske vlade Igora Mirovića o tome kako će novoformirana Razvojna agencija Vojvodine imati presudan značaj na ekonomski razvoj pokrajine, predstavljaju jeftinu političku demagogiju, maštariju i običnu šarenu lažu”, rekao je Đurađ Jakšić, šef poslaničke grupe SRS.\nJakšić smatra da je nova Razvojna agencija paralelna institucija, jer se delokrug njenog rada preklapa sa nadležnostima pojedinih pokrajinskih sekretarijata i zato su glasali protiv njenog osnivanja.\n“Nikakvu konkretnu korist neće imati građani Vojvodine od formiranja još jedne agencije koja će se finansirati iz Pokrajinskog budžeta”, smatra Jakšić.\nRadikali se zalažu i za ukidanje svih agencija i fondova kojih je, prema njihovim rečima, preko 200, a obavljaju posao koji je u nadležnosti drugih organa i troše novac poreskih obveznika.\nZa razliku od radikala, demokratska opozicija, DS i DSHV, podržala je u pokrajinskom parlamentu izveštaje fondova i programe rada unapređenja zdravlja u Vojvodini. Ipak su i oni imali određene primedbe na pojedine teme, poput, kako su naveli, “netransparentan izbor predstavnika APV u Briselu”\n“On nikakve stručne, niti bilo kakve druge uslove nije zadovoljio i bilo kakve reference ima, osim onoga što se priča u javnosti da je u kumovskim vezama sa sekretarom za lokalnu samoupravu za međunaregionalnu saradnju i regionalni razvoj. Dakle, ako je to bila referenca, onda DS tvrdi da će glasati protiv takvog načina rada”, kazao je Nenad Borović, zamenik šefa poslaničke grupe DS i DSHV.\nPoslanička grupa SPS i Jedinstvena Srbija je zabrinuta za program rada Instituta za javno zdravlje Vojvodine, u kom se govori o smanjenoj vakcinaciji dece koja, prema njihovom mišljenju, nije detaljno pojašnjena.\n“Opasnosti od toga su vrlo velike. Bez obzira što postoje određene komplikacije da nam se sada počinju pojavljivati zarazne bolesti za koje smo mislili da smo ih iskorenili. Argumentova ću to, recimo morbili, male boginje se pojavljuju kod odrasle populacije”, rekao je Pavle Budakov, šef poslaničke grupe SPS.\nZato je ova poslanička grupa tražila da Institut organizuje javnu raspravu na tu temu. Pozicija se obratila novinarima sa pitanjem koje nije bilo na dnevnom redu skupštinske sednice.\n“Povod mog obraćanja danas je odluka Ustavnog suda Srbije od 22. maja kojom se utvrđuje da Pokrajinska skupštinska odluka o osnivanju Javne ustanove Vojvođanske akademije nauka, umetnosti i kulture nije u saglasnosti sa Ustavom Srbije”, naveo je\nMilenko Jovanov, šef poslaničke grupe SNS.\nJovanov je rekao da su oni od početka na to ukazivali i da se ovom odlukom dokazuje da Ustavni sud vodi računa o neustavnim odlukama bivših pokrajinskih vlasti.\nNa sednici Pokrajinske skupštine većinom glasova pozicije usvojene su sve tačke dnevnog reda.\nPrethodni tekstZelenilo kosi brže i više\nSledeći tekstUspešnim sportistima po 15.000 dinara mesečno


UBS sa delekacijom AKS o nerešenim sporovima\nTanjug 29. decembra 2021. 19:17\nBEOGRAD – Udruženje banaka Srbije (UBS) saopštilo je večeras da je u utorak, na zahtev Advokatske komore Srbije (AKS), primilo njihovu delegaciju koja je predstavila svoje predloge za rešavanje velikog broja sporova za poništaj odredbe o naknadama za bankarske usluge u ugovorima o kreditu.\nBankarski sektor je i ovaj put, kako se navodi u saopštenju, pokazao spremnost na razmenu mišljenja, koliko god da su ta mišljenja međusobno udaljena, u cilju rešavanja problema na koji UBS ukazuje poslednjih godina.\n„Zbog raznih medijskih napisa i interpretacija ističemo da se nije radilo o započinjanju bilo kakvih pregovora. Podsećamo da su, nakon dopune stava Vrhovnog kasacionog suda, sve banke pozvale građane da se odreknu podnetih tužbenih zahteva do 31.12.2021. godine, kao i da će se u tim slučajevima banke odreći prava na naplatu svojih troškova“, naglašava se u saopštenju UBS.\nDodaje se da su banke spremne da razmotre i zahteve koji stignu i nakon tog datuma, a sve u cilju rešavanja problema sa kojim se sistem suočava.\n„Kao i do sada, UBS će ostati otvoren za razmenu mišljenja, uz poštovanje vladavine prava“, navodi se u saopštenju.


Od ukupne sume, 38 miliona evra je namenjeno za najhitnije potrebe nabavku medicinske i zaštitine opreme, a ostalo predstavlja kratkoročnu pomoć za podršku socijalno-ekonomskom razvoju u regionu.\nEvropska komisija takođe će obezbediti neometani priliv osnovnih dobara proširenjem “zelenih koridora” na region.\nZa hitne potrebe u zdravstvenom sektoru Srbiji od EU sleduje 15 miliona evra, BH sedam miliona, Kosovu pet, Albaniji i Severnoj Makedoniji po četiri i Crnoj Gori tri miliona evra.\nZa podršku socijalno-ekonomskom razvoju za Srbiju je namenjeno 78,4 miliona evra, BiH 73,5 miliona, Kosovu 63 miliona, Severnoj Makedoniji 62 miliona, Crnoj Gori 50 miliona i Albaniji 46,7 miliona, preneo je EU info centar.\nNavode se i primeri onoga što je EU već uradila za zemlje regiona u uslovima krize zbog COVID-19, uključujući finansiranje dva kargo aviona koja su donela 130 tona medicinske opreme u Srbiju, podelu 600 paketa pomoći za porodice Roma i Egipćana u Crnoj Gori, kampanje radi podizanja svesti građana u uslovima epidemije.\nNove mere podrške EU Zapadnom Balkanu očekuju se narednih dana, navela je EK.


anastasija raznatovic novi stan dorcol decko djordje kuljic\nFoto: Snežana Krstić, Vlada Šporčić / RAS Srbija\nAnastasiju je ekipa emisije "Paparaco lov" snimila baš na Dorćolu, gde se izvesno vreme zadržala u frizerskom salonu.\nIz salona je izašla u potpuno drugačijem izdanju, a na Dorćolu se nije zadržavala, već je sela u auto i odvezla se do svog šminkera. Produžila je zatim u porodičnu vilu u Ljutice Bogdana, posle čega se uputila na jedan gradski događaj.\nNarednog dana, Anastasija je obilazila radove u svom novom dupleksu, u kom će otpočeti zajednički život s Kuljićem, koji trenutno boravi u Americi. Kako se navodi, njihovo novo ljubavno gnezdo prostire se na čak 200 kvadrata, a stan su navodno platili 750.000 evra, uzme li se u obzir da je reč o novogradnji, na skupoj lokaciji kod Kalemegdana.\nEvo gde se uselila Anastasija Ražnatović na Dorćolu (Paparazzo lov - TV Pink)\n- Kupili su dva stana od po 100 kvadrata, koji se nalaze jedan iznad drugog i napravili dupleks. Imaju pet soba, nekoliko kupatila i ogroman dnevni boravak, kao i staklenu terasu. Nameštaj su odavno izabrali, renovirali su kuhinju i sada uživaju - tvrdio je izvor nedavno za medije.


„DANAS IMAMO VIŠE NOVCA NEGO RANIJE” Vučić najavio izgradnju ŠEST STADIONA širom Srbije\nAleksandar Vučić, predsednik Srbije, izjavio je ovog utorka u Leskovcu da će radovi na izgradnji šest stadiona u Subotici, Zaječaru, Loznici, Kraljevu, Vranju i Leskovcu početi najkasnije u aprilu.\nFoto: Tanjug/ Sava Radovanović / Promo\nOn je istakao da će po stadionu biti uloženo oko 20 miliona evra, a da će imati oko 8.200 mesta „za uživanje”.\n- Danas imamo više novca nego ranije. Dajemo svuda, moramo da razvijamo zemlju, da zapošljavamo građevinske kompanije, da podižemo rast da bismo mogli da podižemo i plate i penzije. Ovako podižemo fudbalsku infrastrukturu - istakao je Vučić.\nOn je naveo i da je 11 stadiona u Superligi renovirano i da se stvari u fudbalu menjaju.\n- Imali smo puno uspeha u fubdalu, igrali smo Svetsko prvenstvo, nismo imali snage da pobedimo Švajcarsku, ali sledeći put hoćemo. Jedan tim igra Ligu šampiona, drugi Ligu Evrope, Vojvodina je značajno jača, Niš je jak, Čukarički je jak, Lučani, Napredak sve snažniji - rekao je Vučić.\nPredsednik je rekao da će stadion imati i druge objekte i sadržaje kako bi, kaže, bio „Meka i Medina” i za druge manifestacije.\nstadion kraljevo 01 Promo Grad Kraljevo Energoprojekt\n- To možemo samo dramatičnim popravljanjem životnog standarda - istakao je Vučić.\n- To će biti veoma moderan stadion, sa 8.244 mesta, biće veoma lep i zadovoljan što sam video ovoliko dece koji će moći tu da se bave sportom - naveo je Vučić.\nDECO, RAD I UČENJE Mladi fudbaleri Partizana sa BITNOM PORUKOM školarcima /VIDEO/\nOn je naglasio da će biti velikih promena po pitanju ulaganja u sportske objekte u Srbiji i da je srećan što država može sve to da uradi i napomenuo da se po tom pitanju gotovo nije ništa radilo 50 ili 60 godina.\nVučić je rekao da će to dovesti do boljih rezultata u sportu, kao što se desilo u Mađarskoj nakon što je premijer te zemlje Viktor Orban počeo da ulaže u pravljenje stadiona, fudbalske akademije i drugo.


