Akvarijum “Boka” doprinos naučno istraživačkom radu i turističkoj ponudi – Portal Kotor\nAkvarijum “Boka” doprinos…\nPriznanje za poseban doprinos u razvoju naučnoistraživačkog, stručnog i umjetničkog rada i međunarodnog pozicioniranja Univerziteta Crne Gore za rezultate ostvarene tokom 2020. godine, pripalo je Dr Mirko Đurović.\nIako je u dosadašnjeg rada u Institutu učestvovao u najznačajnijim projektima posebno zadovoljstvo u 2020. godini, je završetak projekta MONTEAQUA, koji finansira Norveško ministarstvo vanjskih poslova (2017-2020).\n– Završili smo i otvorili prvi morski akvarijum u Crnoj Gori – Akvarijum Boka i u okviru projekta realizovali veliki broj značajnih aktivnosti na polju harmonizacije i pomoći nadležnim institucijama u cilju prevazilaženja određenih prepreka na polju zaštite životne sredine i morskog ekosistema, kao dio procesa u pregovaračkom pogljavlju 27″ – kazao je Đurović, vjerujući da će taj sadržaj biti naučno, edukativno, kulturno i turističko čvorište Kotora, u kojem će se edukovati mlađe generacije crnogorskih đaka o tome šta je more, šta su najljepše odlike biljnog i životinjskog svijeta Boke i crnogorskog primorja.\nĐurović je autor i koautor 67 naučnih radova objavljenih u međunarodnim časopisima, a u 2020. godini je i koautor enciklopedije u izdanju SPRINGER.\nTrenutno je rukovodilac tri međunarodna projekta, a odlukom Naučnog vijeća Instituta za biologiju mora naimenovan je za rukovodioca nove podorganizacione jedinice – Centra za zaštitu biodiverziteta Jadranskog mora – BOKA AKVARIJUM. Učestvuje u primjeni sporazuma ACCOBAMS i naučno je odgovorna osoba za zaštitu delfina i kitova na crnogorskom primorju.\nZa priznanje su ga predložile kolege Instituta za biologiju mora, što ga, kaže, čini posebno srećnim jer je to kolektiv sa izuzetnom harmonijom što potvrđuju uspjesi.\nNagrada je, dodaje, i stimulans za dalje promišljanje o unaprjeđenju sopstvenog i kolektivnog naučnog djelovanja pa samim tim se već rađaju i nove ideje.\nTags: Akvarijum BokaDr Mirko Đurović


Polovni Timberking transporteri oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarstvo > Transporteri > Timberking\nPolovna Timberking transporteri na prodaju\nPregledaj oglase polovnih Timberking transporteri oglasa na prodaju. Možete sortirati Timberking transporteri oglase po ceni, godini proizvodnje ili državi. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više ot Timberking transporteri u odeljku Brendovi.\nOvde je kompletna lista lista polovnih Timberking transporteri za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Citroën proizveo 300 000 primeraka modela DS3 - GARAŽA\nPočetkom ovog meseca 300 000-i DS 3 je sišao sa proizvodne linije. Radi se o vozilu DS 3 iz potpuno nove, ograničene serije „Tako neodoljiv“ u crnoj Perla Nera boji. Model na kome se ističe svetosni potpis – „Xénon Full LED », predstavljen je pre nekoliko nedelja. 300 000 proizvedenih DS 3 je dokaz uspeha ovog vozila koje zavodi svojim jedinstvenim stilom, svojim mnogobrojnim mogućnostima prilagođavanja (personalizacije), tehnološkim inovacijama i užitkom pri vožnji.\nDS 3, prvi DS model koji je stavljen u prodaju, pomerio je granice široke javnosti i uneo novine u proces proizvodnje. DS 3 je vozilo koje nudi široku lepezu personalizacija, kao što je verzija „bi-ton“ (krov u dve boje) ili verzija u kojoj postoji mogućnost personalizacije i spoljašnosti i unutrašnjosti. Industrijski izazov ovog modela započinje sa personalizacijom u samom procesu proizvodnje. Radi se o uspešnom izazovu s obzirom da je 300 000-a limuzina DS 3 nazvana „Origine France Garantie“ sišla sa svoje proizvodne linije u Poasiju! Više od 300 000 primeraka DS 3 je proizvedeno u ovoj fabrici u Francuskoj.\n300 000 je broj koji predstaljva uspeh ovog modela. Izabran zbog svog zavodljivog stila koji je i ekskluzivan zbog mnogobrojnih mogućnosti za personalizaciju, zbog prefinjenosti, tehnologija, i ponašanja na putu koje je dinamično i udobno, DS 3 očarava svakodnevnicu svojim vozačima.\nDS 3 nastavlja sa uvođenjem novina, pa se i 300 000-i primerak se razlikuje po svom novom svetlosnom potpisu koji je otkriven prošlog meseca. Ovaj potpis je dobijen pomoću svetala koja udružuju, na svetskoj premijeri, tehnologije LED i Ksenon sa novim pokazivačima pravca. Inovacija koja istovremeno čuva stil DS 3 i daje mu jedinstven i moderan „pogled“.\nOvaj 300 000-i DS 3 je primer iz ograničene serije „Tako neodoljiv“. Pored novog svetlosnog potpisa, DS 3 „Tako neodoljiv“, koji je nastao na osnovi „Tako šik“ (nivo 3) nudi i:\n– novu mogućnost pesonalizacije nazvanu „Neodoljivi Pariz“ koja pomoću serigrafije, predstavlja spomenike glavnog grada na bočnim zadnjim staklima, koji su takođe laserski ugravirani na lajsni komandne table;\nOvaj 300 000-i DS 3 je opremljen i kamerom za kretanje unazad, tehnologijom „Active City Brake“ – novi sistem automatskog kočenja – kao i dizel motorom BlueHDi 120. Ovaj motor, koji ima i menjač sa 6 stepena prenosa, zadovoljava normu Euro6. U mešovitoj vožnji, ovo vozilo troši 3,6 l/100 km i ispušta 94 g CO2/km.\n300000 citroen ds3 jubilej\nFord Fiesta 1.0 EcoBoost 140 KS – najsnažniji serijski automobil sa jednolitarskim motorom\nPrevious post:Opel Corsa: Priča o uspehu u pet činova\nNext post:Ford Fiesta 1.0 EcoBoost 140 KS – najsnažniji serijski automobil sa jednolitarskim motorom


Barometar:Regionalna saradnja ima veliku podršku gradjana, nezaposlenost i dalje problem(VIDEO)\nBeta 24. juna 2021. 13:25\nViše od polovine gradjana Srbije želi da ona jača ekonomske veze s Kinom i Rusijom nego sa zemljama iz regiona, dok je 84 odsto ispitanika reklo da jaz izmedju bogatih i siromašnih raste – pokazuje najnovije izdanje istraživanja Balkanski barometar koje sprovodi Savet za regionalnu saradnju (RCC).\nU Srbiji je najveće poverenje u vladavinu prava u regionu: 52 odsto gradjana smatra da se zakoni primenjuju efikasno, dok 38 odsto smatra da je zakon jednak za sve.\nRegionalna saradnja ima veću podršku (77 odsto), a većina gradjana smatra da ona može unaprediti političku, ekonomsku i bezbednosnu situaciju u njihovim zemljama.\nNezaposlenost (49 odsto) i ekonomski razvoj (46 odsto) su i dalje dva klučna problema u regionu. Uz to, gradjanima u regionu su najveća briga korupcija i „odliv mozgova“ (26 odnosno 13 odsto).\nViše gradjana želi članstvo u EU (62 odsto u odnosu na 59 odsto 2020. godine), ali je samo jedna četvrtina ispitanika optimistična da će se integracija regiona desiti do 2025. godine.\nManje ljudi želi da napusti region (37 odsto u odnosu na prošlogodišnjih 43 odsto), a 53 odsto njih je reklo da ne planira da u bliskoj budućnosti radi u inostranstvu.\nU odnosu na 2019. godinu, više ljudi koristi internet, a 39 odsto po dva ili tri sata dnevno.\nKompanije u zemljama Zapadnog Balkana internet koriste za komunikaciju (77 odsto), marketing (54 odsto), traženje inovativnih ideja, trendova i partnera (34 odsto).\nPredstavljajući najnovije rezultate, generalna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju, Majlinda Bregu, danas je u Tirani rekla da 71 odsto gradjana na Zapadnom Balkanu ima poverenje u institucije, a 62 odsto smatra da mediji nisu nezavisni.\nGradjani Zapadnog Balkana podržavaju mere za zaposlenje osoba sa invaliditetom (92 odsto) i Roma (81 odsto).\nTri četvrtine ispitanika je zabrinuto zbog klimatskih promena i zagadjenja, a 62 odsto voljno da više plati „eko proizvode“.\nPovodom uticaja pandemije korona virusa, 43 odsto gradjana strahuje od gubitka posla, a 46 odsto kaže da ima manje plate i 39 odsto smatra da njihove vlade tokom pandemije ne čine dovoljno da zaštite ljude od gubitka radnih mesta.\nBalkanski barometar je godišnje istraživanje javnog mnjenja koje sprovodi RCC, sakupljajući i analizirajući podatke prikupljene od gradjana i kompanija Zapadnog Balkana o tematskim oblastima kao što su zaposlenost, trgovina, investicije, korupcija. Ove godine je uključeno 6.000 gradjana i 1.200 kompanija iz šest zemalja Zapadnog Balkana.


🚌 Autobus Beograd → Falkenberg - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Beograd - Falkenberg\nAutobuske karte za Beograd Falkenberg kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nInformacije za Autobus Beograd - Falkenberg\nBeograd - Falkenberg se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Beograd - Falkenberg. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.


UNS i NUNS: Nadležni da otkriju ko stoji iza pretnje smrću novinarki Pinka\nVesti Autor:Beta10. feb. 202115:24 > 15:38\nUdruženje novinara Srbije (UNS) osudilo je pretnje i uvrede koje je novinarka televizije Pink Gordana Uzelac dobila na društvenoj mreži Instagram i izrazilo očekivanje da će Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal što pre otkriti ko stoji iza takvih poruka i pokrenuti postupak protiv njih. I Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) osudilo je pretnje novinarki Pinka, navodeći da je to 11. slučaj napada i pritisaka na novinare u Srbiji od početka godine.\n„Pretnje nasiljem novinarima su nedopustive u demokratskom društvu i one za posledice mogu imati ugrožavanje njihove bezbednosti. UNS zato očekuje da i u ovom slučaju policija i tužilaštvo deluju efikasno i odvraćajuće na svakog ko vredja i preti onima koji rade posao od javnog interesa“, navodi se u saopštenju.\nUNS je podsetio da je Televizija Pink juče objavila da su njihovoj novinarki sa dva profila na Instagramu upućene pretnje smrću i uvrede, između ostalog i rečima „nećeš još dugo“.\nIz NUNS-a su pozvali nadležne institucije da pruže zaštitu novinarki televizije Pink, uz podsećanje da su tokom prošle godine zabeležena 32 fizička napada, 15 napada i pretnji imovini, 50 verbalnih pretnji i 92 slučaja pritiska na medije i novinare.\n„Uglavnom se radi o pritiscima i pretnjama prema novinarima nezavisnih medija a većina napada su logična posledica nastupa i izjava državnih funkcionera, počev od predsednika Republike, uperenih protiv nepodobnih novinara i medija“, stoji u saopštenju.\nNUNS je apelovao na „smirivanje strasti“ u medijskom okruženju i pozvao zvaničnike vlasti da „ne utiču dodatno na kontaminiranje već uveliko zatrovane scene“.


Eksperti o strategiji predsednika Obame\nOdluka predsednika Obame da u Avganistan uputi još 30 hiljada američkih vojnika i da zatraži od koalicionih partnera da takodje upute dodatne vojnike u tu zemlju mogla bi da ima značajne implikacije za globalna nastojanja da se poraze nasilni ekstremisti Talibana i al-Kaide. To bi mogla da bude i važna prekretnica u ratu u Avganistanu i predsedničkom mandatu Baraka Obame, ali pojedini vojni eksperti dovode u sumnju efikasnost njegove strategije.\nU dugo očekivanom govoru o strategiji u Avganistanu predsednik Obama je izneo svoj argument veoma jasno:\n„Ne radi se samo o testu kredibiliteta NATO-a – radi se o bezbednosti naših saveznika i zajedničkoj bezbednosti sveta.“\nObama je objasnio da će, da bi ostvario ciljeve Sjedinjenih Država, morati da pošalje još 30 hiljada američkih vojnika u Avganistan do sredine naredne godine - pre nego što se očekivalo.\n„Predsednik šalje više vojnika u Avganistan i preuzima odgovornost za vodjstvo u ratu u toj zemlji.“\nKim Kejgan je vojna istoričarka i predsednica Instituta za izučaanje rata. Ona je takodje bila član civilnog savetodavnog tima koji je oformio general Stenli Mekristal, komandant američkih i NATO snaga u Avganistanu. General Mekristal je uputio prvobitni zahtev za vojno pojačanje koji je doveo do odluke predsednika Obame.\n„Suština problema je u tome što u Avganistanu nemamo dovoljno vojnika koji bi mogli da vode operaciju protiv pobune Talibana.“\nOperacije takvog tipa uključuju istovremeno obezbedjivanje stanovništva, izgradnju institucija lokalne uprave i bezbednosnih snaga i borbu protiv ekstremističkih snaga.\nMajkl O’Henlon, iz vašingtonskog instituta Brukings, koji seposete Avganistanu, podržava odluku o upućivanju dodatnih američkih snaga. On kaže da pristup tipa „operacije protiv pobune“ i specifičan plan generala Mekristala pružaju, kako se izrazio, „pristojnu šansu za uspeh“.\n„Mislim da postoji snažan argument za slanje dodatnog broja vojnika. General Mekristal je jedini izradio detaljnu vojnu analizu tog pitanja.“\nRanije ove godine, general Mekristal je rekao da bi, bez dodatnih snaga, američka i saveznička operacija u Avganistanu mogla da doživi neuspeh. Medjutim, nisu svi ubedjeni da će upućivanje dodatnih snaga dovesti do uspeha. Pukovnik američke armije u penziji Endru Besevik sada je profesor na Bostonskom univerzitetu:\n„Operacije protiv pobune su dugotrajne, zamorne, skupe i najčešće imaju nejasan ishod.“\nBesevik ne očekuje da će ishod američkih i savezničkih nastojanja u Avganistanu biti bolji, posebno ako je cilj, kao što je predsednik Obama potvrdio u svom govoru, da se poraze al-Kaida i sa njom povezane terorističke grupe.“\n„Ne vidim dokaze da ćemo, i ako budemo uspeli u Avganistanu, a sumnjam da ćemo uspeti, zabiti kolac u srce džihadizma. Najverovatnije je da ćemo taj problem učiniti još ozbiljnijim.“\nBesevik kaže da dugotrajno prisustvo zapadnih snaga u islamskim zemljama stvara više teroista nego što ih ubija ili razoružava. Pojačani pristup tipa „operacije protiv pobune“ imaće ograničeno vreme za uspeh. Predsednik Obama je rekao da želi da počne da prenosi odgovornost za bezbednost na avganistansku vladu i vojsku do jula 2011. godine. I, mada ni predsednik ni drugi zvaničnici nisu naveli koliko dugo će taj proces potrajati, postoji odredjeni rok koji mnogi eksperti pominju. Medju njima je i Majkl O’Henlon.\n„Gruba procena je oko tri godine sa povećanim brojem vojnika pošto će toliko vremena biti potrebno za obuku, opremanje, razmeštanje i nadgledanje novih avganistanskih bezbednosnih snaga.“\nMedjutim, O’Henlon ističe da će početni znaci uspeha ili neuspeha biti primetni znatno ranije, verovatno već za godinu dana. Endru Besevik, sa svoje strane, smatra da su bilo kakva očekivanja o povlačenju znatnijeg dela savezničkih snaga u roku od tri godine preterano optimistična.\n„Vrlo sam skeptičan da možemo da postignemo tu vrstu uspeha za tri godine. Mislim da je mnogo verovatnije da ćemo imati vrlo nejasnu situaciju i da će predsednik biti suočen sa još težim odlukama nego što je ona sa kojom se suočava sada,“\nAnalitičari smatraju da će biti potreban ostatak predsedničkog mandata Baraka Obame, a možda čak i ceo drugi mandat, ako bude ponovo izabran, da bi uopšte postojale šanse da ostvari obećanje koje je dao ranije ovog meseca – da će „završiti posao u Avganistanu“.


NI ZVEZDA, NI PARTIZAN: Srpski klub, a bez dinara duga - Bizlife.rs\n09:25 Subotica, 10/02/2018\nOno što se retko viđa u fudbalskim ligama, a naročito u ligama na ovim našim prostorima, jeste da neki klub posluje bez večitih minusa i dugovanja, što je upravo pošlo za rukom jednom srpskom prvoligašu.\nSubotički Spartak je najprijatnije iznenađenje u tekućoj sezoni Superlige. Prvi deo sezone završili su na trećem mestu, odmah iza Zvezde i Partizana, a upravo dva naša najveća kluba su kupovali igrače iz tima sa krajnjeg severa.\nPartizan je iz Spartaka angažovao zvanično najboljeg fudbalera lige u pošloj godini Đorđa Ivanovića, a Zvezda se pojačala na poziciji levog beka, dovođenjem Stefana Hajdina.\nPrvi čovek kluba Dragan Simović je otkrio u izjavi za Žurnal da ima još dobrih vesti iz ovog luba.\n„Spartak Ždrepčeva krv ulazi u period poslovne sigurnosti. Od sada naš klub neće imati ni dinara dugovanja. I tako će sigurno biti u dužem periodu, jer smo od zimskih poslova obezbedili budžet na period od najmanje 18 meseci“, istakao je Simović.\nfudbal sport spartak subotica


Motorola odlaže Razr, razlog - prevelika tražnja - BIGportal.ba\n24 Decembra, 2019 24 Decembra, 2019 0293\nZa sve one koji su sa nestrpljenjem iščekivali da novi-stari model iz Motorole, sklopivi Razr, bude dostupan za naručivanje 26. decembra – stigle su loše vijesti. Kompanija je, naime, saopštila da će “malo” odložiti lansiranje ovog modela zbog, kako kažu, velike tražnje.\nNe zna se kada će tačno početi naručivanje, ali u Motoroli kažu da “ne predviđaju značajan pomak od planiranih vremenskih rokova”.\nKako prenosi Endgadget, čudno je da Motorola nije predvidela veliku potražnju za modelom Razr.\nMožda su u kompaniji verovali da će visoka cena telefona od 1.500 dolara privući samo mali deo kupaca. Uostalom, telefon koristi pomalo zastareli Snapdragon 710 CPU, a kamere i kapacitet baterije nisu na nivou drugih premijum telefona na tržištu.\nIpak, očigledno su mnogi spremni da zanemare te nedostatke kako bi dobili ovaj elegantan, sklopivi telefon.\nKako navode u kompaniji Motorola, “od prve najave u novembru, novi Motorola Razr doživeo je veliku potražnju, koja je prerasla planove snabdevanja. Motorola je odlučila da prilagodi vreme za lansiranje modela Razr kako bi što bolje odgovorila na povećanu potražnju. Radimo na utvrđivanju odgovarajućeg rasporeda i ne očekujemo značajniji pomak od planiranih vremenskih rokova”.\nKSS: Bogdan Bogdanović igrač godine, Sonja Petrović je najbolja srpska košarkašica u 2019. godini


Projekat Timočkog kluba “Podrška u osnivanju biznis inkubatora“ odabran je, kao jedan od 4 projekta nacionalnih ogranizacija/institucija,koji je podržan od strane Holcm (Srbija) A.D. na konkursu „Partnerstvo za budućnost“. Na svečanoj ceremoniji, u cementari Holcim Srbija, predstavljeni su svi projekti koji su po mišljenju stručnog žirija bili najbolji na konkursu „Partnerstvo za budućnost“ , a Generalni direktor Gustavo Navaro je uručio sertifikate, predstavnicima odabranih organizacija/institucija.\nHolcim Srbija je 9. aprila raspisala javni konkurs „Partnerstvo za budućnost“ sa namerom da podrži različite inicijative, programe i projekte, u funkciji razvoja iz oblasti obrazovanja, kulture i održivog razvoja, koji treba da budu realizovani na teritoriji opštine Paraćin. Zainteresovani učesnici su svoje projekte slali do 12. maja kada je konkurs zatvoren. Pravo da učestvuju na konkursu imale su nevladine organizacije, udruženja i ustanove sa sedištem na teritoriji opštine Paraćin, kao i organizacije kojima je ova opština osnivač.Pored njih, na konkurs su mogle da se prijave i nacionalne nevladine organizacije, uz uslov da projekat sprovode u partnerstvu s jednim ili više nevladinih organizacija, udruženja ili ustanova sa sedištem na teritoriji opštine Paraćin. Akcenat je bio na projektima iz oblasti obrazovanja, kulture i održivog razvoja, a posebno se cenila inovativnost u idejama i/ili pristupu, uključivanje različitih organizacija i udruženja u proces planiranja i realizacije, kao i projekti koji imaju potencijal održivosti i edukativni karakter. Holcim Srbija, kao deo Holcim Grupe, veliku važnost pridaje aktivnostima društveno odgovornog poslovanja. Verujući da su aktivno učešće u razvoju zajednice i zajednički rad svih društvenih aktera ključ razvoja i održivosti društva u kojem živimo i radimo, Holcim gradi partnerstva i podstiče druge na saradnju. Konkurs „Partnerstvo za budućnost“ je upravo i raspisan u cilju obezbeđivanja podrške organizacijama i institucijama koje će svojim projektima doprineti razvoju lokalne zajednice, a sa druge strane, i kao logičan nastavak uspešne saradnje opštine Paraćin i Holcima Srbija.


Energija budućnosti – magazin Mehatronika\nFilozofija iza“hlađenja, kondicioniranja, pročišćavanja“\nStručno savetovanje i usluge\nEnergija MTA leži u njenim ljudima, sa posvećenim timom stručnjaka fokusiranih na jedan cilj, da zadovolje i prevaziđu potrebe i zahteve svojih kupaca. Kontinuirana ažuriranja poslovnih procesa, zajedno sa naprednim operativnim procedurama, osiguravaju da MTA ostane na čelu korporativnog razvoja. MTA-ina svetska mreža stručnog osoblja dobija kontinuiranu i opsežnu obuku, kako bi se osiguralo da svako ko predstavlja MTA preuzme ulogu stručnog konsultanta prema svojim klijentima.\nMoć globalnog tima\nMTA ima 3 proizvodna pogona, prodajne kompanije koje pokrivaju 4 kontinenta i mrežu partnera u preko 80 zemalja širom sveta. Stručna međunarodna servisna mreža je podržana sveobuhvatnom pokrivenošću rezervnih delova širom sveta. MTA proizvodi, dizajnirani za rad širom sveta, u skladu su sa lokalnim zakonima. Napredna tehnologija nadzora, uključujući veb pretraživač i GPRS povezivanje, osigurava da budete bezbrižni uz našu opremu gde god da se nalazite.\nPartner kome možete verovati\nUspeh MTA je izgrađen na njegovoj reputaciji na tržištu među bezbroj renomiranih kompanija širom sveta koje veruju u MTA kojima pruža optimalna rešenja za njihove potrebe. MTA-ova „fleksibilnost posebnim rešenjima za klijente“ osigurava da svaka potreba može biti zadovoljena. Kontinuirana komunikacija i saradnja sa svojim partnerima i kupcima stvara timski duh sa ciljem dugoročne saradnje.\nBudućnost MTA je zasnovana na principima inovacije i izvrsnosti. Jedinstvena rešenja za kupce nastaju iz značajnog i kontinuiranog ulaganja u istraživanje i razvoj. Brojni patentirani proizvodi i najsavremenija postrojenja za testiranje osiguravaju da MTA proizvodi nisu samo visoko napredni, već i izuzetno pouzdani. MTA-ovi proizvodni pogoni nude fleksibilne proizvodne procese sa opsežnim individualnim testiranjem svakog proizvoda koji izlazi iz fabrike. MTA ima ISO9001 sertifikat.\nPosvećenost životnoj sredini\nMTA-ov prvi proizvod, patentirana rashladna sušara koja nudi novu dimenziju uštede energije, postavila je put kojim se od tada sledi. Danas se MTA može pohvaliti novim proizvodima koji obezbeđuju minimalan uticaj na životnu sredinu i nudi stručne konsultacije u vezi sa uštedama energije u okviru korisničkih aplikacija.\nRešenja za klijente zasnovana na aplikaciji\nUspeh MTA je zasnovan na razumevanju korisničkih primena. Na MTA je cilj ne samo da isporučuju proizvode, već da u potpunosti maksimiziraju potencijal kupaca. Bilo da se radi o poslovnim zgradama, hotelima, bolnicama, tržnim centrima, ustanovama kulture, rekreacijskim objektima, telekomunikacijama, javnim zgradama ili stambenim aplikacijama, MTA ima odgovore na svaku specifičnu potrebu za klimatizacijom. Dodajte tome MTA-ovo opsežno znanje o industrijskoj klimatizaciji i procesnom hlađenju, u okviru širokog spektra pojedinačnih aplikacija.


Rang lista škola na maloj maturi - Ozonpress :: internet portal\nTag: Mala matura, rang lista škola\nNa nedavno održanoj maloj maturi učenici osnovnih škola pokazali su nešto bolje rezultate u odnosu na prošlu godinu.\nKada je u pitanju zbirna statistika po školama, najbolje rezultate na maloj maturi pokazali su učenici VIII razreda čačanske Gimnazije, nadareni za matematiku. Oni su na maloj maturi u proseku osvojili 24.71 bodova.\nNa drugom mestu su mali maturanti iz OŠ Dragiša Mišović, koji su u proseku osvojili 19.36 bodova, a potom učenici OŠ Vuk Karadžić sa prosečnih 19.16 bodova. Odmah iza Vuka je OŠ Filip Filipović sa osvojenih 19,15 poena, OŠ Milica Pavlović sa 19.01 i OŠ Ratko Mitrović sa 18.06 bodova.\nSledi Osnovna škola za obrazovanje odraslih sa osvojenih prosečnih 17.25 bodova, potom sledi OŠ Sveti Sava sa 16.82 i osnovne škole Preljina i Sveti đakon Avakum sa po 16.77 bodova.\nSlede učenici iz OŠ 22. decembar iz Donje Trepče sa osvojenih 16.33 poena, Đeneral Marko Đ. Katanić iz Bresnice sa 16.21, Tanasko Rajić sa 15.86 i učenici OŠ Branislav Petrović iz Slatine sa 15.43 poena. Najslabije rezultate na maloj maturi postigli su učenici OŠ Tatomir Anđelić koji su u proseku osvojili 14.83 bodova, Vladislav Petković Dis iz Zablaća sa 14.77, Božo Tomić iz Prijevora sa 13.54 i Stepa Stepanović iz Gornje Gorevnice sa osvojenih 13.36 bodova.\nAco 30/06/2017 u 06:26 Odgovorite\nSkola u zablacu sa 8 vukovaca jedna od najslabijijih na prijemnom ispitu,sta je u pitanju svake godine djaci ili nastavnici.\nAco 30/06/2017 u 06:34 Odgovorite\nBravo za zablace\nGorane, celodnevna nastava ce se...