Selaković Srbima u SAD: Dijaspora jedan od prioriteta države - Kosovo Online\nSelaković Srbima u SAD: Dijaspora jedan od prioriteta države\n9. Januar 2022. • 08:21\nMinistar spoljnih poslova Nikola Selaković poručio je Srbima u Čikagu da su državi Srbiji, kao i njemu lično, sunarodnici u dijaspori i regionu jedan od apsolutnih prioriteta, prenosi Tanjug.\nU razgovoru je konstatovao da je odnos Srbije prema najbrojnijoj srpskoj zajednici izvan matice, u SAD, prolazio kroz razne faze - od progona ljudi samo zato što različito misle, i imaju različite ideale, preko potpune nebrige, do perioda u kojima su dijasporu posećivali pojedini državni zvaničnii samo da bi od nje nešto tražili, neko za sebe, neko za narod.\nUkazao je i da u Čikagu Srbija osam godina nije imala generalnog konzula, čiji je zadatak da ide u susret građanima, da razgovara sa njima i da ih sluša, budući da u srpskoj zajednici u tom gradu leži ogroman srpski potencijal.\nPoručujući da Srba neće biti mnogo, ako se budu delili, svađali i ne budu se razumeli, ministar je naveo da je prethodne godine imao oko 400 sastanka sa stranim zvaničnicima, koji su se interesovali kako je Srbija, od jedne besperspektivne države, došla do onoga što je danas, a to, kaže, uspela, radom i stvaranjem jedinstva.\n"Nakon što smo uspeli da konsolidujemo stanje u kući, možemo da se okrenemo i drugim stvarima, a naša dijaspora i rasejanje imaju važno mesto", rekao je Selaković.\nUkazao je da sada jedino nije bio u Australiji, i našalio se da ne zna ni da li bi ga pustili u zemlju, kada jednog najboljeg od nas, Novaka Ðokovića ne puštaju.\nSelaković je objasnio da Srbija ne daje podsticaje samo stranim ulagačima, ali da naši ljudi u rasejanju, koji rade i po 13 sati, nemaju vremena da se o tome informišu.\nPreneo je okupljenima i podatak koji je saopštio predsednik Aleksandar Vučić, da je Srbija prošle godine uspela da privuče više od četiri milijardi dolara direktnih stranih investicija, što je rekord koji je nadmašio i do sada najbolju 2019. godinu.\n"Od prvog trentka tako i osećam. Došao sam da slušam vas, da čujem koje su vaše muke, problemi, kako vidite šta je vaša otadžbina Srbija danas, gde treba više da se osvrne na vas", rekao je ministar.\nPredsednik SNO u SAD Dragan Vujošević pozdravljajući goste rekao je da se radi o istorijskom sastanku, pošto su po prvi put zvanični predstavnici matice okupili Srbe u sedištu ove najstarije srpske organizacije u Americi, koju je početkom prošlog veka osnovao Mihajlo Pupin.\nDirektor Uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu Arno Gujon ukazao je da je za njega Božić praznik kada se okuplja porodica, i da je, od kada je odlučio 2015. da sa ćerkom Milenom primi pravoslavlje, Božić za njega postao pravoslavni i duhovni praznik koji voli da slavi tamo gde se oseća uzvišenijim.\n"Kada smo slavili Božić, sada u Sabornom hramu Hristovog vaskrsenja u Čikagu, osećaj je bio isti kao na KiM. Osećaj da smo svi u velikoj svetinji, iako se ova ne nalazi u Srbiji, ali je duhovno vezana sa srpskim narodom", podvukao je on.\nSpomenuo je i čuvenog naučnika Mihajla Pupina, osnivača SNO, rekavši da su danas ljudi koji govore, misle i sanjaju na srpskom, a žive u SAD, njegovi naslednici.\n"Mnoge druge zajednice su se utopile, ali vi ste dokaz da srpska zajednica, iako se dobro integrisala, nije zaboravila svoje korene. To je tako jer Srbi, pored svog jezika koji čuvaju, imaju i svoju pravoslavnu veru, svetosavlje, kosovski Zavet, i udruženja koja funkcionišu decenijama na ovim prostorima, koja okupljaju sve ljude", rekao je Gujon.\nKako je dodaO, Pupin je uspeo da promeni sudbinu Srbije pripajanjem Banata, ali je u SAD uspeo tako što je našao inspiraciju u rodnom Idvoru.\n"Ovakva udruženja su mesta odakle će iznići novi Pupini", poručio je Gujon.\nDodao je da cilj očuvanje kulture, identiteta i srpskog jezika, i kroz finansiranje udruženja širom sveta, iako se raspolaže budžetom od milion dolara, čime Srbija pokazuje da je uz svoje rasejanje i da ih ne zaboravlja.\nNikola Selaković Ministarstvo spoljnih poslova Amerika dijaspora Čikago poseta\nSelaković u Čikagu na projekciji filma "Poslednji heroj Halijarda"\nSelaković sa Srbima u Čikagu proslavio Božić


Movsesijan: Nova stranka ne odustaje od Rezolucije o priznanju genocida nad Jermenima – NovostiDana.rs\nNova stranka saopštila je da će nastaviti da podnosni Narodnoj skupštini Srbije Predlog Rezolucije o priznanju genocida nad Jermenima u vreme Osmanskog carstva.\n„Kao Dan sećanja na žrtve genocida nad Jermenima, počinjenom u vreme Otomanskog carstva odredjen je 24. april. Prošlo je više od sto godina i još uvek postoje problemi oko priznavanja ovog genocida“, istakao je predsednik Saveta Nove stranke Aris Movsesijan, prenela je ta stranka.\nOn je podsetio da Nova stranka još od 2015. godine pre svakog zasedanja Narodne skupštine podnosi predlog da se u dnevni red uvrsti predlog ovakve Rezolucije, ali, zahvaljujući većini u skupštini, nikada nije ni uvršten kao tačka dnevnog reda.\n„Nezvanično, većina misli da nije pravo vreme i uglavnom se navode politički razlozi i moguće posledice takvog eventualnog čina. Dakle, bira se da neformalno ogromna većina gradjana Srbije taj zločin naziva genocidom, ali da se zvanično izbegava taj naziv“, naglasio je Movsesijan.\nKako je naveo, Nova stranka će nastaviti da predlaže ovu rezoluciju i siguran je da će doći vreme kada će ona biti izglasana „a do tada, ostaje nam da se svakog 24. aprila prisetimo žrtava i da evociramo sećanje na taj dogadjaj kada je zver u čoveku pobedila dobrotu“.\nOn je naglasio da „moderna Turska država i Turci koji žive u njoj, nemaju nikakve veze sa tim zločincima“.\nKako je rekao, jasno mu je koliko je „teško prihvatiti da se takav zločin desio usled sumanutosti nekih ljudi u jednom vremenu, ali moram priznati da smatram da se okretanjem glave ništa neće postići“.\n„A zašto je važno i posle više od sto godina baviti se ovom temom? Pa baš zato što genocidi, masakri i ubijanje čitavih grupa ljudi, naroda pa i političkih neistomišljenika, opravdavanjem bilo kojim razlogom, neće stati. Jedini mehanizam koji za sada imamo je da prepoznajemo i osudjujemo ovakve zločine sa ciljem da se makar pod takvim pritiskom pokuša da prevenira neki mogući novi genocid“, naveo je Movsesijan.


Dučić u Parizu\nU Srpskom kulturnom centru u Parizu održana je promocija knjige poezije Jovana Dučića i izložba neobjavljenih Dučićevih rukopisa.\n"Riječ je o velikom kulturnom događaju, jer smo u godini kada se obilježava sedamdeset godina od Dučićeve smrti dobili prvo dvojezično izdanje prevoda pjesama na francuski jezik kneza srpske poezije", izjavio je Srni Novak Bilić iz organizacije Srbika Amerikana.\nBilić je istakao da je uz književno veče priređena i izložba dosad nepoznatih i neobjavljenih rukopisa iz Dučićeve prepiske.\n"Izloženi eksponati obuhvataju i Dučićev izvještaj Milanu Stojadinoviću, predsjedniku ministarskog Frasaveta, o razgovoru sa Musolinijem u Rimu 6. avgusta 1935, pismo episkopa Nikolaja Velimirovića Dučiću 4. februara 1932, Skerlićeva pisma Dučiću iz 1905. godine", naveo je Bilić.\nPojavljivanje ove zbirke Dučićevih pjesama koje je u Americi preveo profesor Petar Bubreško, Trebinjac i francuski đak, omogućila su tri izdavača - "Sebastijan pres" iz Los Anđelesa, "Vidoslov" iz Trebinja i "Metohija" iz Pariza.\nOn je kazao da Petar Bubreško nikad nije zaboravio svoje korijene ni prelijepi srpski jezik koji je bio upravo jezik Dučićevih pjesama.\nBilić je napomenuo da su svjetlost dana prevodi ugledali prevashodno zahvaljujući entuzijazmu i posvećenosti LJubomira i Ženevjev Mihailović iz Pariza, koji su pregledali sve verzije Bubreškovih prevoda i izabrali one najbolje.\n"Ovi prevodi odgovaraju dvjema svrhama, upoznati frankofone čitaoce sa pjesnikovim djelom, i ukazati čast francuskom i Dučićevom srpskom – jezicima za koje su ovaj veliki poeta i Petar Bubreško bili pasionirano vezani. Profesor Bubreško je, što široj javnosti nije poznato, na francuski jezik preveo cjelokupno pjesničko stvaralaštvo Jovana Dučića, `Jutra sa Leutara`, `Blago cara Radovana`, a na francuskom je napisao i tezu `Dučić i Francuzi`", rekao je on.\nNepoznatu prepisku, dodao je Bilić, zajedno sa pojedinim originalnim rukopisima pjesama Jovana Dučića koji su se našli u zaostavštini profesora Petra Bubreška, za izložbu su pripremili studenti teologije.\nPromociju i izložbu organizovali su izdavači, u saradnji sa Srpskim kulturnim centrom u Parizu.\nDogađaju su prisustvovali episkop zapadnoevropski Luka, zapadnoamerički Maksim, iguman Manastira Tvrdoša otac Sava, te mnogobrojni poštovaoci Jovana Dučića.\nJovan Dučić je umro u Americi 1943. godine, a prenesen na Crkvinu kod Trebinja 2000. godine.