Ivancov: Većina stanovništva u Republici Srpskoj je protiv pristupanja NATO\nRuski ambasador u BiH Petar Ivancov izjavio je da je većina stanovništva Republike Srpske protiv pristupanja BiH NATO-u, upozorivši da bi ignorisanje volje jednog od tri konstitutivna naroda bilo u suprotnosti s principima Dejtonskog mirovnog sporazuma.\n„Većina stanovništva Republike Srpske je protiv članstva u toj vojnoj alijansi, čiji ciljevi i zadaci u sadašnjoj fazi nisu nipošto jednostavni, a za mnoge ljude nisu jasni. Ne doprinosi poverenju srpskog naroda prema alijansi ni njena uloga u dobu sukoba devedesetih godina prošlog veka u BiH i na Kosovu i Metohiji“, rekao je Ivancov za „Večernji list“, izdanje za BiH.\nPrema njegovim rečima, očigledno je da u BiH postoji ozbiljan rascep u društvu u vezi s pristupanjem NATO-u.\nRuski ambasador u BiH je demantovao medijske spekulacije o stvaranju vojne baze u Republici Srpskoj, kao i tvrdnje da je postojeći ruski centar u Nišu „špijunski centar“.\n„Rusija je zainteresovana za stabilan i miroljubiv razvoj svih balkanskih zemalja, uključujući BiH, u kojoj aktivno i dosljedno učestvuje u procesu stabilizacije, a jedan je od garanata Dejtonskog sporazuma“, izjavio je Ivancov.\nPrema njegovim rečima, Rusija ni na koji način ne pokušava da „uzdrma situaciju“ na Balkanu, već, naprotiv, „gradi i razvija uzajamno korisne odnose sa svim zemljama regije na osnovu ravnopravnosti, dijaloga i saradnje“.\nKomentarišući optužbe iz Vašingtona da Rusija destabilizuje zemlje Balkana, Crnu Goru, Makedoniju preko Republike Srpske i BiH, Ivancov je ocenio da takve optužbe dolaze uglavnom iz „trećih i veoma dalekih zemalja, dok zemlje regiona i lokalni političari, na primer u BiH, imaju potpuno suprotna mišljenja“.\n„BiH, kao i Crnu Goru i Srbiju, pokušavaju na bilo koji način prisiliti na ispit lojalnosti – ili Rusija ili Zapad. Prema mom mišljenju, ovo je najgrublja greška“, ruski diplomata.\nIvancov je naglasio da „nije moguće nekoga prisiliti na takav izbor, koji može samo podeliti društvo u zemljama regije i stvoriti temelj za društveni sukob“.\nRuski ambasador u BiH je još naveo da se Rusija zalaže za dugoročne kontakte i s Republikom Srpskom i s Federacijom BiH, te sa svim konstitutivnim narodima.\nGovoreći o promenama Ustava ili bilo kojeg drugog zakona, Ivancov je rekao da takve odluke treba donositi samo BiH i niko više, ističući da se Rusija zalaže za bezuslovno sprovodjenje Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nRuski diplomata još je kazao da u BiH postoji problem „hrvatskog pitanja“ i da se on ne može ignorisati, dodavši da rešenje za to pitanje treba da traže sve zainteresovane snage u Federaciji BiH zajedno, u okviru postojećih ustavnih procedura.Govoreći o završetku misije OHR-a, ruski ambasador je ponovio stav svoje zemlje koja se „kontinuirano zalaže za njegovo zatvaranje u što kraćem roku“.


"Pet minuta gromoglasne tišine" povodom Svetskog dana slobode medija - Dijalog.net\nNaslovna Politika “Pet minuta gromoglasne tišine” povodom Svetskog dana slobode medija\n“Pet minuta gromoglasne tišine” povodom Svetskog dana slobode medija\nBeograd, 2. maj 2019. – Nezavisno udruženje novinara Srbije, Nezavisno društvo novinara Vojvodine i Granski sindikat kulture, umetnosti i medija "Nezavisnost" pozvali su sve novinare da na Svetski dan slobode medija, u pet do dvanaest isključe ton, zamrače ekrane i ćutke se pridruže međunarodnoj simboličnoj akciji "Pet minuta gromoglasne tišine".\nU Proglasu povodom Svetskog dana slobode medija, oni ističu da bi time nadležne i najširu javnost još jednom upozorili na katastrofalan položaj novinarske profesije, medija i medijskih radnika u Srbiji.\nMedijski radnici se pozivaju na zajedničko suprotstavljanje daljem unižavanju profesije i delovanje kako bi se unapredio položaj i ugled novinarstva i vratilo izgubljeno poverenje građana.\nUloga i cilj novinara mora biti slobodno i odgovorno informisanje i doprinos kritičkom javnom dijalogu u društvu, a ne poslušničko ispunjavanje želja vlasti i političkih i ekonomskih moćnika, ističe se u Proglasu.\nVlast u Srbiji, kako se ocenjuje, guši kritičko izveštavanje, dok se različitim, posebno finansijskim pritiscima, narušava nezavisnost uređivačke politika medija.\nVlast je najodgovornija za zloupotrebe javnog novca, zastrašivanja, klevetanja i omalovažavanja novinara/ki i medija.\nNa Međunarodni dan slobode medija ukazujemo na sve dublje siromaštvo novinara i drugih medijskih profesionalaca koji svoj težak i odgovoran posao obavljaju nesigurni za svoju sigurnost i za ponižavajuće plate koje su na samom dnu lestvice među svim profesijama koje podrazumevaju visok nivo znanja i integriteta, navodi se u Proglasu.\nPodseća se i da su vlast i država dužni da novinarima i medijima u Srbiji obezbede slobodan rad, bez diskriminacije, pritisaka i cenzure, kako bi se stvorili svi neophodni uslovi za slobodu informisanja, kao i za slobodnu i fer utakmicu na medijskom tržištu.\nPovodom dana slobode medija NUNS, NDNV i "Nezavisnost" ponavljaju zahtev da se do kraja rasvetle ubistva Dade Vujasinović, Slavka Ćuruvije i Milana Pantića, te da se nalogodavci i počinioci zločina privedu pravdi.\nZahtevamo i da se rasvetle i drugi napadi na medijske radnike, posebno da se unapredi zaštita novinara od sve češćih pretnji i pritisaka putem društvenih mreža, ističu u Proglasu Nezavisno udruženje novinara Srbije, Nezavisno društvo novinara Vojvodine i Granski sindikat kulture, umetnosti i medija "Nezavisnost".\nPrethodno Momčilović Odobašić: Borba protiv lažnih vesti mora biti individualna, ali i sistematska\nSledeće Otpad koji ostave navijači Real Sosijedada pretvara se u organsko đubrivo\nTop Tags Civilno društvo lokalna samouprava istraživanje Pravosuđe konkurs mediji Društvo OCD Vlada Republike Srbije vladavina prava Evropska unija Srbija i Evropska unija mladi Evropska komisija evropske integracije


Škoda se suočava sa potencijalnim štrajkovima u Češkoj Republici - Auto Republika\nŠkoda se suočava sa potencijalnim štrajkovima u Češkoj Republici\n16/02/2018 - 12:32\nSindikati Škodinih fabrika u Češkoj Republici, odbacili su ponudu za plate koje je dalo rukovodstvo ove Volkswagenove filijale, tako da su započele pripreme za mogući prošireni štrajk.\nDetalji ponude nisu obelodanjeni, ali su sindikati saopštili da je ona dovoljna da samo pokrije ratu inflacije u zemlji od 2 odsto, uslovno za radnike koji se slažu sa promenom šeme smena.\n„Povišica koju poslodavac nudi je nula u ovom momentu, jer su smešni inicijalni predlozi kompanije bili bazirani na uvođenju atipičnog sistema smena“, saopštili su sindikati u jučerašnjoj izjavi.\nŠkodin portparol je odbio da prokomentariše pregovore, a odbor kompanija će prodiskutovati o situaciji 19. februara.\nInače, Škoda je postala druga najprofitabilnija marka u okviru VW grupe u smislu marže iz poslovanja. Prošla godina je bila još jedna rekordna u nizu, sa globalnom prodajom koja je napredovala 6,6 odsto, na 1,2 miliona vozila.\nNa Škodine fabrike u Češkoj se odnosilo 60,7 odsto ukupne proizvodnje automobila u zemlji tokom 2017. Sledi Hyundai i zajednički proizvodni objekat Toyote i PSA grupe. Škodini automobili se takođe proizvode u Kini, Indiji i Rusiji.\ntags: češka republika izdvojeno povišica škoda štrajk vw grupa\nprevious Porsche 911 GT3 ostaje "atmosferski"\nnext Nova Opel Corsa GSi će više biti "warm" nego "hot hatch"\nPrva Kia ProCeed sišla sa proizvodnih traka\nMercedes ubeđen da će kupci prihvatiti EQ Boost tehnologiju lakog hibrida\n29/07/2018 - 17:22\nNissan Titan postaje električni pikap kamionet\n22/11/2020 - 08:56\nDatsun spao na jedini preostali proizvodni bastion – Indiju\n15/12/2020 - 12:31\nToyota predstavila trkačku verziju svog budućeg hiperautomobila


Načelnik opštine Istočno Novo Sarajevo Ljubiša Ćosić rekao je da je u toku otvoreni međunarodni postupak za dodjelu kredita opštini u iznosu od dva miliona KM, od čega je 1,5 miliona maraka predviđeno da bude iskorišteno u ovoj godini.\nOn se nada da će u momentu usvajanja prijedloga drugog rebalansa budžeta ova kreditna sredstva biti obezbijeđena.\nĆosić je podsjetio da je budžet za ovu godinu planiran u iznosu od 5.431.000 KM, prvim rebalansom je iznosio 5.122.000, dok je drugim rebalansom sa 1,5 miliona maraka kreditnih sredstava planiran u iznosu od 6.545.000 KM.\n“U drugom rebalansu bez kreditnih sredstava imamo smanjenje od oko 70.000 KM u odnosu na prvi rebalans”, pojasnio je Ćosić.\nPrema njegovim riječima, od kreditnih sredstava između 800.000 i 900.000 KM biće utrošeno za vraćanje starih dugova, što po pristiglim presudama, što za obaveze prema dobavljačima za neizmirene poreze i doprinose iz prošle godine.\n“Drugi dio sredstva će biti iskorišten za neke kapitalne projekte koji će se realizovati u idućoj godini, a jedan dio na proširenje Doma zdravlja i gradnju gradskog parka”, rekao je Ćosić i dodao da će Skupština, prije prijedloga drugog rebalansa, doći do plana kapitalnih ulaganja koji će utvrditi raspodjelu ostatka sredstava.\nSkupština je danas usvojila i Nacrt budžeta za 2014. godinu u iznosu od 5.585.000 KM, od čega je 500.000 maraka kreditnih sredstava koja će biti utrošena za kapitalna ulaganja u narednoj godini.\n“Planirani budžet za 2014. godinu je manji nego ove godine iz razloga što imamo pad priliva sredstava od PDV-a”, rekao je Ćosić i upozorio da je opština alarmantno ugrožena po ovom osnovu jer je u 2012. godini po osnovu PDV-a imala priliv od 1.873.000 KM, u ovoj godini je nešto manje od 1.400.000 KM, a u narednoj, prema preporukama Ministarstva finansija Republike Srpske, biće oko 1.200.000 KM.\nOn je upozorio da smanjenje ovih sredstava, kao osnovnog izvora finansiranja lokalne zajednice, znatno ugrožava opštinu, te najavio da će u narednom periodu zatražiti pomoć Ministarstva finansija Srpske i razgovor sa predsjednikom Vlade Srpske Željkom Cvijanović.\n“Ukoliko sa Vladom Srpske i nadležnim ministarstvom ne postignemo neki dogovor, bojim se da će iduće godine naše osnovno funkcionisanje biti ugroženo”, upozorio je Ćosić.\nOdbornici SDS-a imali su mnoge zamjerke i na Nacrt rebalansa budžeta za ovu i na Nacrt budžeta za 2014. godinu.\nOdbornik SDS-a Slavko Tošović istakao je da su svi prihodi u opštini pali za više od 500.000 KM u odnosu na plan budžeta. “Realan budžet za ovu godinu biće ispod pet miliona maraka i svi su prihodi pali, a rashodi su porasli samo po pitanju ličnih primanja radnika, odnosno zbog povećanja broja zaposlenih za 10”, tvrdi Tošović. Srna\nTagovi: budzetistocno novo sarajevoljubisa cosicnacrt


Tokom rasprave u Skupštini Srbije o amandmanina na Predlog zakona o zdravstvenoj zaštiti. Lončar je polemisao najpre sa poslanikom SRS-a Aleksandrom Šešeljem o zabrani zapošljavanja u državnim ustanovama i odlasku lekara u inostranstvo.\n"Nemamo nijedan problem bilo koga da zaposlimo, jedino o čemu vodimo računa jeste da ravnomerno rasporedimo ljude tamo gde je neophodno, da ne bude po principu 'ispunjavanja želja' - da negde imamo višak, a negde manjak, jer veliki broj želi da ide u veće gradove", rekao je Lončar.\n"Mnogo toga smo uradili da ne dođemo u situaciju da nam se zatvaraju delovi bolnica i zdravstvenih ustanova zbog nedostatka kadra što je primer u mnogim zemljama", rekao je Lončar.\n"Nemojte da slušamo milijardu evra za zdravstvo, a posle toga zatvaramo domove zdravlja i ambulante", rekao je Šešelj.\nMinistar je odgovorio da mora mnogo da se balansira sa tim novcem i da se vodi računa, kako o platama zdravstvenih radnika, tako i o nabavci neophodne opreme.\n"I kada imate tih milijardu evra, pitanje je da li ćete da date novac za povećanje plate ili da poboljšate uslove. Srbija je uzela gama-nož, iks-nož, sagradila Klinički centar u Nišu, da ne govorim o operacionim salama, rendgenima... uvek tražimo balans", rekao je Lončar.\nPrema njegovim rečima, retke bolesti godinama ranije nisu bile prepoznate, a danas se godišnje izdvaja dve milijarde dinara.\n"Oni koji su sve upropastili sad obećavaju kako će biti bolje u zdravstvu. Taj ko kaže da će svega da bude, da će sve da se obezbedi, to nije istina, jer nije realno. Nemoguće je i taj ko tako priča nema veze sa zdravstevim sistemom", poručio je Lončar.\nNaveo je da terapija za lečenje samo jednog deteta od retkih bolesti godišnje košta oko 500.000 evra.\nStambeno pitanje mladih stručnjaka\nPoslanik SRS-a Milorad Mirčić rekao je Lončaru da bi mladim stručnjacima trebalo omogućiti da pod povoljnim uslovima reše stambena pitanja, a Lončar je odgovorio da se na tome radi i da će se, kaže, to i uraditi.\nOdbacio je kritike da direktori domova zdravlja nisu stručni i pozvao radikale da, ako znaju neke primere ko je dobio posao zato što je dao novac, kažu konkretno ko je u pitanju.\nOcenio je da je, prema njegovom mišljenju, najveće "zlo" da se mladom čoveku koji je završio fakultet uzima novac za zapošljavanje i da bi taj neko trebalo da bude osuđen na maksimalnu kaznu.\n"Samo recite, prijavite i neka dođe taj kome su tražene pare", rekao je Lončar, dok je Mirčić rekao da se na prste mogu nabrojati oni koji su stručni i da nisu članovi, a da mu ne bi bili dovoljni prsti, ni na nogama, ni na rukama da nabroji one koji su došli sa članskim kartama.\nPoslanici su na početku zasedanja postavljali pitanja izvršnoj vlasti i državnim organima.\n13:09 April 07, 2020\nRadnicima od kuće i na odsustvu dozvoljeno korišćenje odmora\n13:06 April 07, 2020\n12:47 April 07, 2020\nIz Nemačke se u Srbiju vratilo oko 600, danas još 74\n12:24 April 07, 2020


Remi Sasuola i Torina - Sportske.net\nRemi Sasuola i Torina\nU meču između timova koji se nalaze u mirnoj luci, nije bilo pobednika.\nDušan Basta u timu kola Serije ALE - Novi šamar Interu, drama u Amsterdamu!LE - Magični De Brujne srušio Inter, Zenit prejak za Torino!Goleada u Udinama, Roma gubi korak!Napoli poražen u Torinu\nFudbaleri Sasuola i Torina odigrali su danas nerešeno 1:1 u prvoj nedeljnoj utakmici 31. kola italijanske Serije A.\nUtakmicu su obeležila dva jedanaesterca. Zanimljivo je da je prvo defanzivac Torina Kamil Glik u 45. minutu u svom jedanaestercu oborio Antonija Floro Floresa, a onda je u 58. bila obrnuta situacija - tada je Flores načinio prekršaj nad Glikom, pa je arbitar dosudio penal.\nSiguran izvodjač penala za Sasuolo bio je Domeniko Berardi u prvom minuutu sudijske nadoknade vremena, dok je gol za Torino postigao Fabio Kvaraljela u 59. minutuk, takodje sa bele tačke.\nSasuolo posle ovog remija zauzima 12. mesto sa 36 bodova, dok je Torino osmi sa 44.\nI jedni i drugi su veoma daleko od zone ispadanja, a Torino ima još izgleda da se nađe u Evropi sldeće godine, i nema sumnje da će dati sve od sebe da opet zaigraju u Ligi Evrope, a da li će uspeti ostaje da vidimo u nastavku sezone.


Alimpijević protiv "mentora" - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Alimpijević protiv „mentora“\nU pet dana Crvena zvezda će večeras protiv Fenerbahčea odigrati treći meč - 19.00\nAlimpijević protiv „mentora“\nKamikaza – vežba koju igrači baš i ne vole, simboliše poslednjih pet dana ritam u kojem se nalaze košarkaši Crvene zvezde.\n0Piše: N. M. 22. marta 2018. 13.00\nU nedelju su nadigrali Mornar, u utorak očekivano izgubili od Panatinaikosa u Atini, a večeras će ugostiti Fenerbahče, aktuelnog šampiona Evrope (19.00) u 28. kolu Evrolige. U takvom magnovenju teško je uopšte iskontrolisati telo i um, usredsrediti se na veliki izazov na terenu i nekako se izboriti sa umorom, kao možda i najvećim neprijateljem, jer već u nedelju Branka Lazića i saigrače očekuje meč dosadašnjeg dela sezone u Baru. Obavezu više imaće crveno-beli večeras s obzirom na isprepletene veze sa Fenerbahčeom i izgrađena prijateljstva sa Željkom Obradovićem, Nikolom Kalinićem, Markom Gudurićem i Batom Zimonjićem, sjajnim kondicionim trenerom.\nDa je ma ko drugi možda bi trener Alimpijević večeras i kalkulisao sa rosterom i minutažom nosilaca igra, međutim protiv najboljeg evropskog trenera svih vremena tako nešto jednostavno nije izvodljivo, a i stvar je bontona i košarkaškog vaspitanja. Alimpijević u Željku Obradoviću vidi trenerskog uzora i nekoga ko je upravo u njegovim godinama počeo u Partizanu da gradi nešto što će se pretvoriti u najbolju trenersku evropsku priču ikada ispričanu. Tajna ili ne, tek i popularni Žoc 32-godišnjeg Lazarevčanina smatra izuzetnim trenerskim talentom i nesebičan, kakav je oduvek i bio, spreman je da mu podeli savet, da određenu instrukciju, prenese detalje iz prebogatog iskustva, što Alimpijević pametno upija.\n– Stiže nam šampion u goste, ekipa za najviše domete sa fenomenalnim trenerom – podvukao je mladi Alimpijević prilikom analize večerašnjeg rivala.\n– Sada u završnici Evrolige, sve ekipe koje su obezbedile TOP 8, posebno one na vrhu, vode veliku borbu da obezbede što bolju poziciju, domaći teren i uslovno rečeno „lakšeg“ protivnika u četvrtfinalu. Raspored je takav da ćemo u poslednja tri kola igrati sa ekipama koje imaju najviše ambicije, i najverovatnije će sve tri igrati na F4 u Beogradu. Fenerbahče i CSKA su među tim najkvalitetnijim ekipama, još jedan viši nivo, gledajući i sastav, broj vrhunskih igrača. Uz sve to, tu je Željko Obradović, trener koji se osim po trofejima, izdvaja po mnogo čemu, načinu na koji vodi ekipu, izvlači maksimum iz svakog igrača, načinu na koji igra njegov tim i konačno sve njegove ekipe svojom igrom maksimalno pokažu slabosti protivničkog tima. Na nama je da izvučemo pouke iz prve utakmice u Istanbulu – više je nego jasno koliko će večeras Alimpijević biti motivisan.\nOd momenta kada je Obradović preuzeo Fenerbahče, Nebojša Čović uspostavio je odličnu konstruktivnu saradnju sa devetostrukim osvajačem Evrolige, oličenu u višemilionskim transferima Nikole Kalinića i Marka Gudurića, kojima je Crvena zvezda zapušila najveće rupe u budžetu. Takođe, prošlog leta utanačen je povratak Pera Antića na Mali Kalemegdan pod uslovima koje verovatno ne bi prihvatio nijedan klub, a delo je pomenute saradnje Obradović – Čović. Kako bi igračku karijeru završio u Zvezdi, Fenerbahče je prihvatio da isplati dve trećine plate iz poslednje godine ugovora sa Antićem, a Zvezda jedan deo, ne veći od 150 hiljada evra. Navijači, koji bi trebalo da ispune halu „Aleksandar Nikolić“, pošto su se prethodno obrukali posetom na mečevima sa Unikahom i Valensijom, strastveno će pozdraviti pomenute Kalinića i pogotovo Gudurića, kome će ovo biti prvo gostovanje klubu u kojem je ponikao, nakon što je prošlog leta prešao u Fener.\n– Mi imamo obavezu da igramo odgovorno, da pokažemo veliku energiju, da se borimo do krajnjih granica, i zato pozivam navijače da nam kao i protiv Mornara prošle nedelje, pruže podršku u velikoj utakmici sa najtežim mogućim protivnikom – zamolio je Alimpijević.\nRočesti: Velika utakmica\n– Svaki put kada igrate protiv šampiona i branioca trofeja, to je velika utakmica. Imaju izvanredan tim, koji se uz to u finišu bori za najvišu poziciju pred plej-of. Međutim, i mi smo „gladni“ i želimo pobedu. Kada igrate pred svojim navijačima, bez obzira na okolnosti i kratak period za pripremu, nema vremena da se osvrćete nazad. Ono što je sigurno, nastavićemo da se borimo, i da učimo iz naših grešaka, jer nam je u toku plej-of ABA lige i moramo da budemo u top formi zbog tog takmičenja – istakao je Tejlor Ročesti.


Firma Škrbićevog zeta dobila od Gradiške 160 hiljada KM\n5081\tObjavljeno 18 januar 2020 Autor: Bojan Trgić\nFirma "Dwelt" vlasnika Stefana Krnete inače zeta bivšeg SNSD-ovog ministra zdravlja i socijalne zaštite Ranka Škrbića dobila je 159.960 KM bez PDV-a za usluge izrade i implementacije softverskog rješenja za fakturisanje i naplatu komunalnih usluga grada Gradiška.\nProšlogodišnje poskupljenje komunalnih usluga od 1,5KM do tri konvertibilne marke za četvoročlano domaćinstvo, koje je išlo direktno po džepovima građana Gradiške je faktički proslijeđeno Krnetinom "Dweltu".\nInače, Krneta je hvalio Gradišku kao grad koji je dobar primjer sređenog grada koji Smart City koncept pravi po svojoj mjeri.\nZanimljiv je i potez Elektroprivrede Republike Srpske koja je kako bi nabavila softver za usluge obračuna električne energije krajnjim kupcima, odlučila na pregovarčki postupak bez objave obavještenja o nabavci, a pregovaračkom postupku nije prethodio konkurs za izradu idejnog rješenja.\nKao najuspješniji ponuđač je izabrana firma „Dwelt“ s kojom se jedino pregovaralo i koja je bila i jedini ponuđač traženog softvera.\nUgovor je zaključen na iznos 198.988 KM bez PDV-a, odnosno 232.815 KM kada se uračuna porez.\nU ERS kao razlog za primjenu pregovaračkog postupka bez objavljivanja obavještenja o nabavci navode hitnost.\n„Hitnost i izuzetna važnost nabavke softvera za usluge obračuna električne energije krajnjim kupcima, za potrebe snabdijevanja električnom energijom krajnjim kupcima, razlog je da se predmetna nabavka sprovede putem pregovaračkog postupka bez objave obavještenja, jer se ne mogu ispoštovati utvrđeni minimalni rokovi otvorenim postupkom prema Zakonu o javnim nabavkama“, istakli su u ERS.\nOvim je potvrđena priča CAPITAL-a „Dodik i Škrbićev zet u pohodu na energetski sektor“ objavljena u septembru nakon što su kompanije „Prointer“ i „Dwelt“ ozvaničile saradnju kako bi zajedno mogli da rade na “projektima digitalne transformacije energetskog sektora”.\nTada je istaknuto da je „Prointer“ posebno zainteresovana za „Dweltov“ softver Platforma X koji je “adekvatan odgovor na savremene zahtjeve kompanija u energetskom sektoru”.\nVlasnik je Stefan Krneta, koji je kako je objavio portal CAPITAL, zet Ranka Škrbića, bivšeg SNSD-ovog ministra zdravlja i socijalne zaštite RS. U “Prointeru” je Igor Dodik, sin člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske i lidera SNSD-a Milorada Dodika.\n„Dwelt“ je od 1.153 KM dobiti u 2015. godini, došao do profita od 146.844 KM u 2018. godini, pokazuju podaci iz finansijskog izvještaja te firme.\nPored ugovora sa ERS, “Dwelt” je 2019. godine sklopio i ugovor sa gradom Gradiška vrijedan 159.960 KM bez PDV-a za usluge izrade i implementacije softverskog rješenja za fakturisanje i naplatu komunalnih usluga.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Marin Le Pen odustaje od evra\nMarin Le Pen odustaje od evra\nPredsednica ultradesničarskog francuskog Nacionalnog fronta i kandidatkinja na ovogodišnjim predsedničkim izborima u toj zemlji Marin Le Pen tvrdi da zemlje članice evrozone treba da napuste jedinstvenu valutu evro i vrate se strukturi "zajedničke valute".\nZemlje članice evrozone da napuste evro: Marin Le Pen\nRojters objašnjava da je Le Penova tu mislila na monetarni sistem Evropske valutne jedinice (EKI) koji je postojao pre uvođenja evra.\nOna je u sredu, nakon što je održala novogodišnju konferenciju za medije, izjavila ovoj agenciji da će, u slučaju da pobedi u trci za Jelisejsku palatu, francuski nacionalni dug biti izražen u nacionalnoj valuti tokom vlasti njene administracije.\nRojters dodaje da Le Penova već duže vreme govori da Francuska treba da napusti upotrebu evra, ali do sada nije iznosila detalje kako planira da to ostvari.\n* Umro tvorac evra, političar Hening Kristofersen\n* Evro postao tinejdžer\nČetvrtak 05.01.2017. 07:01\nLe Penova i Putinova politika deluje na principu - pusti ti meni moj despotizam i apsolutizam pa ni meni nece smetati tvoj despotizam i apsolutizam ...