Srbija prodala obveznice vredne dve milijarde eura › Made-in-Germany.rs\nRepublika Srbija je na međunarodnom finansijskom tržištu uspešno prodala državne obveznice u vrednosti dve milijarde eura, koje će biti listirane na Londonskoj berzi, jednom od najvećih i najreprezentativnijih tržišta na svetu, a na naplatu dospevaju 2027. godine.\nKako je saopšteno iz Ministarstva finansija, Srbija je ovom ponudom izazvala ogromnu pažnju investitora, a bila je među prvima u grupi zemalja čiji je kreditni rejting odmah ispod investicionog. Srbija je i jedina evropska zemlja koja je tokom pandemije korona virusa izašla na međunarodno tržište kapitala, a da pri tom nema pomoć Evropske centralne banke (ECB) u plasiranju hartija od vrednosti.\nZa srpske obveznice interesovanje je pokazalo više od 300 investitora iz celog sveta, među kojima i respektibilni fondovi, osiguravajuće kuće i banke. Obim prodaje euroobveznica iznosio je dve milijarde eura, sa kuponskom stopom od 3,125%, stopom prinosa od 3,375% i rokom dospeća od sedam godina. Investitori su u početku očekivali da će obveznice biti izdate po većoj kamatnoj stopi, ali je zbog velikog interesovanja kamata znatno smanjena, što govori o poverenju investitora, dodaje se u saopštenju.\nSrbija je ovu krizu dočekala u znatno povoljnijoj poziciji od većine drugih zemalja, sa stopom privrednog rasta od 4,2% u 2019. godini, stopom rasta od 5% u prvom kvartalu 2020. godine, niskom i stabilnom inflacijom, fiskalnom ravnotežom, kao i sa nikada višim deviznim rezervama. Sve to je uticalo su na smanjenje javnog duga, zbog čega Srbija sada može da podrži dodatno zaduživanje za oporavak ekonomije od negativnog uticaja pandemije, objašnjava se u saopštenju.\nOd MiG na 13/05/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nRazne privredne grane u Nemačkoj najavljuju otkaze


Džo Bajden hitn0 prebačen u boInicu: Novi predsjednik prik0van zakrevet, stanje ozbiljno\nKako su to prenijeli američki mediji, novi predsjednik Džo Bajden je pretrpio tešku p0vredu dok se igrao sa svojim psom, a igrao se sa svojim njemačkim ovčaro Majorom, te se okliznu0 i p0vrijedio stopalo.\nNjegov doktor je rekao da on ima frakturu u srednjem dijelu st0pala i da će njemu trebati par sedmice da bi počeo uopšte h0dati.\n“Na početku rendgen snimci nisu pokazali prijel0m, ali ipak je njegov tim tražio da se to detaljnije istraži i vidi kako treba, pa su kontrolnim CT-om potvrđeni prijel0mi bočnih i srednjih k0stiju Bajdena. Sada se pretpostavlja da će mu trebati par sedmica da stane na n0ge”, rekao je njegov doktor.\nDžo Bajden je zapravo najstariji predsjednik SAD u historiji ove zemlje, dok se svi nadaju da će ovaj predsjednik napraviti bolju državu nego što je to radio Donald Trump, a sada mu je 78 godina. Porodica Bajden se planira useliti u bijelu kuću sa dva psa i jednom mačkom, a njegovi psi imaju svoje vlastite naloge na tviteru.


Gas Aviation uklonjen sa liste | MINA\nNaslovnicaMINA BusinessGas Aviation uklonjen sa liste\nGas Aviation uklonjen sa liste\nTobiasRehbein (CC0), Pixabay\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Kompanija Gas Aviation iz Smederevske Palanke, vlasništvo Željka Ivoševića (51), više neće moći u Crnoj Gori da održava vazduhoplove, jer je Agencija za civilno vazduhoplovstvo uklonila sa liste prihvaćenih organizacija za održavanje i obezbjeđenje kontinuirane plovidbenosti vazduhoplova.\n“Kompanija Gas Aviation je uklonjena sa liste prihvaćenih organizacija 26. marta, nakon što je konstatovano da je na jednom od vazduhoplova koje je održavala ova firma, ugrađeno više komponenti sa falsifikovanim/krivotvorenim sertifikatima”, saopšteno je Pobjedi iz Agencije, ne precizirajući o kojem i čijem vazduhoplovu se radi.\nAgencija je, kako se navodi, procijenila da je tim postupkom došlo do direktnog ugrožavanja sigurnosti vazdušnog saobraćaja i preduzela mjeru uklanjanja sa liste.\n“Sigurnost vazdušnog saobraćaja je bila i ostaje prioritet u radu Agencije za civilno vazduhoplovstvo i u slučajevima u kojim dolazi do ugrožavanja sigurnosti nema kompromisa”, poručeno je iz Agencije.\nKompanija Gas Aviation je bila na listi prihvaćenih organizacija za održavanje i obezbjeđenje kontinuirane plovidbenosti vazduhoplova upisanih u Registar civilnih vazduhoplova, koji vodi Agencija za civilno vazduhoplovstvo. Ta kompanija je krajem marta uklonjena sa liste organizacija, koje su prihvaćene od Agencije za civilno vazduhoplovstvo.\n“Kompanija Gas Aviation dominantno se bavila poslovima održavanja vazduhoplova, pa i nekih koji su upisani u registar vazduhoplova koji vodi Agencija za civilno vazduhoplovstvo”, rekli su iz Agencije.\nIz Agencije su podsjetili da operatori vazduhoplova mogu da, pored organizacija koje odobrava Agencija, održavanje vazduhoplova i vazduhoplovnih komponenti povjere i stranoj organizaciji koja se nalazi u evidenciji Agencije Evropske unije za sigurnost vazdušnog saobraćaja (EASA) ili ima sjedište na teritoriji države članice EASA-e.


Pudždemon: Cela vlada mi je u zatvoru, ali idemo na izbore - Sputnjik Srbija\n09:54 20 April 2021\n19:37 03.11.2017 Preuzmite kraći link\nBivši predsednik katalonske vlade Karles Pudždemon, koji je napustio Španiju i stigao u Belgiju nakon što je regionalna vlada smenjena, izjavio je danas da je „spreman“ da učestvuje na prevremenim regionalnim izborima koje je španska vlada raspisala za 21. decembar, prenosi Rojters.\nPudždemon zahteva oslobađanje uhapšenih katalonskih političara\n„Spreman sam da budem kandidat… Kampanju je moguće voditi kada si bilo gde. Mi sebe smatramo legitimnom vladom. Mora da postoji kontinuitet da bi se reklo svetu šta se dešava u Španiji… Ne mogu sa vladom koja je u zatvoru da imam izbore koji će biti neutralni, nezavisni, normalni“, rekao je Pudždemon belgijskoj državnoj televiziji na francuskom jeziku RTBF.\nPrethodno, Pudždemonov je advokat Pol Bekert rekao da je španski sud izdao evropski nalog za hapšenje smenjenog katalonskog lidera, kao i još četvorice ministara koji su u Belgiji.\nBivši potpredsednik katalonske vlade Oriol Žunkeras izjavio je da smatra da je to što je „iza rešetaka“ — cena koju mora da plati za slobodu Katalonije od Španije.\nOn je u pismu objavljenom u proseparatističkom katalonskom listu „Ara“ naveo da su on i ostali uhapšeni bivši članovi katalonske vlade i očekivali da će završiti u zatvoru, prenosi AP.\nKako je rekao, on se složio sa bivšim katalonskim ministrom za spoljne poslove Raulom Romevim da će „ako je cena za slobodu zatvor, platiti tu cenu“.\nŽunkeras je opisao nastojanja Španije da spreči proglašenje nezavisnosti od strane katalonskog regionalnog parlamenta, pokušajem da se oni „bace na kolena“.\nIstovremeno, on je pozvao proseparatističke partije da odvojeno učestvuju na predstojećim regionalnim izborima, zakazanim za 21. decembar, što bi značilo da Republikanska levičarska stranka ne bi očuvala koaliciju sa desničarskom strankom Demokratski deo Katalonije.


Širom Evrope "palo" osam miliona evra, zlatne poluge, nakit...\nŠirom Evrope “palo” osam miliona evra, zlatne poluge, nakit…\nSrijeda, 22.05.2019., 10:57 Srijeda, 22.05.2019., 10:58\nU koordinisanoj operaciji protiv krijumčara droge širom Evrope, uhapšene su 22 osobe, a “palo” je preko osam miliona evra, zlatne poluge i nakit, saopštio je danas Evropol.\nEvropol navodi da je osumnjičeni vođa lanca krijumčara, 48-godišnji Letonac, uhapšen u Španiji. Ostali su uhapšeni u Poljskoj, Litvaniji, Španiji i Velikoj Britaniji, prenosi Rojters.\nIz ove bezbjednosne agencije ističu da je ovo najveća operacija te vrste u okviru koje je, 15. i 16. maja, izvršen pretres 40 kuća. Zaplijenjeno je osam miliona evra, dijamanti, zlatne poluge, nakit i luksuzni automobili.\nAkcja i u Njemačkoj\nPolicija na zapadu Njemačke pretresla je rano jutros više lokacija koje se dovode u vezu sa jednom iračkom kriminalnom grupom osumnjičenom za umiješanost u trgovinu ljudima, prodaju droge, ilegalnu trgovinu oružjem i falsifikovanje isprava.\nU racijama je učestvovalo više policajaca u 11 gradova u zapadnoj pokrajini Sjeverna Rajna Vestfalija sa fokusom na Keln i Rursku oblast, saopštila je policija u Esenu, prenosi AP.\nPortparol policije Silvija Čapijevski rekla je da je policija pretražla kuće 34 osumnjičenih prvenstveno tragajući za dokazima koji se tiču njihovih kriminalnih aktivnosti.


Uroš Kundačina u reprezentaciji Bosne i Hercegovine\nUroš Kundačina član Kluba Vodenih Sportova "Leotar" učestvovaće na četveromeču, susretu reprezentacija Srbije, Hrvatske, Slovenije i Bosne i Hercegovine u Beogradu od 17.03 - 18.03 2018, kao član juniorske reprezentacije Bosne i Hercegovine u plivanju.\nKundačina je do ovog poziva došao nakon odličnog rada u zadnjih godinu dana, a prije svega na osnovu vicešampionskih titula na prvenstvu BiH u Sarajevu u disciplinama 100m i 200m prsno na kojim će i nastupiti kao član reprezentacije BiH u Beogradu.\nUroš ističe da je do ovog rezultata došao uz neizmjernu podršku, prije svega, porodice, kao i svojih kolega iz KVS „Leotar“ i trenera Veljka Piljevića.\n"Poziv za učesće u reprezentaciji BiH za mene je veliki uspjeh, a i obaveza da nastavim sa još ozbiljnim radom u nastavku moje sportske karijere", dodao je Uroš Kundačina, mladi plivač KVS "Leotar".\nUroš i njegov trener, Veljko Piljević, reprezentativcima će se pridružiti ispred Olimpijskog bazena Otoka u Sarajevu u petak 8.30, kada i kreću za Beograd, gde će odraditi nekoliko zajedničkih treninga prije subote popodne i početka četveromeča.\nTreba istaći da je Uroš prvi plivač iz Trebinja, nakon nekoliko vrhunskih plivačica iz našeg grada, prije svih naše olimpijke Ivane Ninković, koji je dobio poziv da nastupa za reprezerntaciju BiH.\nIz KVS „Leotar“ zahvaljuju se na podršci gradskoj upravi i svim prijateljima kluba bez čije pomoći članovi KVS „Leotar“ ne bi mogli postizati odlične rezultate koje postižu u zadnjih godinu dana.