Elektronske cigarete - štetnije od običnih ili ne?\nElektronske cigarete su štetne kao i svi drugi duvanski proizvodi, uprkos tome što ih duvanska industrija reklamira kao manje štetne ili kao sredstvo za odvikavanje od pušenja, nalazi su Svetske zdravstvene organizacije (SZO), koje je na upit Radija Slobodna Evropa (RSE) dostavila kancelarija te organizacije u Srbiji.\nSvetska zdravstvena organizacija je 2016. godine na sednici Okvirne konvencije o kontroli duvana predstavila poseban izveštaj o elektronskim cigaretama i sličnim proizvodima, razmatrajući glavne podatke i dokaze o štetnosti ovih proizvoda koji su tada bili dostupni, navodi za RSE direktor SZO u Srbiji dr Marijan Ivanuša.\n"Utvrđeno je da aerosol odnosno tečnost u okviru e-cigareta obično uključuje različite hemijske supstance. Mnoge od ovih hemikalija su toksične i poznato je da mogu uticati na zdravlje što za rezultat ima patološke promene u različitim organima", objašnjava Ivanuša i dodaje da je SZO prijavljeno da se u različitim elektronskim cigaretama koristi oko 8.000 aroma, čiji efekti po zdravlje čoveka još nisu poznati.\nOno što je isto za sve države na Zapadnom Balkanu jeste da je zakonom zabranjena prodaja duvanskih proizvoda mlađima od 18 godina.\n'Mamac' za mlade\nSZO je postavila pitanje da li novi proizvodi na tržištu, poput elektronskih cigareta i zagrejanog duvana, privlače nove korisnike, naročito mlade.\nIstraživanje rađeno u Federaciji Bosne i Hercegovine (FBiH) 2019. godine o upotrebi duvana kod školske dece i mladih obuhvatilo je i pitanje konzumacije elektronskih cigareta. Podaci su, prema rečima pomoćnice direktora u Zavodu za javno zdravstvo FBiH i koordinatorke za kontrolu duvana u Ministarstvu zdravlja Federacije BiH Aide Ramić-Čatak, alarmantni.\n"Na velikom uzorku djece, od 5.500, koja pohađaju osme i devete razrede osnovnih i prve razrede srednjih škola u Federaciji BiH, znači u uzrastu od 13 do 15 godina, njih 11 posto trenutno koristi elektronske cigarete, dječaci češće nego djevojčice", navodi za RSE Ramić-Čatak i dodaje da taj podatak pokazuje da maloletnici na neki način, uprkos zakonima koji to zabranjuju, dolaze do elektronske cigarete i iste konzumiraju.\n"Ono što se u organizmu dešava kod osobe koja konzumira elektronsku cigaretu jeste što, na prvom mjestu, nastupaju promjene na ćelijama mozga, razvija se ovisnost zbog nikotina. Razvijaju se glavobolje, pospanost, premor, i kod dugotrajne konzumacije ovog proizvoda imamo sve elemente ovisnosti. Na plućima se zbog sastojka koji se zove diacetil razvijaju trajna oštećenja plućnog tkiva, kojim se povećava rizik za nastanak raka pluća", pojašnjava Ramić-Čatak štetne efekte e-cigarete na zdravlje.\nU Republici Srpskoj slična istraživanja nisu rađena, a kako je Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite navelo u odgovoru dostavljenom RSE, u tom entitetu "trenutno nije regulisana upotreba elektronske cigarete".\nU Srbiji je elektronsku cigaretu probalo 6 odsto učenika starosti od 13 do 15 godina, podaci su Globalnog istraživanja o upotrebi duvana sprovedenog u Srbiji 2017. godine, navode u Institutu za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut". Poseban problem i izazov, ukazuju u Institutu, predstavlja korišćenje više duvanskih proizvoda, dok više od petine učenika tog uzrasta pored elektronskih cigareta koristi i cigarete i nargile.\n"Trenutni dokazi ukazuju na to da su elektronske cigarete štetne po zdravlje, a posebnu zabrinutost izazivaju posledice po zdravlje maloletnih osoba i trudnica", navode u Institutu za javno zdravlje Srbije.\nE-cigarete i kontramere\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije, elektronsku cigaretu tokom života probalo je 7 odsto stanovnika. Oni koji su ih probali najčešće su to učinili iz radoznalosti (65%), dok je 15% probalo elektronsku cigaretu za odvikavanje od pušenja ili kao zamenu za smanjenje popušenih cigareta (12%).\nProcene nadležnih službi u Crnoj Gori su da 20.000 do 30.000 crnogorskih građana konzumira ovu vrstu cigareta.\n"Mi eksplicitno ne možemo da govorimo o tome koliko ljudi kod nas koristi elektronske cigarete. Prema podacima za neke druge zemlje, ja sam procijenila da ima između 20.000 i 30.000 korisnika elektronskih cigareta u Crnoj Gori. One se mogu kupiti na domaćem tržištu, ali i preko interneta i morale bi se tretirati kao i svi drugi duvanski proizvodi", kaže za RSE nacionalna koordinatorka za borbu protiv duvana dr Agima Ljajević.\nNa pitanje RSE da li su zdravstvene vlasti Crne Gore upozorile građane na štetnost elektronske cigarete po zdravlje ljudi, Ljaljević odgovara:\n"Zakon je tretirao elektronske cigarete duvanskim proizvodima, što znači da je skrenuta pažnja na njihovu škodljivost. Moram da vam kažem da su istraživanja i sadržaja i uticaja na zdravlje novijeg karaktera. Danas nema sumnje da elektronske cigarete negativno djeluju na zdravlje. Iako su ranije vrlo često korišćene u svrhe odvikavanja od cigareta, danas se zna da je u osnovi i elektronskih cigareta zapravo duvan, tako da sve ono što je škodljivo vezano za cigarete vezuje se i za elektronske cigarete. Danas se sa sigurnošću tvrdi da djeluju negativno na zdravlje svih organa. Posebno respiratorni, kardiovaskularni i nervni sistem, naročito kod mladih ljudi."\nPušenje elektronske cigarete zabranjeno je u zatvorenom prostoru, pošto je u avgustu 2019. godine, u Crnoj Gori gori stupio na snagu Zakon o ograničavanju upotrebe duvanskih proizvoda, u svim javnim i radnim prostorijama.\n"Zakon ograničava upotrebu svih duvanskih proizvoda. Samim tim što su elektronske cigarete proglašene duvanskim proizvodom one se moraju tretirati kao i svi drugi duvanski proizvodi", kaže Ljaljević.\nKada je reč o BiH i merama zaštite koje se u toj državi preduzimaju u vezi sa korišćenjem e-cigarete, Aida Ramić–Čatak, koordinatorka za kontrolu duvana Federalnog ministarstva zdravstva kaže da je u pripremi predlog Zakona o ograničenoj upotrebe duvana, duvanskih i ostalih prerađevina za pušenje, koji u jednom svom delu ima odredbe koje se odnose na elektronske cigarete.\nU svetu, pak, prema podacima SZO, 7 miliona ljudi godišnje umre od posledica pušenja, a duvan je, kako se navodi - jedini proizvod koji ubija polovinu svojih korisnika.\n"Ono što možemo uraditi jeste da kroz neke intervencije, prevashodno iz oblasti zakonodavstva, pokrenemo konačno tu proceduru malo bržeg usvajanja zakona, koji je otišao ispred zdravstvenog sektora. Radi se o Zakonu, odnosno prijedlogu Zakona o ograničenoj upotrebe duhana, duhanskih i ostalih prerađevina za pušenje, koji u svom sadržaju, u nekoliko članova, tretira elektronsku cigaretu, jer smo mi elektronsku cigaretu stavili u grupu duhanskih proizvoda prema preporukama Okvirne Konvencije SZO o kontroli duhana. Dakle, definirali smo Zakonom šta je elektronska cigareta, njen sastav, punjenje", navodi Ramić-Čatak.\nIstim predlogom zakona u Federaciji BiH predviđena je zabrana pušenja svih duvanskih proizvoda, uključujući i elektronske cigarete, u zatvorenim javnim prostorima, ali taj zakon tek treba da bude usvojen.\nU Srbiji je od 2010. zabranjena konzumancija duvanskih proizvoda u zatvorenim javnim mestima, ali se ova zabrana ne odnosi na ugostiteljske objekte.\nTakođe, u Srbiji je 2016. Zakon o oglašavanju uveo zabranu oglašavanja duvanskih proizvoda i elektronskih cigareta. Međutim, promocija i reklamiranje nisu zabranjeni na prodajnim mestima.\nRSE je pitanja o tome da li su i kakve mere preduzele nadležne institucije u cilju ograničavanja upotrebe elektronskih cigareta uputio Ministarstvu zdravlja Srbije, ali do objavljivanja ovog teksta nismo dobili odgovor.\nDuvan kao globalni ubica\nOsim elektronskih cigareta, sve češće su u upotrebi i zagrejani duvanski proizvodi, naglašavaju u SZO i tu je potreban oprez, odnosno njihovu upotrebu bi trebalo ograničiti kao da je reč o bilo kom drugom duvanskom proizvodu.\n"Svi oblici upotrebe duvana su štetni, uključujući i zagrejane duvanske proizvode. Duvan je toksičan i sadrži kancerogene materije, čak i u svom prirodnom obliku", kaže direktor Kancelarije SZO u Srbiji Marijan Ivanuša.\nPodaci SZO pokazuju da u Srbiji godišnje od posledica pušenja umre 15.000 ljudi, dok prema istraživanju Instituta za javno zdravlje Srbije iz 2018. godine 37 odsto punoletnih stanovnika svakodnevno ili povremeno puši, a najviše je pušača u uzrastu od 30 do 59 godine.\nUpravo iz tih razloga, SZO u svim zemljama članicama, a među njima su Srbija, Crna Gora i BiH, zagovara uvođenje sveobuhvatnog seta mera za kontrolu duvana, kao što su: povećanje poreza, zabrana pušenja na svim javnim mestima, uključujući ugostiteljski sektor (restorani, barovi i kafići), slikovna grafička upozorenja na paklicama duvanskih proizvoda, zabranu bilo koje vrste marketinga i sponzorstva kao i sprovođenje kampanja za podizanje svesti.\nU poslednjih 10 godina, kako navode u SZO, beleži se ogroman napredak u mnogim zemljama koje su implementirale ove mere i uspele da unaprede zdravstvene pokazatelje koji su u vezi sa pušenjem, poput Rusije, Turske i Slovenije.


Povoljni uvjeti za vožnju i pojačana frekvencija vozila posebno u blizini većih gradskih centara karakterišu ovoga jutra saobraćajnu situaciju u BiH. Vozači se savjetuju da, bez obzira na vremenske i saobraćajne uslove, voze maksimalno oprezno i da obavezno drže odstojanje između vozila.\nNa autoputu A-1 na dionici Visoko-Dobrinje izvode se radovi na sanaciji dilatacionih naprava na mostu M6 zbog čega se saobraćaj preusmjerava iz vozne u preticajnu traku i obratno. Apelujemo na vozače da prilagode vožnju najavljenim radovima.\nPrema informacijama prikupljenim od Granične policije BiH na graničnom prelazu Doljani na izlazu iz naše zemlje čeka se do 1 sat a na graničnom prelazu Prisika do 30 minuta. Na ostalim graničnim prelazima ovoga jutra zadržavanja nisu duža od 20 minuta. Podsjećamo vozače da je GP Gabela Polje privremeno otvoren kao međunarodni granični prelaz (do 01.10.). Zbog radova u Hrvatskoj, na snazi je zabrana saobraćanja za teretna motorna vozila na GP Brčko-Gunja.


Zakon o prometu eksplozivnih materija | Paragraf pravna baza\n("Sl. list SFRJ", br. 30/85, 6/89 i 53/91, "Sl. list SRJ", br. 24/94, 28/96 i 68/2002 i "Sl. glasnik RS", br. 101/2005 - dr. zakon)\nRadi zaštite života, zdravlja i bezbednosti ljudi, materijalnih dobara i čovekove sredine, promet eksplozivnih materija vrši se pod uslovima određenim ovim zakonom.\nOdredbe ovog zakona ne odnose se na promet eksplozivnih materija za potrebe oružanih snaga Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, kao i na smeštaj eksplozivnih materija u jamskim magacinima rudarskih organizacija udruženog rada.\nPod prometom eksplozivnih materija, u smislu ovog zakona, podrazumevaju se nabavka, prodaja i upotreba eksplozivnih materija, kao i smeštaj eksplozivnih materija u magacinima, priručnim skladištima i prodavnicama organizacija udruženog rada i drugih organizacija koje vrše nabavku, uskladištenje, odnosno prodaju tih materija.\nEksplozivne materije, u smislu ovog zakona jesu: čvrste i tečne hemijske materije koje imaju osobinu da, pod spoljnim dejstvom, eksplozivnim hemijskim razaranjem oslobađaju energiju u vidu toplote ili gasova, predmeti napunjeni eksplozivnim materijama i sredstva za paljenje, vatrometni i slični predmeti.\nPrometom eksplozivnih materija mogu se baviti organizacije udruženog rada koje za to dobijaju odobrenje od nadležnog organa u republici, odnosno autonomnoj pokrajini na čijoj teritoriji imaju sedište i koje, na osnovu upisa u sudski registar, obavljaju poslove prometa eksplozivnih materija, ako ovim zakonom nije drukčije određeno.\nOrganizacije udruženog rada, druge organizacije i pojedinci mogu nabavljati i upotrebljavati samo eksplozivne materije za čije je stavljanje u promet izdato odobrenje, odnosno koje su navedene u Listi eksplozivnih materija koje se mogu stavljati u promet.\nOrganizacije udruženog rada koje se bave prometom eksplozivnih materija dužne su da, u skladu sa svojim samoupravnim opštim aktima, organizuju i vrše kontrolu nad ispunjavanjem propisanih uslova i sprovođenjem mera za promet tih materija.\nOrganizacije udruženog rada i pojedinci koji u toku prometa neposredno rukuju ili na drugi način dolaze u dodir sa eksplozivnim materijama dužni su da preduzmu sve propisane preventivne i zaštitne mere kojima se osigurava zaštita života, zdravlja i bezbednost ljudi, materijalnih dobara i čovekove sredine.\nEksplozivnim materijama u prometu mogu da rukuju samo punoletna lica koja su stručno osposobljena za rukovanje tim materijama.\nStručna sprema potrebna za rad na poslovima i zadacima na kojima se rukuje eksplozivnim materijama utvrđuje se pod uslovima i na način koji su predviđeni propisom koji donosi nadležni organ u republici, odnosno autonomnoj pokrajini.\nLica koja nisu stručno osposobljena za rukovanje eksplozivnim materijama mogu samo prenositi, utovarivati, istovarivati i smeštati te materije u magacin ili skladište, i to ako su prethodno upoznata s načinom rada, opasnostima i zaštitnim merama pri radu.\nAko poslove iz stava 3. ovog člana obavljaju lica koja nisu stručno osposobljena za rukovanje eksplozivnim materijama, te poslove moraju da vrše pod neposrednim rukovodstvom i nadzorom lica stručno osposobljenog za rukovanje tim materijama.\nII USLOVI ZA STAVLJANJE EKSPLOZIVNIH MATERIJA U PROMET\nOrganizacije udruženog rada koje se bave prometom eksplozivnih materija, moraju pre dobijanja odobrenja iz člana 4. stav 1. ovog zakona, obezbediti prostorije u kojima će se te materije smeštati i čuvati odvojeno od ostalih proizvoda.\nTehnički, bezbednosni i sanitarno-higijenski uslovi prostorija za smeštaj eksplozivnih materija moraju da budu u skladu sa odredbama ovog zakona, propisa donesenih na osnovu ovog zakona i važećim jugoslovenskim standardima i tehničkim normativima.\nEksplozivne materije mogu se stavljati u promet samo u pakovanju i sa oznakama koji su predviđeni propisima kojima se uređuje prevoz opasnih materija.\nSudovi, odnosno druga ambalaža u kojoj se nalaze eksplozivne materije moraju da budu takvog kvaliteta da prilikom rukovanja i uskladištenja ne može doći do rasipanja tih materija ni do dodira tih materija sa podom skladišta ili drugih prostorija u kojima su te materije smeštene.\nEksplozivne materije proizvedene u Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji i eksplozivne materije proizvedene u inostranstvu mogu se stavljati u promet samo na osnovu odobrenja. Odobrenje izdaje savezni organ uprave nadležan za unutrašnje poslove.\nZa svaku eksplozivnu materiju proizvedenu u inostranstvu uvoznik je dužan da, uz zahtev za izdavanje odobrenja iz stava 1. ovog člana, priloži i stručno mišljenje stranog proizvođača kojim se dokazuju njene osobine.\nPre izdavanja odobrenja za stavljanje u promet eksplozivne materije koja je proizvedena u Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji vrši se ispitivanje te materije.\nIspitivanje eksplozivnih materija vrši specijalizovana organizacija udruženog rada ili druga organizacija koju ovlasti funkcioner koji rukovodi saveznim organom uprave nadležnim za unutrašnje poslove ili stručna komisija koju obrazuje taj funkcioner.\nTroškove ispitivanja eksplozivnih materija snosi organizacija udruženog rada koja traži odobrenje za stavljanje u promet eksplozivne materije.\nVisinu naknade za ispitivanje eksplozivnih materija određuje savezna organizacija nadležna za poslove cena, na predlog saveznog organa uprave nadležnog za unutrašnje poslove, a po prethodno pribavljenom mišljenju Privredne komore Jugoslavije.\nFunkcioner koji rukovodi saveznim organom uprave nadležnim za unutrašnje poslove donosi propise o uslovima koje moraju ispunjavati organizacije udruženog rada ili druge organizacije koje vrše ispitivanje eksplozivnih materija u pogledu tehničke opremljenosti, stručnosti kadrova i njihovog radnog iskustva na odgovarajućim poslovima.\nZahtev za izdavanje odobrenja za stavljanje u promet eksplozivnih materija, pored osnovnih podataka o eksplozivnoj materiji, mora da sadrži:\n1) naziv, osobine i druge podatke kojima se deklariše eksplozivna materija;\n2) opis radova za koje je eksplozivna materija namenjena (podzemni ili nadzemni radovi, radovi u metanskim jamama i sl.);\n3) stručno mišljenje organizacije udruženog rada, druge organizacije ili komisije koja je vršila ispitivanje eksplozivne materije kojim se dokazuju njene osobine;\n4) uputstvo o načinu upotrebe i uništenja neutrošene količine eksplozivne materije;\n5) ostale podatke koji su značajni za bezbedno korišćenje eksplozivne materije.\nSavezni organ uprave nadležan za unutrašnje poslove sastavlja, na osnovu izdatih odobrenja iz člana 10. stav 1. ovog zakona, Listu eksplozivnih materija koje se mogu stavljati u promet.\nLista eksplozivnih materija koje se mogu staviti u promet objavljuje se u "Službenom listu SFRJ".\nOrganizacije udruženog rada koje se bave prometom eksplozivnih materija dužne su da od proizvođača pribave stručno mišljenje o njenim osobinama kojim se potvrđuje da eksplozivna materija ispunjava uslove utvrđene u odobrenju za njeno stavljanje u promet. Uz stručno mišljenje o osobinama eksplozivne materije prilažu se deklaracija, uputstvo o načinu upotrebe eksplozivne materije i uputstvo o načinu njenog uništenja.\nUz eksplozivne materije koje se stavljaju u promet obavezno se prilaže deklaracija iz stava 1. ovog člana, koja sadrži:\n1) ime i hemijski naziv eksplozivne materije;\n2) podatak o sadržaju aktivnih supstancija;\n3) datum proizvodnje eksplozivne materije;\n4) rok upotrebe;\n5) naziv i adresu proizvođača;\n6) podatke o načinu i uslovima skladištenja;\n7) opis radova za koje je namenjena.\nDeklaracija i uputstvo iz stava 1. ovog člana moraju biti odštampani na jezicima i pismima naroda Jugoslavije, utvrđenim republičkim ustavima, i na jezicima albanske i mađarske narodnosti.\nOrganizacija udruženog rada koja se bavi prometom eksplozivnih materija dužna je da prilikom prodaje eksplozivne materije uz svako pakovanje priloži deklaraciju i uputstvo iz stava 1. ovog člana.\nEksplozivne materije mogu se prodavati samo organizacijama udruženog rada, drugim organizacijama i pojedincima koji imaju odobrenje za njihovu nabavku.\nOdobrenje za nabavku eksplozivnih materija izdaje nadležni organ u republici, odnosno autonomnoj pokrajini.\nZahtev za izdavanje odobrenja za nabavku eksplozivnih materija sadrži: naziv i sedište organizacije udruženog rada, odnosno podatke o licu koje podnosi zahtev; podatke o licu koje će preuzeti eksplozivnu materiju; podatke o licu koje će rukovati eksplozivnim materijama; tehnički naziv eksplozivne materije; razloge zbog kojih se eksplozivne materije nabavljaju; količinu koja se nabavlja; podatke o mogućnosti smeštaja eksplozivnih materija, načinu njihovog prevoza, vremenu i mestu izvođenja radova s tim materijama i rok do koga će one biti utrošene.\nOrganizacijama udruženog rada čija delatnost zahteva redovnu upotrebu eksplozivnih materija može se, zavisno od mogućnosti smeštaja i obima potrošnje eksplozivnih materija, izdati odobrenje za višekratnu nabavku tih materija, sa rokom važenja od jedne godine.\nOdobrenje za nabavku eksplozivnih materija izdaje se podnosiocu zahteva u dva primerka.\nOrganizacija udruženog rada koja se bavi prometom eksplozivnih materija dužna je da prilikom prodaje eksplozivne materije u oba primerka odobrenja naznači vrstu i količinu prodate eksplozivne materije, s tim što jedan primerak zadržava za sebe, a drugi uručuje kupcu.\nOdobrenje za nabavku eksplozivnih materija neće se izdati:\n1) maloletnom licu;\n2) licu koje je osuđeno za krivično delo ili je kažnjeno za prekršaj, ako krivično delo, odnosno prekršaj ukazuje na njegovu nepodobnost za držanje eksplozivnih materija ili na mogućnost zloupotrebe tih materija, niti licu protiv koga se vodi krivični ili prekršajni postupak za takvo krivično delo ili prekršaj;\n3) licu koje nema opravdanu potrebu za eksplozivnom materijom;\n4) licu koje nije obezbedilo uslove potrebne za prevoz, odnosno prenošenje i smeštaj eksplozivne materije, ili nije stručno da rukuje eksplozivnom materijom, odnosno nije obezbedilo stručno lice za rukovanje eksplozivnim materijama;\n5) organizaciji udruženog rada koja ne ispunjava uslove u pogledu smeštaja i čuvanja eksplozivnih materija ili nema stručno lice za rukovanje takvim materijama.\nOdobrenje za nabavku eksplozivnih materija neće se izdati ni ako to nalažu interesi javnog reda i mira, odnosno interesi bezbednosti.\nU rešenju kojim se na osnovu stava 1. tačka 3. i na osnovu stava 2. ovog člana odbija zahtev za izdavanje odobrenja za nabavku eksplozivnih materija ne moraju se navesti razlozi kojima se rukovodio nadležni organ pri donošenju rešenja.\nJednim odobrenjem za nabavku eksplozivnih materija pojedincu se može odobriti nabavka najviše pet kilograma eksplozivnih materija, 50 komada sredstava za paljenje i odgovarajuća količina sporogorućeg štapina.\nIzuzetno od odredbe stava 1. ovog člana, pojedincu se može odobriti nabavka veće količine eksplozivnih materija, veći broj sredstava za paljenje i veća količina sporogorućeg štapina ako se na osnovu priložene projektne dokumentacije može utvrditi da su za izvođenje radova potrebne te količine.\nU odobrenju za nabavku eksplozivne materije koje se izdaje pojedincu određuje se i mesto nabavke te materije, koje je najbliže mestu upotrebe eksplozivne materije.\nPojedinac koji je nabavio eksplozivne materije dužan je da po završenim radovima preostale količine tih materija vrati organizaciji udruženog rada kod koje ih je nabavio ili da ih stručno lice uništi i da o tome obavesti organ koji je izdao odobrenje za nabavku eksplozivne materije.\nOrganizacija udruženog rada koja je dobila odobrenje za nabavku eksplozivnih materija može, u slučaju potrebe, pozajmiti od druge organizacije udruženog rada samo one eksplozivne materije i u onim količinama koje su navedene u odobrenju za nabavku eksplozivnih materija.\nOrganizacija udruženog rada koja je pozajmila drugoj organizaciji udruženog rada eksplozivne materije dužan je da, u roku od osam dana od dana kada je predata eksplozivna materija toj organizaciji, obavesti organ koji joj je izdao odobrenje za nabavku eksplozivnih materija o vrsti i količini pozajmljenih eksplozivnih materija.\nOrganizacije udruženog rada koje nabavljaju, prodaju, upotrebljavaju ili na drugi način vrše promet eksplozivnih materija dužne su da o nabavljenim, prodatim, utrošenim, uništenim ili na drugi način otuđenim količinama eksplozivnih materija vode evidenciju.\nEvidencija iz stava 1. ovog člana sadrži:\n1) naziv i adresu organizacije udruženog rada koja nabavlja, prodaje, upotrebljava ili uništava eksplozivne materije, odnosno ime i prezime, adresu i broj lične karte lica koje nabavlja eksplozivnu materiju;\n2) naziv i količinu eksplozivne materije;\n3) ime i prezime, adresu i broj lične karte lica koje je preuzelo eksplozivne materije;\n4) broj odobrenja za nabavku eksplozivnih materija i naziv organa koji je izdao odobrenje, datum izdavanja eksplozivne materije, potpis lica koje je izdalo i potpis lica koje je preuzelo eksplozivnu materiju.\nOrganizacija udruženog rada koja upotrebljava eksplozivne materije mora da vrati neupotrebljene eksplozivne materije i neupotrebljivu ambalažu u kojoj su bile upakovane eksplozivne materije organizaciji udruženog rada od koje ih je nabavila, ili da ih uništi u skladu sa uputstvom proizvođača i na način kojim se ne ugrožavaju život, zdravlje i bezbednost ljudi, materijalna dobra i čovekova sredina.\nOrganizacija udruženog rada iz stava 1. ovog člana dužna je da nadležni organ u republici, odnosno autonomnoj pokrajini obavesti o mestu, vremenu i načinu uništavanja neupotrebljenih eksplozivnih materija i neupotrebljive ambalaže, i to najdocnije dva dana pre dana određenog za uništavanje tih materija, odnosno ambalaže.\nOrganizacije udruženog rada koje se bave prometom eksplozivnih materija na malo mogu u svojim prodavnicama ili priručnim skladištima da smeštaju samo municiju, lovački barut, kapisle za lovačku municiju, pirotehničke proizvode, sporogorući štapin i pomoćna sredstva za paljenje, pod uslovom da ukupna količina baruta, zajedno sa barutom koji se nalazi u municiji, ne prelazi količinu od 20 kilograma.\nKoličina eksplozivnih materija veća od količine iz stava 1. ovog člana i ostale vrste eksplozivnih materija moraju biti smeštene u magacinima.