B92\t01.01.2018 23:15\nPolicija je saopštila da je u noći između nedelje i ponedeljka imala 4.247 poziva, a da je patrola morala 126 puta da izlazi na teren i opominje građane zbog uznemiravanja suseda bukom.\nOsim toga, patrola je 387 puta izašla na teren zbog zabranjenih pirotehničkih sredstava, dok su vatrogasci 57 puta reagovali zbog požara.\nTakođe, ističe se da su čuvari reda zaplenili “velike količine zabranjenih petard i podneli 80 prijava\nJedan muškarac je pokušao da “ilegalnu petard” ispali ispred policijske stanice.\nBrojne telefonske govornice, automati za cigarete, kase za novine, automobili, stanovi i balkoni oštećeni su zbog pirotehnike, a nekoliko raketa izazvalo je požare u stanovima u Beču.\nOsim toag, jedna raketa je 41-ogodišnjem Bečliji raznela šaku neposredno posle ponoći.\nKada je reč o proslavi Nove godine na ulicama Beča, policija je podnela devet prijava zbog telesnih povreda, uhapsila jednu osobu zbog opiranja izvršnoj vlasti, te jedno lice pritvorila zbog prekršaja oko zakona o strancima.\nPodneto je pet prijava zbog seksualnog napastvovanja, jedna prijava zbog remećenja reda, kao i osam prijava i 16 kazni zbog kršenja zakona o pirotehnici.


» Srbija u Europeani – mobilizacija sećanja na Prvi svetski rat\n“Mobilizacija sećanja” je projekat Europeane čiji je cilj da se napravi evropska arhiva o Prvom svetskom ratu, a u kome su građani pozvani da učestvuju tako što će priložiti porodična sećanja na taj period.\nDani prikupljanja uspomena organizuju se širom Evrope; Srbija je jedna od učesnica koja će prikupljenim predmetima ispričati svoju priču i sačuvati je za generacije koje dolaze.\nGrađani mogu da donesu pisma, fotografije i predmete iz vremena Prvog svetskog rata kako bi ih stručnjaci digitalizovali na licu mesta i priložili zajedničkoj evropskoj arhivi sećanja. Biće omogućeno da i usmena svedočenja – ispričane porodične priče – budu snimljena i digitalizovana.\nBiblioteka grada Beograda, koja je partner Europeane u okviru projekta, pozvala je građane da u petak 5. decembra dođu od 10 do 18 sati a u subotu, 6. decembra, od 10 do 15 sati i učestvuju u “Mobilizaciji sećanja”.\nU Čačku će “Mobilizacija sećanja” biti organizovana 12. decembra u Gradskoj biblioteci “Vladislav Petković Dis”, a u Novom Sadu, takođe u gradskoj biblioteci, 22. i 23. decembra.\nEuropeana je višejezični internet portal koji služi kao interfejs za kulturnu i naučnu baštinu Evrope. Od novembra 2008, kada je pokrenut na inicijativu Evropske komisije, milioni slika, filmova, muzejskih eksponata i arhivske građe uspešno su digitalizovani i dostupni svima.\nViše srpskih institucija učestvuje u projektima koje sprovodi Europeana – Narodna biblioteka Srbije, Univerzitetska biblioteka “Svetozar Marković”, Biblioteka grada Beograda, Muzej primenjene umetnosti i Jugoslovenska kinoteka.\nViše informacija o “Mobilizaciji sećanja”


Насловна Инфо Србија Mihajlović: Cena struje za domaćinstva ostaje ista do kraja sezone\nOna je izjavila da je potrebno razgovarati i o nuklearnim elektranama\n„Suština je da je država obezbedila dovoljno energije i energenata, što je prvi uslov da privreda može da funkcioniše i da budemo energetski bezbedni i stabilni. Cena struje za domaćinstva ostaje ista do kraja zimske sezone, a kompanije će razgovarati sa Elektroprivredom“, rekla je Mihajlović, gostujući na RTS-u.\nOna je kazala da je potrebno razgovarati i o nuklearnim elektranama, da Srbija „mora da gradi nove elektroenergetske kapacitete, jer 30 godina nismo izgradili nijedan“.\n„U godinama i decenijama ispred nas sigurno nas očekuju još veća potražnja i potrošnja energije i jasno je da moramo da gradimo nove srednje i velike hidroelektrane, solarne i vetroelektrane, ali i da razgovaramo o nuklearnoj energiji“, rekla je Mihajlović.\n„Dogovor o ceni gasa koji su postigli predsednici Vučić i Putin velika je i vrlo važna vest. To nije samo pitanje dobrih odnosa dva predsednika i dobrih političkih odnosa dve države, to je važno za energetsku stabilnost i bezbednost naše zemlje. Imaćemo dovoljno gasa i sigurno snabdevanje, ne samo u narednih šest meseci, a to znači i da cene za domaćinstva ostaju nepromenjene, a za privredu to znači da ostaje konkurentna“, rekla je Mihajlović.\nПретходни текст: Memorijalna štukijada „Božidar Jovkić – Braca“ u Bačkoj Palanci\nСледећи текстPosna ruska salata sa zdravim majonezom


Federika Mogerini sutra u Sarajevu - 22.02.2015, Sputnik Srbija\nVisoka predstavnica Evropske unije za zajedničku spoljnu politiku i bezbednost i potpredsednica Evropske komisije Federika Mogerini doputovaće sutra u Sarajevo... 22.02.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropa, svet, republika srpska (rs), federika mogerini, mladen ivanić, evropska unija (eu), bosna i hercegovina (bih)\n21:40 22.02.2015 (Osveženo: 10:48 24.08.2021)\nVisoka predstavnica Evropske unije za zajedničku spoljnu politiku i bezbednost i potpredsednica Evropske komisije Federika Mogerini doputovaće sutra u Sarajevo, prenosi agencija Beta.\nKako je saopšteno iz Službe za spoljne poslove Evropske unije, na čijem je čelu Mogerinijeva, poseta dolazi u vreme „kada se Bosna i Hercegovina priprema da krene napred na svom putu integrisanja u Evropsku uniju“.\nVisoka predstavnica Evropske unije će se u Sarajevu sastati sa članovima Predsedništva BiH, predstavnicima oba doma državnog parlamenta BiH, te sa čelnim ljudima dva entiteta — Federacije BiH i Republike Srpske.\nMogerinijeva je u izjavi pred dolazak podsetila da je Evropska unija u decembru prošle godine prihvatila novu inicijativu za BiH.\n„Predsedništvo BiH je usaglasilo tekst izjave kojom se osigurava povratna obaveza sprovođenja reformi u okvirima procesa pristupanja EU. Izjavu su potpisali lideri 14 političkih partija zastupljenih u Parlamentu BiH i taj Parlament će je razmotriti 23. februara“, navodi seu saopštenju iz kabineta evropske predstavnice.\nOna je zaključila da „Bosna i Hercegovina i njeni građani zaslužuju bliže veze s Evropskom unijom i pogodnosti koje će taj proces doneti“.\n„Reforme koje su povezane s članstvom u Evropskoj uniji pomoći će u rešavanju krhke socio-ekonomske situacije, povećati broj radnih mesta i priliv investicija“, saopštila je Mogerinijeva i dodala da će „podrška Parlamenta Bosne i Hercegovine ovom procesu otvoriti put da Evropsku uniju aktivira Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s BiH“.\nPredsedavajući Predsedništva BiH Mladen Ivanić rekao je danas medijima u Sarajevu da je dolazak evropske predstavnice „dobar znak“.\nIvanić je ocenio da njen dolazak, drugi u protekla dva i po meseca, pokazuje da je „Evropska unija ozbiljna u svojim namerama prema BiH“.\n„Na nama je da uradimo konkretne reforme, formiramo vlasti i zajedno sednemo i napravimo programsku platformu za naredne četiri godine. Želja Predsedništva Bosne i Hercegovine je da na kraju ovog mandata dobijemo kandidatski status u EU“, kazao je Ivanić, a prenosi sarajevski internet portal Kliks.


Počeli su prvi građevinski radovi na izgradnji vetroparka Čibuk 1\nNa lokaciji budućeg vetroparka Čibuk 1 u opštini Kovin, počeli su prvi građevinski radovi. Gradnja vetroparka počela je kopanjem bunara, i ovaj start trajaće oko 15 dana. Finale izgradnje po svemu važnog i velikog projekta iz oblasti obnovljivih izvora energije gledaćemo za oko dve godine. Kada bude završen, vetroprak Čibuk 1 činiće 57 turbina ukupne snage 142,5 MW(megavata) električne energije. Investitor Continental Wind Partners uložiće u ovu prvu fazu vetroparka Čibuk oko 270 miliona evra.\nNa parceli na kojoj je nedavno počelo kopanje bunara nalaziće se komandno pogonska zgrada vetroparka Čibuk 1. Bunar za čije je kopanje potrebno oko 15 dana ima dvojaku namenu – napajaće interni vodovodni sistem komandno pogonske zgrade i trafo stanice i služiće kao rezerva odnosno izvor vode za protivpožarni tank predviđen za slučaj eventualnog požara na trafo stanici ili u pogonskoj zgradi.\nOva lokacija, odnosno parcela nalazi se u središtu budućeg vetroparka. Čibuk 1 će se od tog mesta u centru projekta rasprostirati deset kilomatara na jug i deset kilometara na sever, između sela Vladimirovac, Dolovo i Mramorak. A oko centralne parcele sa nekoliko važnih objekata, komandno-pogonskom i operativnom zgradom i trafo-stanicom koja će preuzimati energiju rasprostiraće se 57 vetroturbina ukupne snage 142,5 MW. Energija koju proizvedu biće isproučivana u sistem preko dalekovoda dugih 11 kilometara. Cilj investitora Continental Wind Partners koji na projektu radi sa kompanijama Continental Wind Serbia i Vetroelektrane Blakana je da na kraju u dve faze napravi vetropolje Čibuk ukupne snage 300 MW. Biće to investicija vredna oko 450 miliona evra.