\nOrganizacija udruženog rada čija delatnost zahteva upotrebu eksplozivnih materija može te materije smeštati i u kontejnere koji su za to izrađeni, pod uslovima i u količinama utvrđenim propisom koji donosi nadležni organ u republici, odnosno autonomnoj pokrajini.\nProstorije u kojima su smeštene eksplozivne materije moraju biti obezbeđene od pristupa neovlašćenih lica.\nKljučeve od prostorija u kojima se drže eksplozivne materije može čuvati samo lice koje se stara o smeštaju i izdavanju tih materija.\nMagacini za smeštaj eksplozivnih materija moraju da budu van naseljenih mesta i dovoljno udaljeni od javnih puteva, železničkih pruga i dalekovoda visokog napona, odnosno odvojeni od tih objekata zaštitnim grudobranom ili zidom koji pruža punu zaštitu od eksplozije i požara.\nLokaciju i investiciono-tehničku dokumentaciju za izgradnju magacina za smeštaj eksplozivnih materija odobrava nadležni organ u republici, odnosno autonomnoj pokrajini, u skladu sa propisanim tehničkim normativima.\nUpotrebu magacina za smeštaj eksplozivnih materija odobrava rešenjem nadležni organ u republici, odnosno autonomnoj pokrajini. U rešenju se određuje koje vrste eksplozivnih materija i u kojim količinama mogu da se smeštaju u magacin.\nFunkcioner koji rukovodi saveznim organom uprave nadležnim za unutrašnje poslove, u sporazumu sa saveznim sekretarom za narodnu odbranu, donosi propise o utvrđivanju bezbednosnih rastojanja za sve tipove skladišta, utovarnih, pretovarnih i istovarnih mesta, kao i propise kojima se bliže utvrđuju uslovi koje moraju da ispunjavaju ti objekti i mesta i o načinu njihovog fizičkog obezbeđenja.\nU magacinu u kome se čuva više vrsta eksplozivnih materija, te materije se moraju smeštati u odvojenim prostorijama ili u posebno za to izgrađenim pregradama.\nSredstva za paljenje ne smeju se držati u magacinu zajedno sa eksplozivnim materijama, osim ako u magacinu postoje za to posebno opremljene prostorije.\nUnutrašnjost magacina za smeštaj eksplozivnih materija treba, po pravilu, da bude osvetljena dnevnom svetlošću.\nAko se magacin osvetljava električnim osvetljenjem, električne instalacije moraju biti izvedene u skladu sa propisima o tehničkim normativima kojima se uređuje rukovanje eksplozivnim materijama i predviđaju mere za zaštitu života, zdravlja i bezbednosti ljudi, materijalnih dobara i čovekove sredine od eksplozija i požara.\nMagacin za smeštaj eksplozivnih materija se, po pravilu, ne zagreva.\nAko je zagrevanje određenih prostorija u magacinu neophodno, ono mora da se vrši u skladu sa propisanim tehničkim normativima.\nMagacin za smeštaj eksplozivnih materija mora da ima ventilaciju.\nOtvori za ventilaciju moraju biti izgrađeni tako da se ne mogu zatvoriti, odnosno zapušiti i da kroz njih ne može da prodre voda u magacin.\nMagacini, prodavnice i priručna skladišta za smeštaj eksplozivnih materija moraju biti snabdeveni aparatima ili drugim uređajima za gašenje požara i moraju imati gromobransku instalaciju.\nEksplozivne materije drže se u magacinu za smeštaj eksplozivnih materija u propisanom pakovanju i složene na način predviđen propisanim tehničkim normativima.\nOrganizacije udruženog rada koje se bave prometom eksplozivnih materija, kao i organizacije udruženog rada i pojedinci koji nabavljaju eksplozivne materije za sopstvene potrebe, dužni su da u slučaju nestanka tih materija preduzmu potrebne mere za njihovo pronalaženje i da o nestaloj količini eksplozivnih materija odmah obaveste najbližu stanicu milicije.\nNadzor nad primenjivanjem zaštitnih i drugih mera bezbednosti propisanih ovim zakonom vrše nadležni organi u republici odnosno autonomnoj pokrajini.\nU vršenju nadzora, organ iz člana 32. ovog zakona može da:\n1) naredi da se utvrđene nepravilnosti otklone u roku koji on odredi;\n2) zabrani dalje rukovanje eksplozivnim materijama licima koja nisu stručno osposobljena za rukovanje tim materijama;\n3) privremeno zabrani vršenje pojedinih radnji u vezi sa prometom ili upotrebom eksplozivnih materija, ako u pogledu mesta, vremena i načina za obavljanje te delatnosti nisu ispunjeni propisani uslovi;\n4) zabrani organizaciji udruženog rada da se bavi prometom ili upotrebom eksplozivnih materija ako utvrdi da su u organizovanju prometa ili u načinu korišćenja tih materija učinjeni teži propusti u pogledu preduzimanja zaštitnih i drugih mera bezbednosti;\n5) obustavi izgradnju i rekonstrukciju magacina ili drugih prostorija za smeštaj eksplozivnih materija za čiju lokaciju, izgradnju ili rekonstrukciju ne postoji saglasnost, odnosno odobrenje nadležnog organa - dok se ne pribavi saglasnost, odnosno odobrenje;\n6) zabrani promet eksplozivnih materija čiji sudovi i druga ambalaža, pakovanje i oznake nisu u skladu sa odredbama člana 9. ovog zakona - dok se utvrđeni nedostaci ne otklone;\n7) zabrani promet eksplozivnih materija koje nisu navedene u Listi eksplozivnih materija koje se mogu stavljati u promet i da odredi način postupanja s tim materijama;\n8) zabrani upotrebu magacina, skladišta, utovarnog, pretovarnog ili istovarnog mesta koji ne ispunjavaju uslove propisane ovim zakonom i tehničkim normativima;\n9) oduzme eksplozivne materije pojedincu koji te materije drži ili upotrebljava protivno odredbama ovog zakona;\n10) naredi preduzimanje drugih propisanih mera u vezi sa prometom, rukovanjem i čuvanjem eksplozivnih materija.\nNovčanom kaznom od 200.000 dinara do 2.000.000 dinara kazniće se za privredni prestup organizacija udruženog rada ili drugo pravno lice:\n1) ako se bavi prometom eksplozivnih materija bez odobrenja nadležnog organa (član 4. stav 1);\n2) ako nabavi ili upotrebi eksplozivnu materiju za čije stavljanje u promet nije izdato odobrenje, odnosno koja nije navedena u Listi eksplozivnih materija koje se mogu stavljati u promet (član 4. stav 2);\n3) ako eksplozivnu materiju proizvedenu u Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji ili eksplozivnu materiju proizvedenu u inostranstvu stavi u promet pre dobijanja odobrenja za njeno stavljanje u promet (član 10. stav 1);\n4) ako proda eksplozivnu materiju organizaciji udruženog rada ili drugoj organizaciji ili pojedincu koji nema odobrenje za nabavku te materije (član 15. stav 1);\n5) ako pozajmi eksplozivnu materiju organizaciji udruženog rada koja nema odobrenje za nabavku te materije, ili je pozajmi u količini većoj od količine navedene u odobrenju za nabavku eksplozivnih materija (član 19. stav 1).\nZa radnje iz stava 1. ovog člana kazniće se za privredni prestup novčanom kaznom od 2.000 dinara do 200.000 dinara i odgovorno lice u organizaciji udruženog rada ili drugom pravnom licu.\nZa radnje iz stava 1. tač. 2. i 5. ovog člana kazniće se za privredni prestup i odgovorno lice u organu društveno-političke zajednice, drugom državnom organu ili mesnoj zajednici novčanom kaznom od 20.000 dinara do 200.000 dinara.\nNovčanom kaznom od 100.000 dinara do 1.000.000 dinara kazniće se za prekršaj organizacija udruženog rada ili drugo pravno lice:\n1) ako u skladu sa svojim samoupravnim opštim aktima ne organizuje ili ne vrši kontrolu nad ispunjavanjem propisanih uslova i sprovođenjem mera za promet eksplozivnih materija (član 5);\n2) ako pre izdavanja odobrenja za bavljenje prometom eksplozivnih materija ne obezbedi prostorije u kojima će te materije smeštati i čuvati odvojeno od ostalih proizvoda (član 8. stav 1);\n3) ako stavi u promet eksplozivnu materiju koja nije pakovana ili obeležena u skladu sa propisima kojima se uređuje prevoz opasnih materija (član 9. stav 1);\n4) ako drži eksplozivne materije u sudovima ili drugoj ambalaži iz koje prilikom rukovanja i uskladištenja može doći do rasipanja ili dodira tih materija sa podom skladišta ili druge prostorije u kojoj su te materije smeštene (član 9. stav 2);\n5) ako u roku od osam dana od dana pozajmljivanja ne obavesti organ koji je izdao odobrenje za nabavku eksplozivne materije o vrsti i količini pozajmljene eksplozivne materije (član 19. stav 2);\n6) ako ne vodi ili neuredno vodi propisanu evidenciju o nabavljenim, prodatim, utrošenim, uništenim ili na drugi način otuđenim količinama eksplozivnih materija (član 20);\n7) ako ne vrati neupotrebljenu eksplozivnu materiju i neupotrebljivu ambalažu u kojoj je bila upakovana eksplozivna materija organizaciji udruženog rada od koje ih je nabavila ili ih ne uništi u skladu sa uputstvom proizvođača i na način kojim se ne ugrožavaju životi, zdravlje i bezbednost ljudi, materijalna dobra i čovekova sredina, ili ako ne obavesti nadležni organ u republici, odnosno autonomnoj pokrajini o mestu, vremenu i načinu uništenja neupotrebljene eksplozivne materije i neupotrebljive ambalaže, najkasnije dva dana pre dana određenog za uništenje te materije, odnosno ambalaže (član 21);\n8) ako u prodavnici ili priručnom skladištu smesti eksplozivne materije koje se ne mogu držati u tim objektima ili ih drži u količini većoj od 20 kilograma (član 22. stav 1);\n9) ako prostorije u kojima su smeštene eksplozivne materije ne obezbedi od pristupa neovlašćenih lica (član 23. stav 1);\n10) ako upotrebi magacin za smeštaj eksplozivnih materija bez odobrenja nadležnog organa u republici, odnosno autonomnoj pokrajini ili u magacin smesti vrstu materije koja nije određena u rešenju, ili u količini većoj od količine određene u rešenju (član 24. stav 3);\n11) ako skladište, utovarno, pretovarno ili istovarno mesto fizički ne obezbedi na način određen propisom donesenim na osnovu ovog zakona (član 24. stav 4);\n12) ako u magacinu u kome se čuva više vrsta eksplozivnih materija ne smesti te materije u odvojene prostorije ili u posebno za to izgrađene pregrade, ili sredstva za paljenje drži zajedno sa eksplozivnim materijama (član 25);\n13) ako električne instalacije u magacinu za smeštaj eksplozivnih materija, koji se osvetljava električnim svetlom, ne izvede u skladu sa propisima o tehničkim normativima kojima se uređuje rukovanje eksplozivnim materijama i predviđaju mere za zaštitu života, zdravlja i bezbednosti ljudi, materijalnih dobara i čovekove sredine od eksplozija i požara (član 26. stav 2);\n14) ako se zagrevanje u magacinu, kad je ono neophodno, ne vrši u skladu sa propisanim tehničkim normama (član 27. stav 2);\n15) ako magacin, prodavnicu i priručno skladište za smeštaj eksplozivnih materija ne snabde aparatom ili drugim uređajima za gašenje požara ili gromobranskom instalacijom (član 29);\n16) ako u slučaju nestanka eksplozivnih materija ne preduzme potrebne mere za njihovo pronalaženje i o nestaloj količini eksplozivnih materija odmah ne obavesti najbližu stanicu milicije (član 31).\nZa radnje iz stava 1. ovog člana kazniće se za prekršaj novčanom kaznom od 10.000 dinara do 50.000 dinara i odgovorno lice u organizaciji udruženog rada ili drugom pravnom licu.\nNovčanom kaznom od 10.000 dinara do 800.000 dinara kazniće se za prekršaj organizacija udruženog rada ili drugo pravno lice:\n1) ako eksplozivnim materijama rukuje maloletno lice ili lice koje nije stručno osposobljeno za rukovanje tim materijama, ili eksplozivne materije prenose ili utovaraju ili istovaraju ili smeštaju u magacine ili skladišta lica koja nisu za to stručno osposobljena bez nadzora lica stručno osposobljenog za rukovanje tim materijama (član 7);\n2) ako stavi u promet eksplozivnu materiju za koju nije pribavilo od proizvođača stručno mišljenje o njenim osobinama ili ako uz stručno mišljenje ne priloži deklaraciju i uputstvo o načinu upotrebe eksplozivne materije i uputstvo o načinu njenog uništenja (član 14);\n3) ako prilikom prodaje eksplozivne materije, u oba primerka odobrenja za nabavku eksplozivne materije ne naznači vrstu i količinu prodate eksplozivne materije (član 16);\n4) ako magacin za smeštaj eksplozivnih materija nema ventilaciju ili su otvori za ventilaciju izgrađeni tako da se mogu zatvoriti, odnosno zapušiti ili kroz njih može da prodre voda u magacin (član 28);\n5) ako eksplozivnu materiju u magacinu za smeštaj eksplozivnih materija ne drži u propisanom pakovanju i složenu na način predviđen propisanim tehničkim normativima (član 30).\nZa radnje iz stava 1. ovog člana kazniće se za prekršaj novčanom kaznom od 5.000 dinara do 50.000 dinara i odgovorno lice u organizaciji udruženog rada ili drugom pravnom licu.\nNovčanom kaznom od 10.000 dinara do 50.000 dinara ili kaznom zatvora do 30 dana kazniće se za prekršaj pojedinac:\n1) ako nabavi ili upotrebi eksplozivnu materiju za čije stavljanje u promet nije izdato odobrenje ili koja nije navedena u Listi eksplozivnih materija koje se mogu stavljati u promet (član 4. stav 2);\n2) ako nabavi eksplozivnu materiju za koju nema odobrenje za nabavku (član 15. stav 1);\n3) ako, po završenim radovima, preostalu količinu eksplozivne materije ne vrati organizaciji udruženog rada kod koje ju je nabavio ili je stručno lice ne uništi, ili ako o tome ne obavesti organ koji mu je izdao odobrenje za nabavku eksplozivne materije (član 18. stav 4);\n4) ako ključeve od prostorija u kojima su smeštene eksplozivne materije poveri licu koje se ne stara o smeštaju i izdavanju tih materija (član 23. stav 2);\n5) ako u slučaju nestanka eksplozivnih materija ne preduzme potrebne mere za njihovo pronalaženje ili o nestaloj količini eksplozivnih materija odmah ne obavesti najbližu stanicu milicije (član 31);\nOsuda odgovornog lica u organizaciji udruženog rada ili u drugom pravnom licu za privredni prestup iz člana 34. ovog zakona na novčanu kaznu u iznosu većem od 100.000 dinara povlači, kao pravnu posledicu osude, zabranu vršenja poslova i zadataka prometa eksplozivnih materija.\nPravna posledica iz stava 1. ovog člana traje tri godine od dana pravnosnažnosti presude.\nFunkcioner koji rukovodi saveznim organom uprave nadležnim za unutrašnje poslove dužan je da u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona donese propise iz člana 24. ovog zakona.\nOrganizacije udruženog rada koje se bave prometom eksplozivnih materija dužne su da postojeća skladišta i prodavnice adaptiraju i opreme tako da odgovaraju uslovima utvrđenim ovim zakonom i propisima donesenim na osnovu ovog zakona, u roku od dve godine od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nLista iz člana 13. ovog zakona sadrži i eksplozivne materije za čije je stavljanje u promet izdato odobrenje po propisima koji su važili do dana stupanja na snagu ovog zakona.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaje da važi Zakon o prometu eksplozivnih materija ("Službeni list SFRJ", br. 29/76).