Vučić: Telefonski razgovor sa Merkelovom - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić: Telefonski razgovor sa Merkelovom\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas telefonom sa kancelarkom Savezne Republike Nemačke Angelom Merkel o bilateralnim odnosima i situaciji u regionu, saopšteno je iz kabineta.\n1Piše: Danas Online 05. decembra 2019. 16.29 Izmenjeno: 16.30\nFoto: EPA CLEMENS BILAN (arhivska fotografiaj)\nKako se precizira u saopštenju Vučić i kancelarka Merkel su, u dugom i prijateljskom razgovoru, izrazili zadovoljstvo stalnim napretkom političkog dijaloga i ekonomske saradnje Srbije i Nemačke.\n„Predsednik Vučić je ukazao na to da nemačke kompanije, koje posluju kod nas, zapošljavaju više od 60.000 radnika i značajno doprinose ekonomskom razvoju Srbije, kao i ugledu naše zemlje kao dobrog mesta za investicije“, ističe se u saopštenju.\nKako se dalje dodaje, Vučić je kancelarki Merkel zahvalio na kontinuiranoj podršci Nemačke evrointegracijama Srbije, posebno imajući u vidu nemačko predsedavanje EU u drugoj polovini sledeće godine. U isto vreme izrazio je potrebu za postojanjem jasnog plana za proširenje EU i vremenskog okvira za članstvo, jer je proces evropskih integracija Zapadnog Balkana od značaja za mir i stabilnost u regionu. On je naglasio da će Srbija, sa istim ciljem – regionalne stabilnosti, nastaviti da promoviše politiku mira i saradnje.\nVučić je nemačkoj kancelarki preneo utiske sa nedavnog sastanka u Parizu i mogućnostima za nastavak dijaloga Beograda i Prištine i, s tim u vezi, istakao je da bi bilo važno da Nemačka i Evropa ostanu pri stavu da je neophodno da prištinske vlasti ukinu takse na robu iz centralne Srbije, kako bi dijalog bio nastavljen.\nTakođe, PVučić je naglasio da je Srbija u potpunosti posvećena dijalogu, koji se vodi uz posredovanje Evropske unije, s namerom da postizanjem kompromisnog, obostrano prihvatljivog rešenja, obezbedi stabilnost u regionu.\n„Kancelarka Merkel je predsedniku Vučiću poželela dobro zdravlje i pozvala ga da u januaru poseti Berlin, što je predsednik Srbije sa zadovoljstvom prihvatio“, navodi se na kraju saopštenja.\nAleksandar Vučić, Angela Merkel, Nemačka, svetBeograd\nO NEEEEE…..Opet dobija podrsku pred tzv .izbore….SVE SE PONAVLJA ..NEVEROVATNO


Vesti online / Vesti / Svet / Evo šta kaže Tramp o "ruskoj vezi"\nEvo šta kaže Tramp o "ruskoj vezi"\nPredsednik SAD Donald Tramp izjavio je da su izveštaji da on ima veze sa Rusijom "nonsens" i pokušaj da se prikriju greške učinjene u predizbornoj kampanji njegovog bivšeg demokratskog rivala Hilari Klinton.\nTram odbacio ruske veze\nRanije u sredu Ministarstvo spoljnih poslova Rusije komentarisalo je ovo pitanje nazivajući ga znakom igara i pregovaranja u Sjedinjenim Američkim Državama.\n"Mediji koji objavljuju lažne vesti poludeli su sa svojim teorijama zavere i zaslepljujućom mržnjom. Em-Es-En-Bi-Si i Si-En-En je nemoguće gledati. 'Foks' je odličan!", napisao je Tramp na svom Tviter nalogu.\nDonald Tramp je u više navrata odbacio izveštaje o tome da ima ikakve veze sa Rusijom.\nAmerički lider takođe je naveo da je američka obaveštajna zajednica ilegalno davala informacije medijima u zemlji, čime se dovodi u pitanje umešanost Agencije za nacionalnu bezbednost (NSA) i Federalnog istražnog biroa (FBI).\nObama je bio mek prema Rusima\nTramp je odavno pozivao na politički dijalog sa Moskvom, posebno u vezi sa borbom protiv terorizma i izrazio spremnost za izgradnju pozitivnih odnosa sa Rusijom. Moskva već dugo zagovara ideju plodotvorne saradnje sa Vašingtonom.\nAmerički predsednik takođe je posumnjao je i da li je njegov prethodnik Barak Obama bio "previše mek" prema Rusiji u vezi sa Krimom.\nU utorak je portparol Bele kuće izjavio da američki predsednik Donald Tramp očekuje da Rusija "vrati Krim" Ukrajini.\nTokom izborne kampanje Tramp je tvrdio da će "razmotriti" priznavanje Krima kao dela Rusije nakon referenduma na poluostrvu i dodao da su stanovnici Krima želeli da žive u Rusiji.\nSVET Američki istražitelji priznali: Nije bilo zavere između Trampa i Rusije\nPonedeljak 20.02.2017. 20:34\nOvo je uistinu semšno i već je prevršilo svaku meru. Kao što izgleda niko više ne sme pričati sa bilo kojim Rusom jer će ga odmah novine u Americi proglasiti za ruskog špijuna ili, blaže rečeno, predmetom mogućeg ruskog ucenjivanja.


Marko Miletić: KADA KULTURA ,,NIJE ZA SVAKOGA“ | KLJUČNE KOSTI\nZakonskim regulativama država je institucije kulture (kao i organizacije civilnog sektora) prepustila tržištu. Projektno finansiranje koje se nudi kao lek u stvari samo zaoštrava problem. Kako bi iole uspešno finansirale svoje projekte institucije moraju da depolitizuju ili komercijalizuju svoje programe. Često ni to nije dovoljno pa moraju da rentiraju delove svoje infrastrukture. U konačnici sredstva koja ne pristižu od države se delimično nadomešćuju naplatom od korisnika usluga što u velikoj meri ograničava doseg kulture.\nMinistar kulture i informisanja republike Srbije, Ivan Tasovac, smatra da su vrednosti glavni problem kulture i razvoja društva – i u pravu je! Problem je upravo u vrednostima koje on sam zastupa kroz “Nije za svakoga” kulturnu politiku. U ovakvom konceptu država svodi kulturu na stvar individualnog odabira i platežnu sposobnost pojedinaca, dok se potpuno povlači iz podrške kulturnoj produkciji ali i iz povezivanja kulture sa opštim društvenim razvojem. Troškovi produkcije su u potpunosti prebačeni na teret pojedinaca (npr. kulturnih radnika) i institucija. A oni sve teže uspevaju da održe programe i infrastrukturu, dok ujedno sve manji broj ljudi sebi može da priušti kulturnu potrošnju.


3 јула, 2021 – Sport\nFudbalska reprezentacija Španije plasirala se u polufinale Evropskog prvenstva, pošto je posle penala savladala Švajcarku sa 3:1 (1:1). Junak Španaca bio je golman Unai Simon, koji je u penal seriji odbranio udarce Fabijena Šera i Manuela Akanđija, dok je Ruben Vargas šutirao preko gola. Španija je povela u osmom minutu autogolom Ddnisa Zakarije u osmom minutu, a izjednačio je Džerdan…\nFudbaleri Italije plasirali su se u polufinale Evropskog prvenstva pošto su sa 2:1 savladali Belgiju. Pokazali su Azuri najviše u dosadašnjem delu prevenstva i sa pravom imaju epitet najvećeg favorita nakon što su eliminisali Belgijance u četvrtfinalu. Roberto Mančini je preporodio Italijane koji su „tavorili“ nekoliko godina, a čini se da još od 2012. nisu bili bliže tituli. Italija igra…


Šef NATO: Spremni smo za saradnju s Rusijom, Savet Rusija-NATO pravi format za to - 11.06.2021, Sputnik Srbija\nŠef NATO: Spremni smo za saradnju s Rusijom, Savet Rusija-NATO pravi format za to\nNATO je spreman za saradnju sa Rusijom i predlaže da se u tom cilju koriste postojeći kanali, rekao je šef Alijanse Jens Stoltenberg. Kako je istakao, Savet... 11.06.2021, Sputnik Srbija\nOn je dodao da će zemlje-članice na samitu izraziti podršku Ukrajini i Gruziji, njihovim evroatlantskim težnjama, kao i procesu sprovođenja reformi.Jedna od tema samita biće i povlačenje savezničkih snaga iz Avganistana.Stoltenberg je uveren da će na samitu značajna pažnja biti posvećena pitanju kontrole naoružanja i dodao da na tom planu predstoji „veliki rad“„Nastavićemo aktivan rad na podršci postojećih sporazuma i izradi novih.. Predstoji nam veliki rad u oblasti kontrole naoružanja. To se tiče najrazličitijeg naoružanja – malog, srednjeg i velikog dometa, različitih sistema“, rekao je generalni sekretar NATO.Najavio je i da će na samitu biti usaglašena politika po pitanju sajber bezbednosti.„Na samitu će se donositi odluke vezano za dve nove oblasti – sajber prostor i kosmos. Verujem da će saveznici usaglasiti novi odbrambeni program za sajber bezbednost jer tu ima najviše izazova. Kosmos je takođe važna oblast. Poslaćemo jasan signal da je NATO sposoban da efikasno osigura bezbednost u tim oblastima“, rekao je on.Očekuje se da će na samitu biti utvrđena nova strategija bloka „NATO - 2030“, a zemlje-članice će razmotriti Rusiju, Kinu, borbu protiv klimatskih promena i potencijalne pretnje po Alijansu u narednih deset godina.Na samitu će učestvovati i američki predsednik Džozef Bajden koji je pre dva dana stigao u Evropu na prvu inostranu turneju. Odmah posle samita NATO u Ženevi će biti održan i samit Bajdena i ruskog lidera Vladimira Putina.Pročitajte još:\nvesti, svet, evropa, nato, stoltenberg, saradnja, rusija\n17:20 11.06.2021 (Osveženo: 01:15 26.08.2021)\n© AP Photo / Stephanie LecocqGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg\nNATO je spreman za saradnju sa Rusijom i predlaže da se u tom cilju koriste postojeći kanali, rekao je šef Alijanse Jens Stoltenberg. Kako je istakao, Savet Rusija-NATO je pravi format za dijalog dve strane.\n„Važno je koristiti postojeće usaglašene kanale za dijalog sa Rusijom, kako bi taj dijalog bio sadržajan u okvirima formata koji su se već pokazali kao dobri. Zato smo predložili da se održi Savet Rusija-NATO. Za sada Rusija nije odgovorila pozitivno“, rekao je Stoltenberg na pres konferenciji u Briselu uoči samita Alijanse 14. juna.\nOn je dodao da će zemlje-članice na samitu izraziti podršku Ukrajini i Gruziji, njihovim evroatlantskim težnjama, kao i procesu sprovođenja reformi.\n10 Jun 2021, 19:17\nJedna od tema samita biće i povlačenje savezničkih snaga iz Avganistana.\nStoltenberg je uveren da će na samitu značajna pažnja biti posvećena pitanju kontrole naoružanja i dodao da na tom planu predstoji „veliki rad“\n„Nastavićemo aktivan rad na podršci postojećih sporazuma i izradi novih.. Predstoji nam veliki rad u oblasti kontrole naoružanja. To se tiče najrazličitijeg naoružanja – malog, srednjeg i velikog dometa, različitih sistema“, rekao je generalni sekretar NATO.\n„Na samitu će se donositi odluke vezano za dve nove oblasti – sajber prostor i kosmos. Verujem da će saveznici usaglasiti novi odbrambeni program za sajber bezbednost jer tu ima najviše izazova. Kosmos je takođe važna oblast. Poslaćemo jasan signal da je NATO sposoban da efikasno osigura bezbednost u tim oblastima“, rekao je on.\nOčekuje se da će na samitu biti utvrđena nova strategija bloka „NATO - 2030“, a zemlje-članice će razmotriti Rusiju, Kinu, borbu protiv klimatskih promena i potencijalne pretnje po Alijansu u narednih deset godina.