Bajina Bašta korisnici zainteresovani za Čet dejt, Upoznavanje Žena\nBajina Bašta Korisnici Zainteresovani Za Čet Dejt\nDa li tražite partnera? Proverite nove članove u nastavku i možda nađete svog idealnog saputnika. Započnite razgovor i organizujte druženje ove nedelje. Naša zajednica ima više od hiljadu registrovanih korisnika koji ne mogu da dočekaju da se upoznaju sa osobom kao Vi! Kreirajte svoj potpuno besplatan nalog sad\nBajina Bašta Čet dejt


Kosovo se složila sa jednogodišnjim moratorijumom na traženje članstva u međunarodnim organizacijama, dok se Srbije saglasila da takođe godinu dana odustane od kampanje za povlačenje priznanja kosovske nezavisnosti ili traženja od drugih država da ne priznaju Kosovu.\nTo je pretposlednja stavka sporazuma dobijenog od kosovske strane koji su u Beloj kući u petak, 4. septembra, u prisustvu američkog predsednika Donalda Trampa (Trump) potpisali premijer Kosova Avdulah (Avdullah) Hoti i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nSporazum se za dve zemlje razlikuje u jednoj, poslednjoj tački koja se tiče diplomatskih odnosa sa Izraelom.\nTramp: Istorijski dan\n„Ovo je zaista istorijski dan, veoma, veoma važan dan“, izjavio je Donald Tramp tokom ceremonije potpisivanja dogovora.\nPoduvkao je da su obe zemlje posvećene ekonomskoj normalizaciji, koju je nazvao veoma važnom.\n„Posle mnogo godina, decenija nasilne i tragične istorije i godina propalih pregovora, moja administracija predlaže nov način za prevazilaženje razlika, fokusiranjem na stvaranje radnih mesta i ekonomskog rasta“, rekao je Tramp nazvavši dogovor velikim napretkom koji je „svet učinio bezbednijim“.\nTramp je istakao i da je ponosan na lidere Srbije i Kosova, Vučića i Hotija, koji su stavili potpise na dogovor.\nPotpredsednik SAD Majk Pens (Mike Pence) je izjavio da sporazum predstavlja važan korak ka trajnom miru na Balkanu.\nO’Brajen o godini moratorijuma\nNa press brifingu održanom u Beloj kući nakon potpisivanja sporazuma, savetnik za nacionalnu bezbednost i domaćin dvodnevnog sastanka Robert O’Brajan (O`Brien) rekao je da će tačka sporazuma koja previđa jednogodišnji moratorijumom na traženje članstva u međunarodnim organizacijama od strane Kosova i godinu dana odustajanja od kampanje za povlačenje priznanja kosovske nezavisnosti od strane Srbije, dati „vremena da se pregovara o političkim pitanjima“.\n„Mnogo je pitanja o kojima će morati da se razgovara. Naši evropski partneri će dati podršku za mnoga politička pitanja, članstvo u EU, međusobno priznanje… Mnogo je pitanja kojima će se baviti predstavnici Srbije i Kosova. Mi ćemo podržati Evropljane u suočavanju sa tim pitanjima“, kazao je O`Brajan.\nTakođe je dodao i da se nada da će postignuti sporazum i deo koji se odnosi na moratorijumom omogućiti da se „lakše diše“ dok se bave tim pitanjima.\nGrenel: Sporazum proizvod dugog i napornog rada\nNa istoj konferenciji, specijalni izaslanik predsednika SAD za Kosovo i Srbiju Ričard Grenel (Richard Grenell) je poručio da se na sporazumu radilo dugo i naporno.\n„Politika je bila zaglavljena. To svi znaju. Decenijama se govori i svađa o istim stvarima, istim rečima… To je bila noćna mora“, rekao je Grenel.\nNaveo je i da su zato prvo pristupili ekonomiji koju će, kako očekuju, pratiti i politika.\n„Da smo učinili tipičnu političku stvar, ne bi smo imali ovaj sporazum“, istakao je Grenel ocenivši da će postignuti sporazum „obe ekonomije i čitav region pogurati napred“.\nGrenel je naveo da će benefit imati i američki i evropski biznisi koji se do sada nisu usuđivali da posluju na Balkanu, smatrajući ga nestabilnim. „Sada se možemo otvoriti“, poručio je Grenel.\nHoti: Dogovor vodi ka međusobnom priznanju\nPremijer Kosova Avdulah (Avdullah) Hoti izjavio je da je 4. septembra u Vašingtonu potpisan istorijski ekonomski sporazum sa Srbijom, te objašnjavajući njegovu važnost naveo da on znači korak bliže konačnom sporazumu i međusobnom priznanju.\nOn je u obraćanju medijima rekao da sporazum predviđa velike infrastrukturne projekte, autoput i železnicu između Kosova i Srbije.\n„Dobili smo jasno obećanje da će realizacija svih ovih projekta započeti u roku od godinu dana“, rekao je Hoti.\nPonovio je da na sporazum sa Srbijom treba gledati kao na veliki korak ka finalizaciji konačnog sporazuma uz uzajamno priznavanje.\nVučić o 'sjajnom poslu'\nPredsednik Srbije je rekao da je ekonomski sporazum između dveju strana „sjajan posao“ američkog predsednika i njegove administracije, jer su se posvetili postizanju dogovora i da je malo onih koji su hteli da učestvuju u tome.\n„Nismo rešili naše probleme (Srbija i Kosovo, prim.aut.), još je posla pred nama“, rekao je Vučić novinarima u Ovalnoj sobi. Takđe je pozvao je američkog predsednika da poseti Srbiju, te je naveo da je Tramp iskazao spremnost da to i učini.\nNaveo je da je da u petak u Beloj kući postignut bilateralni sporazum između Srbije i Sjedinjenih Američkih Država i da treća strana, odnosno Kosovo, "nije priznata".\n"Imali smo odličan bilateralni razgovor i to je velika čast za Srbiju i mene lično. Dogovorili smo dobre stvari za našu zemlju. Mi ovde nemamo čega da se plašimo", rekao je Vučić.\n"Ono što za nas važno jeste da je kroz bilateralni sporazum direktno određen odnos sa jednom od najvećih sila sveta, da se bavimo ekonomijom i nekim političkim pitanjima, ali koja nisu bolna za našu zemlju", rekao je Vučić.\nDalje, dodao je, dve strane su se obavezale da će raditi na dekriminalizaciji homoseksualnosti, osudi Hezbolaha.\n'Tačke sporazuma nisu iste za Srbiju i Kosovo'\nPredsednik Srbije je naglasio da sporazum sadrži 16 tačaka, ali da one nisu iste za Srbiju i Kosovo.\nTakođe, na njegovom Instagram profilu objavljena je fotografija sa predsednikom SAD, ispod koje je navedeno da je Srbija postigla bilateralni sporazum sa tom državom, a da treća strana nije priznata "što je za nas (Srbiju) veoma važno".\n"Napravili smo dobar sporazum za Srbiju, postignut je ogroman korak napred. Za nas je veoma važno da kroz ovaj sporazum direktno uređujemo odnose sa najvećom silom sveta i da se bavimo ekonomijom pre svega. Napravili smo bilateralni sporazum sa SAD, treća strana nije priznata što je za nas veoma važno", kazao je Vučić.\nTramp o pitanju Kosovo, Srbija i Izrael\nPredsednik SAD, govoreći u Ovalnoj sobi, pre susreta sa liderima dve zemlje, kazao je da će Srbija raditi na tome da premesti ambasadu u Izraelu u Jerusalim, a Kosovo i Izrael su se dogovorili da normalizuju odnose i uspostave diplomatske veze.\n"Još jedan veliki dan za mir na Bliskom istoku - većinski muslimansko Kosovo i Izrael su se dogovorili da normalizuju odnose i uspostave diplomatske veze. Još neke islamske i arapske nacije će ih pratiti", napisao je predsednik SAD na Tviteru dodajući da je Srbija pristala da u julu prebaci ambasadu u Jerusalem.\nRobert O'Brajan je čestitao na Tviteru Srbiji na otvaranju kancelarije Privredne komore u Jerusalimu u septembru i na jakim vezama sa Izraelom.\n"Srbija i Izrael su veliki partneri za SAD. Radićemo sjajne stvari zajedno u budućnosti", citiran je O'Brajan na nalogu Saveta za nacionalnu bezbednost.\nTokom presa u Ovalnoj sobi o ovom pitanju govorio je kosovski premijer Hoti:\n„Upravo sam razgovarao sa gospodinom Benjaminom Netaniahuom (prmijer Izraela) u prisustvu predsednika Trampa. Zahvalio sam mu na spremnosti da prizna Kosovo i dogovorili smo se da odmah uspostavimo diplomatske odnose ”, naveo je kosovski premijer.\nKomentar iz Brisela\nPeter Stano, portparol EU je izjavio da su briselske institucije primile k znanju potpisivanje dokumenta između Beograda i Prištine u Beloj kući u Vašingtonu.\n"Radujemo se što ćemo ovog vikenda i naredne nedelje dočekati strane u Briselu da nastave sa radom na sveobuhvatnom sporazumu na normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije, koji se bavi svim nerešenim pitanjima vezanim za njihov odnos, a u skladu sa međunarodnim pravom i pravnom tekovinom EU ", rekao je Stano.\nPodsetimo, uoči vašingtonskog samita potvrđeno je da će se Vučić i Hoti u ponedaljak, 7. septembra, ponovo sresti u Briselu.\nReakcije u regiji\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović napisao je u poruci na Tviteru da je sporazum Srbije i Kosova korak ka stabilizaciji regiona.\n"Crna Gora pozdravlja potvrdu opredijeljenosti Srbija i Kosovo da kroz danas potpisani Sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa u Vašingtonu, idu ka trajnom rješenju u okviru dijaloga koji vodi EU", napisao je Đukanović u prvoj reakciji iz neke od država Zapadnog Balkana.\nPremijer Albanije Edi Rama pozdravio je sporazum postignut u Beloj kući. Rama je kazao da je ovaj sporazum nastavak puta ka "konačnom priznanju".\nNaglasio je da postizanje sporazuma između Kosova i Srbije nije čin "izdaje".\nAlbanski premijer je takođe spomenuo i inicijativu regionalnog, odnosno "malog Šengena", kojoj su se usprotivile vlasti na Kosovu, a koja će, prema njegovim rečima, da proraditi zahvaljujući "prijateljskoj Americi".\nSporazum inače predviđa da će se obe strane priključiti „Mini Šengen“ zoni. Reč je o zajedničkoj inicijativi Sribije, Albanije i Severne Makedonije iz 2019. godine o slobodnom protoku roba, kapitala i ljudi.\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik pozdravio je potpisivanje sporazuma i čestitao delegaciji Srbije „na uspešnom dogovoru“.\nDodik je čestitao i američkom predsedniku Donaldu Trampu i njegovom timu koji je, kako se navodi, uspešno i bez ishitrenih poteza vodio ovaj proces i doveo ga do kraja.\nDva dana pregovora\nDugoočekivani dvodnevni razgovori u glavnom gradu SAD vođeni su iza zatvorenih vrata, sa povremenim tenzijama.\nNajozbiljnija je u javnost izbila odmah po početku susreta u četvrtak, 3. septembra, kada je srpski ministar finansija Siniša Mali izjavio da se u desetoj tački sporazuma nalazila stavka međusobnog priznanja. Tu vest je potvrdio i Vučić, navodeći da je neprihvatljiva za Srbiju.\nMeđutim, specijalni izaslanik predsednika SAD Ričard Grenel vrlo brzo demantovao je da je Srbiji u sporazumu ponuđeno priznanje Kosova.\nPovratak SAD u proces pregovora Kosova i Srbije obeležio je tekuću godinu, a u samom procesu dominira nastojanje da se ekonomska pitanja izbace u prvi plan, te zamisao da će ona posledično za sobom povući i rešavanje političkih neslaganja.\nEvropska unija koja posreduje u pregovorima od 2011. godine u ovom procesu nije imala ulogu, ali je iz Brisela potvrđeno da su informisani o agendi sastanka. Brisel od juna, kada je Kosovo potpuno ukinulo takse od sto odsto na uvoz proizvoda iz Srbije, što je bio razlog skoro dvogodišnjeg zastoja u pregovorima, je obnovio dijalog.


Zajam online Kutina – Vaš internet priručnik za zajam online - Brzikrediti24\nZajam online Kutina – Vaš internet priručnik za zajam online\nUkoliko ste zainteresovani i želite da znate više o zajam online u gradu Kutina, uključujući kompletnu ponudu zajmova online, na pravom ste mjestu. Na ovoj web stranici ćete pronaći informacije koje su vam neophodne i korisne kako biste ostvarili zajam online. Istraživanja Agencije za bankarstvo su na osnovu anketiranja tržišta predstavila da od 22.760 stanovnika u gradu Kutina, više od 90% je kreditno zaduženo, a velika većina ima pozitivna iskustva sa kratkoročnim pozajmicama.\nSve što treba da znate o tome kako funkcioniše zajam online Kutina jeste da je u pitanju veoma jednostavna procedura, koja ne zahtijeva obimnu papirologiju ili čekanje u redovima. Sve što je potrebno da uradite jeste da ispunite zahtjev online, dostavite potrebnu dokumentaciju i sačekate odobrenje tima kako biste podigli vaš novac. Brzo, jednostavno i sigurno do gotovine koja vam je potrebna.\nŽeliš pozajmicu isti dan – Pronađi najbolju ponudu za Gospić