Beograd: Protest protiv nasilja nad ženama - Umnjak\nFoto: Protest Gayten - LGBT\nFoto: Protest by Gayten-LGBT\nIzvor: b92.net, http://rs.n1info.com/ takođe održan i u Nišu.\nPročitano 340 puta\tPoslednji put izmenjeno ponedeljak, 17 jul 2017 15:49\nNa današnji je dan 1991. godine rođena Tuğçe Albayrak (28.11.1991. - 28.11.2014.), koja je preminula na isti dan 2014. godine, na svoj 23. rođendan. Studentica Tugce Albayrak, Njemica turskog podrijetla,…\nUvod Ovde ćemo izneti ključne momente jednog filozofskog (ontološkog) i etičkog stanovišta koje se može odrediti kao egzistencijalistički humanizam, a koji se, odmah na početku da istaknemo, može razlikovati od…\nOvog vikenda je u Europskom domu u Zagrebu održana prva Hrvatska humanistička konferencija. Dva dana, u petak i subotu govorilo se o hrabrosti, slobodi i savesti iz perspektive humanizma, ateističkog…\nIako postoje biološke (fizičke) sličnosti između ljudi (kao i između ljudi i nekih životinja), nijedan čovek nije identičan sa drugim čovekom. Ne postoji nikakav supstancijalni identitet, ili identitet bilo koje…\nAko niste religiozni, a i dalje želite ispraćaj koji slavi vaš život kada umrete, humanistička sahrana je nešto o čemu vredi razmisliti. Mnogi ljudi žive svoj život bez religije, bilo…\nJoš iz ove rubrike: « Poljska: Zbog Frljića ministar prekinuo finansiranje festivala Queer gerilci se bore protiv ISISa »


Devenport u poseti Smederevu - SDCafe.rs\nHome\tInfo\tDevenport u poseti Smederevu\nAmbasador Evropske unije u Srbiji Majkl Devenport danas je u poseti Smederevu. Devenport obilazi Kolektivni centar „ORA Sartid“ i novoizgrađene kuće za izbeglice u Maloj Krsni, čiju izgradnju je finansirala Evropska unija kroz projekat organizacije Arbeiter-Samariter-Bund (ASB).\nAmbasador Devenport će posetiti neke od najugroženijih porodica koje su u ovom kolektivnom centru provele preko 15 godina, a koje su se uselile u nove kuće u prošle nedelje.\nZa izgradnju kuća za interno raseljena lica i izbeglice iz KC „ORA Sartid“, Evropska unija obezbedila je 570.000 evra za ukupno 45 porodica. Projektom organizacije ASB najveći kolektivni centar na području bivše SFRJ, u kojem je nekada živelo preko 1300 osoba, će sada konačno biti zatvoren.\nAmbasador EU je posetu našem gradu započeo otvaranjem sistema za preradu sporednih proizvoda životinjskog porekla, čiju izgradnju je finansirala Evropska unija u okviru projekta grada Smedereva i Austrijske razvojne agencije (ADA).\nOvde će prerađivati otpad sa područja Smedereva i Kovina gde se godišnje izbaci blizu hiljadu tona otpada životinjskog porekla što ugrožava životnu sredinu.


Hag: Presuda Stanišiću i Simatoviću 30. maja : Nadlanu.com\nHag: Presuda Stanišiću i Simatoviću 30. maja\nObjavljeno 15. maj 2013. / 16:32:36\nStanišića (62) i Simatovića (62) optužnica tereti za progon, ubistva, deportacije i prisilno premeštanje hrvatskih i muslimanskih civila (1991-95), a presuda će biti izrečena krajem maja, saopšteno je danas u Hagu.Ta krivična dela u optužnici su kvalifikovana kao zločini protiv čovečnosti i kršenje zakona i običaja ratovanja.\nU završnoj reči kojom je suđenje u januaru okončano, tužilaštvo je zatražilo da Stanišiću i Simatoviću bude izrečena kazna doživotnog zatvora.\nOdbrane su tražile da optuženi budu oslobođeni, tvrdeći da tužioci nisu dokazali njihovu krivicu ni po jednoj tački optužnice.\nPrema optužnici, Stanišić i Simatović su organizovali, opremali,obučavali, finansirali i imali kontrolu nad "crvenim beretkama" i drugim srpskim paravojnim formacijama, poput "Tigrova" Željka Ražnatovića-Arkana i "Škopriona" - koje su činile zločine nad Hrvatima i Muslimanima u SAO Krajini, Istočnoj Slavoniji i različitim delovima BiH.\nSvi zločini, po optužnici, bili su počinjeni u okviru udruženog zločinačkog poduhvata čiji je cilj bilo trajno i nasilno uklanjanje nesrba sa delova teritorija Hrvatske i BiH, koji bi zatim bili uključeni u ujedinjenu srpsku državu.\nStanišić i Simatović koji je komandovao "crvenim beretkama" na terenu u Hrvatskoj i BiH, "značajno su doprineli" tom zločinačkom poduhvatu na čijem je čelu bio tadašnji predsednik Srbije Slobodan Milošević, a u kojem su, izmedju ostalih, učestvovali Radovan Karadžić, Ratko Mladić i Milan Martić.\nPored masovnih zločina nad nesrbima u Istočnoj Slavoniji, Kninskoj krajini, Bijeljini, Zvorniku, Bosanskom Šamcu, Doboju i Sanskom Mostu, Stanišiću i Simatoviću na teret se stavlja i streljanje šest mladić Muslimana iz Srebrenice, koje su 16. jula 1995. počinili pripadnici "Škorpiona".\nON JE MONSTRUM: Jelena Nađ potresena odlukom suda da Alberta…\nPRESUDA BIVŠEM FUDBALERU: Albert Nađ oslobođen optužbi za…\nODBIJENE SVE ŽALBE: Luki Lazukiću potvrđena prvostepena…\nGASIO CIGARETE PO NJOJ: Sindi Models tužila bivšeg supruga,…\nPočinioci su zločin snimili, a taj film je prvi put prikazan na suđenju Slobodanu Miloševiću pred Tribunalom 2006. nakon čega su pripadnici "Škorpiona" uhapšeni i osuđeni u Srbiji.\nPo tužiocima, "Škorpioni" su od 1991. bili pod kontrolom Stanišića i Simatovića koji su ih koristili za "specijalne operacije" u Hrvatskoj i BiH.\nU prvom pojavljivanju pred sudijom, obojica su izjavili da nisu krivi.\nSuđenje je počelo, posle jednog neuspešnog pokušaja, u junu 2009, a izvođenje dokaza završeno je 17. septembra 2011. Tužioci su pred\nsudije izveli 62 svedoka, a u odbranu optuženih iskaz su dala 33 svedoka.\nViše puta pre i tokom procesa, Tribunal je optužene puštao na privremenu slobodu.\nfranko simatovićhagjovica stanišićpresuda


Za sredu, 24. februar 2010. godine – Nadlanu.com\nZa sredu, 24. februar 2010. godine\nBEOGRAD, 24. februara 2010. (Beta) - Beogradski dnevni listovi na naslovnim stranama najviše prostora su posvetili akciji pretresa kuće haškog optuženika Ratka Mladića, slučaju Šarić, ekonomiji.\nALO - Pod naslovom "Osmaci silovali drugaricu tri meseca!!!", o tome da su četrnaestogodišnju devojčicu silovali vršnjaci u blizini jedne škole u beogradskom neselju Rakovica. "Pokradene pare za hram Svetog Save!", o prebacivanju na privatne račune para namenjenih za izgradnju hrama.\nBLIC - O utaji poreza u Srbiji u tekstu "Fantomske firme za deset dana ukradu milione i nestanu". O istrazi o pljevaljskom biznismenu Darku Šariću pod naslovom "Šarić vodio pola klana na letovanje". O najavljenim poskupljenjima u Srbiji u tekstu "Ulje poskupljuje od 1. marta, hleb i mleko po starom".\nVEČERNJE NOVOSTI - O sunovratu srpske valute ministar ekonomije Mlađan Dinkić: "Dinar opasno klizi!", a guverner Narodne banke Radovan Jelašić: "NBS ne prima savete". O zakonu o penzijsko-invalidskom osiguranju u tekstu "Ček prati platu". O pretresu kuće haškog optuženika Ratka Mladića u tekstu "Zarobili 14.000 evra". O pretnjama policiji pod naslovom "Šarićev gang preti ubistvima".\nDANAS - O akciji pretresa kuće haškog optuženika Ratka Mladića u tekstu "Od Mladićevog sina oduzeto 12.000 evra". O najavi susreta hrvatskog predsednika Ive Josipovića sa srpskim kolegom Borisom Tadićem pod naslovom "Josipović spreman za susret sa Tadićem".\nKURIR - "Mafija obara dinar", piše list. "Crkvenim parama izgradio vilu sa bazenom!", o Predragu Subotičkom, uhapšenom zbog malverzacija sa novcem za obnovu verskih objekata na Kosovu. "Pedijatar silovao više do 100 dece!", o zločinu u Americi.\nPOLITIKA - O aferi vezanoj za Srpsku pravoslavnu crkvu u tekstu "Crkvene finansije strogo čuvana tajna". O dogovoru Srbije i Međunarodnog monetarnog fonda pod naslovom "MMF demantuje ministre".\nPREŠ - "U Mladićevom 'šteku' našli 78.850 franaka!", o potrazi za haškim optuženikom Ratkom Mladićem. "Evro ide na 105"!", piše list.\nPRIVREDNI PREGLED - "Srbija i MMF dogovorili reviziju", o poseti predstavnika Misije MMF-a Srbiji. "Zaštita radnika ili podrška Vladi?", o dogovoru predstavnika Saveza samostalnih sindikata Srbije i poslovnog kluba "Privrednik".


saznali više o bezbednosnim i nebezbednosnim ispravkama koje se objavljuju za Windows 7 SP1 i Windows Server 2008 R2 SP1 putem usluge Windows Update. Ove ispravke imaju problema sa adresom i unaprede ukupnu pouzdanost operativnog sistema.\nZbirne ispravke za Windows 7 servisni paket 1 (mesečne zbirne ispravke i samo bezbednosne ispravke) se podrazumevano primenjuju na sledeće Embedded proizvode zasnovane na operativnom sistemu Windows 7:\nWindows Embedded Standard 7 servisni paket 1.\nAko zbirna ispravka nije primenljiva na Embedded proizvod, jasno ćemo to navesti.\nU levoj koloni na ovoj stranici navedene su sve ispravke koje su objavljene za ovu verziju operativnog sistema Windows. Preporučujemo da instalirate sve ispravke za Windows koje su dostupne za uređaj. Instaliranjem najnovije ispravke dobijate i sve prethodne ispravke, uključujući i važne bezbednosne popravke.\nTrenutni status operativnih sistema Windows 7 SP1 i Windows Server 2008 R2 SP1\nNapomenu Obaveštenje se neće pojaviti na uređajima koji su spojeni u domenu u okviru domena u terminalu.\nProširena bezbednosna ispravka (ESU)


RTS :: Dačić: Siguran sam da Kosovo neće pobediti Srbiju pred Uneskom\nPolitika Dačić: Siguran sam da Kosovo neće pobediti Srbiju pred Uneskom\nsubota, 23. sep 2017, 08:49 -> 09:06\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić sumirao je učešće Srbije na Generalnoj skupštini UN rekavši da Srbiju očekuje ozbiljan diplomatski napor u narednom periodu, da je siguran da Kosovo neće pobediti Srbiju pred Uneskom i da je održano desetine uspešnih bilateralnih razgovora sa predstavnicima 54 države.\n"Generalna skupština UN bila je veoma uspešna za Srbiju. Predsednik Vučić i ja smo imali desetine uspešnih bilateralnih razgovora sa svetskim državnicima. Ja sam lično imao susrete sa predstavnicima 54 države, sa generalnim sekretarom UN Guteresom, predsednikom Generalne skupštine Lajčakom, sa novim generalnim sekretarom OEBS-a, šefom UNDP-a", rekao je Dačić.\nKako je dodao, u svim tim razgovorima najviše ga je zanimala pozicija zemalja vezano za Kosovo i Metohiju.\n"I mogu sa velikim zadovoljstvom da kažem da je naša pozicija stabilna", rekao je Dačić.\nOn kaže da su sve te zemlje istakle podršku teritorijalnom integritetu Srbije i da neće menjati poziciju.\nDačić je, kako navodi, na hodniku sreo zamenika kosovskog premijera i ministra spoljnih poslova Bedžeta Pacolija, koji ga je upitao zašto "laže".\n"Ja sam samo izneo istinu o tome da kosovski predstavnici zbog svojih unutrašnjih političkih razloga iznose apsolutno netačne podatke, kao što je bio i podatak da će Mauricijus razmotriti priznanje Kosova. To je apsolutno netačno", poručuje srpski ministar.\nOn je dodao da je odmah potom pozvao predsednika Vlade Mauricijusa sa kojim inače imamo dobre kontakte.\n"Srbija je podržala Mauricijus u slučaju njihovog teritorijalnog integriteta i pridružila se njihovim deklaracijama i rezolucijama u UN. U razgovoru on je rekao da nema promene njihovog stava", navodi Dačić.\nDačić je, inače, za kosovsku delegaciju rekao da je na zasedanju UN bila inkognito jer Kosovo nije članica UN.\nŠef diplomatije smatra da je Srbija na pravi način iskoristila svoje prisustvo na Generalnoj skupštini, a naročito ga raduje to što su razgovarali sa predstavnicima zemalja koje nisu priznale nezavisnost Kosova i što ta pozicija neće biti promenjena u narednom periodu.\nSiguran je, kaže, da "Kosovo neće pobediti Srbiju pred Uneskom".\n"Naravno, treba da radimo kontinuirano na tome i spremno dočekujemo sva eventualna glasanja u međunarodnim organizacijama, naročito kada je Unesko u pitanju. Mogu sa velikom sigurnošću da kažem, iako ne znamo da li će se Kosovo prijaviti za članstvo, da će, ako se prijave, izgubiti ponovo", kaže Dačić.\nOn je naglasio da u predstojećem periodu, zajedno sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, ima čitav niz obaveza koje obuhvataju posete, kontakte i međusobnu podršku.\n"Reč je o zemljama koje su tradicionalno prijateljske, a niko kod njih nije bio i po nekoliko decenija. Zemlje koje traže kontake sa Srbijom, koje Srbiji nude poslove koje naše firme tamo mogu da rade", zaključio je Dačić.\n(subota, 23. sep 2017, 15:06)\nUpornim radom i Lobiranjem\nDostizemo vrhunac medjusobnim odnosima sa drugim drzavama i velika je greska bila da nismo ranije odrzavali kontakte ovo danas sto dozivljavamo ne bi nam se desilo.\n(subota, 23. sep 2017, 10:53)\n...zar Kosovo nije Srbija?!?


Tanjug 27. februara 2020. 09:16\nVAŠINGTON – Državni sekretar SAD Majk Pompeo izjavio je da je „ruska okupacija Krima“ pretnja zajedničkoj bezbednosti i pozvao Rusiju da je okonča.\n„Kao što je naglašeno u deklaraciji o Krimu iz jula 2018. godine, Sjedinjene Države ne žele i nikada neće priznati ruske tvrdnje o suverenosti nad poluostrvom. Pozivamo Rusiju da okonča okupaciju Krima“, rekao je državni sekretar, navodeći da su „ruska okupacija Krima i sve veća militarizacija poluostrva pretnja našoj zajedničkoj bezbednosti“.\nPrema njegovim rečima, Ruske okupacione vlasti nastavljaju napad na ljudska prava i osnovne slobode, brutalno ućutkujući kritičare u civilnom sektoru i medijima i ogranicavajući versku slobodu.\nPompeo je optužio Rusiju i za nepravedan odnos prema tatarskoj zajednici, kao i za ograničavanje verskih sloboda.\n„Njeni napori su osudeni na neuspeh. Svet nikada neće zaboraviti rusku neprovociranu invaziju na Ukrajinu“, rekao je Pompeo, pozivajući Rusiju da oslobodi sve Ukrajince koje je zatvorila „u znak odmazde zbog njihovog mirnog neslaganja i da okonča rusku zloupotrebu osnovnih sloboda na Krimu“.\n„Sjedinjene Države osuđuju ilegalne akcije Rusije na Krimu i njene kontinuirane agresivne akcije protiv Ukrajine, ukljucujući Donbas, i neće ukinuti sankcije protiv Rusije dok ona ne vrati kontrolu nad Krimom Ukrajini i u potpunosti ne izvrši svoje obaveze iz Minskog sporazuma“, naglasio je Pompeo u saopštenju.


Šta Beograd očekuje od Vestervelea?\nNemački ministar inostranih poslova Gvido Vestervele (arhivski snimak)\nPredstojeću posetu nemačkog šefa diplomatije premijer Dačić tumači više kao ohrabrenje nego što očekuje nove pritiske.\nMinistar inostranih poslova Nemačke Gvido Vestervele dolazi u nedelju u Beograd - a o razlozima posete i mogućim temama danas su govorili predsednik i potpredsednik Vlade Ivica Dačić i Aleksandar Vučić.\nZa dobijanje datuma za početak pregovora sa EU biće potrebno da se postigne dogovor o planu implementacije briselskog sporazuma, izjavio je danas premijer Srbije Ivica Dačić i dodao da Unija želi da vidi da li će se sporazum primenjivati ili je on postignut samo radi toga da Srbija dobije datum.\nU tom kontekstu, predstojeći dolazak šefa nemačke diplomatije Gvida Vestervelea Beogradu je po oceni Dačića važan jer do posete dolazi pre odlučivanja u Bundestagu o tome hoće li Nemačka krajem juna podržati da Srbija dobije datum za početak pregovora:\n“Ne očekujem da se postavljaju neki novi uslovi. Ja te posete koje sada dolaze, a podsetiću – dolazi Vestervele, doćiće 30. maja Hejg, a to sam video i u Vašingtonu sa potpredsednikom Bajdenom. Sve to više tumačim kao ohrabrenje da se ide napred, nego kao neke nove pritiske.”\nA na predizbornom skupu SNS-a u Zemunu, lider te stranke i potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić je izjavio da očekuje da će Vesterveleom razumno razgovarati o primeni briselskog sproazuma, kao i da će šefu nemačke diplomatije preneti da smatra da je Srbija zaslužila da dobije datum za početak pregovora sa EU:\n“Ne očekujem lake ili suviše dobre vesti. Očekujem realno da Vestervele kaže da očekuje potpisivanje nekakvog implementacionog plana, kako bismo mogli da očekujemo datum.”\nGostujući na Prvoj televiziji, predsednik Srbije Tomislav Nikolić je izjavio da je rad Vlade u poslednjih godinu dana zaslužio da bude nagrađen i da se Srbija nalazi na testu da li će dobiti datum za početak pregovora ili ne. Pred dolazak Vestervela u Beograd Nikolić je rekao da bi Nemačka trebalo da shvati da ne može ucenama da natera Srbiju da sama sebi seče vene ili da izvrši samoubistvo. Kosovo i Metohiju ne damo, poručio je Nikolić i dodao da bi negativna odluka, bilo kog parlamenta ili Evropskog saveta bi mogla da ojača evropski skepticizam u Srbiji.


Manjinskim akcionarima Duvanske industrije Čoka ponuđeno je da svoje akcije prodaju po ceni od 8.953 dinara po akciji.Iza ponude za preuzimanje akcija stoje direktor ovog preduzeća Predrag Stojanović sa suprugom, sinom i ćerkom, kao i još dva fizička lica.\nSvi zajedno drže ukupno 58,64 odsto akcija, a ponudili su da preuzmu preostalih 41,36 procenti akcija Duvanske industrije Čoka.\nPonuda za preuzimanje, odnosno otkup akcija, vremenski je ograničena pa će se polovinom februara znati koliko su Stojanović i drugi uspeli da kupe akcija od ukupno 16.390.\nZa svaku akciju Duvanske industrije Čoka za 2017. godinu odredjena je dividenda od 450 dinara\nKomisija za zaštitu konkurencije Srbije odobrila je irskoj kompaniji Smurfit Kappa Group preuzimanje Fabrike hartije Beograd i fabrike Avala Ada u Beogradu, navedeno je na sajtu Komisije.\nКomisija je zaključila da se nakon te kupovine u Srbiji neće promeniti tržišna struktura na tržištu materijala za izradu kutija od talasastog kartona, kao ni tržište samih kutija od talasastog kartona.\nGrupa Smurfit Kappa, koja je jedan od najvećih proizvođača papirne ambalaže u svetu, objavila je u novembru prošle godine da je postigla dogovor o preuzimanju Fabrike hartije Beograd i fabrike Avala Ada iz Beograda. Dve fabrike je prodala srpska kompanija Kappa Star za 133 mil EUR.\nSmurfit Kappa je najavila da će proširenje poslovanja u jugoistočnoj Evropi obezbediti potpunu integraciju u procesu pakovanja u tom delu sveta.\nTa irska kompanija ima oko 46.000 zaposlenih, na približno 370 proizvodnih lokacija u 33 države i sa prihodom od 8,6 mlrd EUR u 2017. godini.


Na osnovu članova 19. i 21. Statuta Saveta za štampu i članova 15. i 16. Poslovnika o radu Komisije za žalbe, Komisija za žalbe Saveta za štampu u sastavu: Zlatko Čobović, Stojan Marković, Ljiljana Smajlović, Nevena Krivokapić, Tamara Skrozza, Vlado Mareš, Vera Barišić - Popović, Petar Jeremić, Ivana Stjelja, Vera Didanović i Dragan Đorđević, na sednici održanoj 28.9. 2017. godine, većinom glasova izriče\nTekstom “Seksualni priručnik na silu guraju u škole”, objavljenim 9. juna 2017. godine, dnevni list „Srpski telegraf” prekršio je tačku 3 Odeljka V (Novinarska pažnja) Kodeksa novinara Srbije, po kojoj je prećutkivanje činjenica koje mogu bitno da utiču na stav javnosti o nekom događaju jednako njihovom namernom iskrivljivanju ili iznošenju laži.\nIstim tekstom nisu prekršene tačka 1 Odeljka IV (Odgovornost novinara) i tačka 4 Odeljka V (Novinarska pažnja) koje se odnose na to da novinar mora da se suprotstavi svima koji krše ljudska prava i zalažu se za bilo koju vrstu diskriminacije, kao i da mora da učini sve da izbegne diskriminaciju.\nUdruženje Da se zna navelo je u žalbi Savetu za štampu da je “Srpski telegraf” preneo izjavu predsednice Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije Jasne Janković u vezi sa obrazovnim paketom o seksualnom nasilju: “Hoće da nametnu da više ne moraju da budu mama i tata, već mogu biti i dve mame. Međutim, pošto ne mogu da promene nas, pokušavaju da promene svest dece ubeđujući ih da je tako nešto normalno.” Podnosilac žalbe je ukazao i na to da se redakcija nije distancirala od ovakve diskrimanitorne izjave sagovornice, već je, naprotiv, sadržajem i opremom teksta stala na njenu stranu. Takođe, kako je navedeno u žalbi, list je na nejasan i dvosmislen način preneo reagovanje Sonje Lokar, koja je podržala obrazovne pakete Incest trauma centa.\n“Srpski telegraf” nije odgovorio na žalbu.\nVećina članova Komisije smatrala je, međutim, da nisu prekršene odredbe Kodeksa novinara na koje je ukazao podnosilac žalbe. Oni su ocenili da se od redakcija ne može zahtevati da se “ograđuju” od stava svakog od svojih sagovornika, niti im se može zabranjivati da prenose mišljenja ljudi koji imaju kritičke ili negativne stavove o nečemu. Izrečene ocene, po mišljenju većine članova Komisije ne predstavljaju, kao što to tvrdi podnosilac žalbe, govor mržnje, zbog kojeg bi se predsednici Unije sindikata prosvetnih radnika mogla uskratiti sloboda govora. Za ovakvu odluku glasalo je osam članova Komisije, dok su tri bila protiv.\nKomisija je, međutim zaključila da je “Srpski telegraf”, loše i dvosmisleno preneo izjavu Sonje Lokar, navodeći čitaoca na pogrešan zaključak da i ona predloženi obrazovni paket smatra lošim, jer će “deca biti žrtvovana”, dok je smisao onoga što je ona rekla sasvim dugačiji – deca će biti žrtvovana zbog toga što se u školama neće govoriti o seksualnom nasilju. Zbog toga je, kako su ocenili članovi Komisije, Kodeks novinara prekršen u delu koji se odnosi na novinarsku pažnju jer su čitoacima uskraćene informacije bitne za razumevanje konteksta. Takođe, i u ovom tekstu, kao i u prethodnim koje je Komisija ranije razmatrala, nedostaju informacije o tome da je reč o paketu koji je namenjen nastavnicima, a ne o udžbeniku. Zato je Komisija sa devet glasova “za”, jednim “protiv” i jednim “uzdržanim” odlučila da je “Srpski telegraf” prekršio Kodeks novinara i izrekla listu javnu opomenu.


Erdoganove pretnje Asadu i Rusiji stvorio je neko ko ne zna šta se dešava na terenu | WebTribune\nHome SPEKTAR Erdoganove pretnje Asadu i Rusiji stvorio je neko ko ne zna šta se dešava na terenu\nPosted date: фебруар 21, 2020 In: SPEKTAR\nZvaničnik sirijskog Ministarstva spoljnih poslova i ekspatrijata odbacio je pretnje turskog predsednika Erdogana o vojnoj operaciji u sirijskoj provinciji Idlib na severozapadu Sirije, naglašavajući da ih je stvorio neko ko nema pojma šta se zaista dešava na terenu.\nNeimenovani izvor je rekao da je Erdogan, koji podržava, naoružava i obučava teroriste i čija je uloga da bude oružje međunarodnog terorizma i marioneta u rukama Sjedinjenih Država, izgovorio prazne pretnje koje može da učini samo osoba koja nema dodira sa stvarnošću.\nIzvor je dodao da je takve izjave predsednika Erdogana jednostavno dao neko ko ne razume promenjiva dešavanja i preti da će napasti vojnike sirijske Arapske vojske nakon što su turska vojska i njihovi punomoćnici zasluženo pretrpeli težak napad.\nDiplomata je dalje istakao da je sirijska vlada prilično odlučna da izvršava svoje nacionalne i ustavne dužnosti u pogledu kampanje protiv terorističkih grupa širom zemlje i da otvori humanitarni koridor za izlazak civila jer terorističke grupe, koje podržava Turska, sprečavaju njihov odlazak i otimaju ih kako bi ih koristili kao ljudski štit.\n„Sirijska arapska republika ponavlja da je bilo kakvo prisustvo turskih snaga na njenim teritorijama nelegitimno i da krši međunarodno pravo. To čini turski režim u potpunosti odgovornim za posledice takvog razmeštanja “, zaključuje izvor.\nErdogan je rekao da će turska vojska napasti snage sirijske vojske u vazduhu ili na zemlji, bilo gde u Siriji, ukoliko još jedan turski vojnik bude povređen, dok trupe sirijske vlade nastavljaju da ostvaruju značajne koristi u borbama protiv terorista koje podržavaju strane države u provinciji Idlib.\nTurski predsednik je rekao da je Turska odlučna da potisne sirijske vladine snage preko turskih osmatračkih mesta u Idlibu do kraja ovog meseca, a pozvao je savezničke teroriste da ne daju izgovor vladinim snagama za napad. U međuvremenu, Rusija je optužila Tursku da nije neutralisala teroriste u Idlibu dok tenzije između Moskve i Ankare eskaliraju zbog dugotrajnog sukoba.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov je rekao: “Turska strana je preuzela na sebe obavezu da neutrališe terorističke grupe u Idlibu prema bilateralnim sporazumima”.\n“Ali, sve ove grupe vrše napad na sirijsku vojsku iz Idliba i deluju agresivno prema ruskim vojnim utvrđenjima”, dodao je.\nRusko ministarstvo odbrane takođe je izrazilo zabrinutost zbog prisustva turskih snaga i naoružanja u Idlibu, naglašavajući da prisustvo turskih trupa, kao i transport oružja i municije u severozapadnoj provinciji, znatno pogoršava situaciju.\n“Nažalost, pravi razlog krize u deeskalacijskoj zoni Idliba je neispunjavanje obaveza naših turskih kolega da odvoje teroriste od umerenih opozicionih militanata”, navodi se u izjavi Ministarstva odbrane.\nTakođe je rečeno da se „izjave turskih predstavnika o navodnim napadima ruskih snaga na civile u zoni deeskalacije Idlib ne podudaraju sa stvarnosti“. Izjava Ministarstva odbrane nastala je kao reakcija na Erdoganovu tvrdnju da su ruske i sirijske provladine snage „neprestano napadale civilni narod, vršeći masakre i prolivajući krv“ izveštava Drago Bosnić za fortruss.


Izbegličkim porodicama dva miliona eura – Info M\nPočetna / Ostalo / Izbegličkim porodicama dva miliona eura\nIzbegličkim porodicama dva miliona eura\nN. Stanković 16. марта 2017.\tOstalo Ostavite komentar 1,576 pregleda\nHumanitarni bazar za Olivera/video\nKonačna lista sa 303 izbegličke porodice koje su dobile pakete građevinskog materijala čija je vrednost oko dva miliona evra, a u okviru potprojekta 3 Regionalnog stambenog programa koji sprovodi Grad Beograd, objavljena je danas. Vrednost ovog potprojekta premašuje 16 miliona evra, od čega grad učestvuje sa preko pet miliona evra, a donacija iznosi skoro 11 miliona evra.\n– Na ovaj način biće stambeno zbrinuto skoro 1.000 izbegličkih porodica. Osim paketa građevinskog materijala, koji će biti dodeljen za više od 300 porodica, 69 porodica je ispunilo uslove za otkup seoske kuće, od čega se većina njih već uselila, a 49 porodica je dobilo montažne kuće. Osim toga, biće dodeljeno 235 stambenih jedinica u zakup na šest meseci sa mogućnošću kupovine, za šta je Grad Beograd obezbedio lokaciju u Ovči. Ovaj projekat je veoma važan jer trajno rešava stambeno pitanje izbegličkih porodica u Beogradu – rekao je gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nOn je dodao da je treći talas Regionalnog stambenog projekta namenjen isključivo gradu Beogradu i da je ovo način da se sistemski reši zbrinjavanje izbeglica koje više od 20 godina čekaju krov nad glavom. Maksimalna vrednost paketa građevinskog materijala iznosi 9.000 evra po korisniku.\nZa navedeni potprojekat Grad Beograd je 2015. godine potpisao ugovor sa Komesarijatom za izbeglice i migracije RS i „JUP Istraživanje i razvoj” d.o.o. Beograd.\nTakođe, u okviru potprojekta 5 Regionalnog stambenog programa, Grad Beograd realizuje dodelu 270 stambenih jedinica u zakup na šest meseci sa mogućnošću kupovine. Grad je obezbedio lokaciju za izgradnju navedenih stambenih jedinica u naselju Kamendin u opštini Zemun. Vrednost potprojekta 5 iznosi 10 miliona evra, od čega grad učestvuje sa preko tri miliona evra.\nTags Pomoć izbeglicama\nPrethodno Budućim studentima besplatna priprema\nSledeće Otvoren centar jaki mladi