Poljska radi na svoju štetu ofanzivom protiv „Severnog toka 2“ - Sputnjik Srbija\n21:06 07 Maj 2021\n22:30 24.09.2019 Preuzmite kraći link\nTramp i Duda su, na sastanku u Njujorku ove nedelje na marginama Generalne skupštine UN, razgovarali i o tome koji je nabolji način da se obustavi realizacija projekta izgradnje gasovoda koji je već u završnoj fazi. Kako se navodi u saopštenju Bele kuće, predsednici Poljske i SAD su tokom sastanka razmenili mišljenja o optimalnim varijantama za unapređenje saradnje u oblasti „odbrane, bezbednosti i energetike“, a takođe su se dotakli teme izgradnje „Severnog toka 2“. Podsetimo, Varšava je odbila da produži energetski ugovor sa „Gaspromom“, a ruski gas su zamenili američkim.\nPrema rečima ruskog senatora Vladimira Džabarova, zamenika šefa Spoljnopolitičkog odbora Saveta Federacije, SAD i Poljska ne mogu da spreče implementaciju projekta „Severni tok 2“, a pored toga, gasovod je neophodan kako bi zadovoljio energetske potrebe u Evropi.\n„Oni neće uspeti da spreče izgradnju gasovoda, ali će pokušati da je uspore. Ali ja smatram da to Zapadna Evropa neće prihvatiti, posebno Nemačka, koja je zainteresovana za ruski gas. Poljska je postala američka marioneta i nema svoju politiku. Ona u potpunosti ponavlja reči starijeg brata“, ocenio je Džabarov.\nRuski politikolog Vladimir Kornilov objašnjava zašto pojedine zemlje, na čelu sa SAD, pokušavaju da spreče izgradnju gasovoda.\n„To je jasno — SAD pokušavaju da istisnu Rusiju sa evropskog tržišta gasa nakon što je Amerika postala izvoznik tog goriva. Istovremeno, stara Evropa razume da to šteti njenim ekonomskim i finansijskim interesima. Poljska, baltičke države, a odnedavno i Ukrajina, koja čak ni ne shvata da radi na svoju štetu, pokušavaju da učine sve što mogu kako bi naneli štetu Rusiji“, konstatovao je Kornilov.\nKako je dodao, zbog toga navedene zemlje sprečavaju širenje ruskih gasnih projekata i deluju isključivo u korist SAD, suprotno njihovim nacionalnim interesima.\nNema alternative — ruski gas je ipak neophodan\nPrema mišljenju analitičara za naftu i gas Dmitrija Adamidova, SAD i Poljska očigledno ne mogu da spreče izgradnju gasovoda „Severni tok 2“, jer da mogu, one bi to učinile. Pored toga, analitičar navodi i druge razloge zbog kojih to nije ostvarljivo.\n„Nemačka je nedavno odustala od korišćenja uglja, što znači da bi njena energetika bila nestabilna bez stabilnih kapaciteta. U Nemačkoj zaista ne postoji alternativa za gas. Sa druge strane, cela istočna Evropa je pod uticajem nemačkog sistema za distribuciju gasa: Češka, Austrija... To je faktički jedan sistem. Nemci prosto nemaju izbora — ako žele da se zimi greju, neophodan im je gas, kao i završetak izgradnje gasovoda“, ocenio je naš sagovornik.\nS obzirom na sve te okolnosti, ruski analitičar tvrdi da, bez obzira na sve predstave Poljske sa tankerima koji im isporučuju američki gas, ruski gas svejedno igra veliku ulogu u njenom energetskom bilansu.\n„Ako Poljska zaista preduzme ozbiljne korake kako bi obustavila projekat, sama će dobiti manje količine gasa. Poljska dobija američki gas po mnogo većim cenama, a pored toga, to su nestabilne isporuke i količine nisu velike. Tanker sa gasom je moguće preusmeriti tamo gde je najpotrebniji. Prisetimo se prošle godine, kada su se za vreme teške grejne sezone tankeri sa gasom jednostavno okrenuli i otišli u Kanadu i u Ameriku. Vi čekate gas, a tanker se okrene i ode tamo gde je isplativije i na kraju ostanete bez goriva“, podsetio je Adamidov.\nŠta mogu SAD\nNaš sagovornik zaključuje da se pre svega radi o retorici i nekim političkim momentima, jer Amerikanci promovišu svoj gas.\n„Oni su još za vreme mandata bivšeg predsednika SAD Baraka Obame investirali u infrastrukturu, a kasnije se glasači pitaju — šta preduzimate za unapređenje naših interesa. Pa evo šta — najavili smo sabotiranje ’Severnog toka 2‘. To je predstava kao i sa Ukrajinom, ista pesma. Ruski gas im nije nikakva pretnja“, tvrdi Adamidov.\nGradilište gasovoda "Severni tok 2" u Lenjingradskoj oblasti\nNa kraju, izgleda da protivnici gasovoda „Severni tok 2“ nikako neće uticati na realizaciju tog projekta. Kako su precizirali iz ruske kompanije „Gasprom“, realizovano je 81 odsto projekta, s obzirom da je već 1.989 kilometara gasovoda položeno na dno Baltičkog mora.\nRanije je saopšteno da bi isporuke gasa preko „Severnog toka 2“ trebalo da počnu do ponoći 31. decembra 2019. godine, a tome ne bi trebalo da bude prepreka ni Danska, koja još nije izdala dozvolu za postavljanje gasovoda u svojim teritorijalnim vodama.\nMinistar energetike Rusije Aleksandar Novak ranije je istakao da očekuju pozitivnu odluku Danske, s obzirom da nema nikakvog razloga za negativnim odgovorom i da je samo reč o kašnjenju.\nProjekat „Severni tok 2“ podrazumeva izgradnju dva kraka gasovoda, čiji će ukupni kapacitet iznositi 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje, od obale Rusije, preko Baltičkog mora, do Nemačke. Novi cevovod trebalo bi da bude izgrađen pored „Severnog toka“ do kraja 2019. godine. On će proći kroz teritorijalne vode ili isključivo ekonomske zone država duž obale Baltičkog mora: Rusije, Finske, Švedske, Danske i Nemačke. Ostalo je da se građevinska dozvola dobije još samo od Kopenhagena.


Udruženje za bezbednost i zdravlje na radu Srbije » Upravljanje otpadom po najsavremenijem sistemu\n/ ZAŠTITA ŽIVOTNE SREDINE / Upravljanje otpadom po najsavremenijem sistemu\nUpravljanje otpadom po najsavremenijem sistemu\nAndrijana Tomic on 20/07/2017 - 7:20 am in ZAŠTITA ŽIVOTNE SREDINE\nNajveća stavka u priključenju Evropskoj uniji biće u oblasti zaštite životne sredine.\nPretpostavlja se da za to treba izdvojiti od osam do čak 15 milijardi evra. Šabac je jedan od retkih gradova gde je Evropska unija uložila oko 20 miliona evra u najvažnije ekološke segmente: postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda i regionalnu deponiju.Do pre tri godine gradska deponija bila je u blizini Save, na pola kilometra od centra grada, a svakog dana tu je odlagano stotinu tona otpada i smeća. Nekadašnja zelena oaza, Dudara, neodgovornim potezom tadašnjeg predsednika opštine Zorana Despotovića opredeljena je za deponiju. Međutim, nije se radilo ni po propisima, tako da nije ni postavljena folija, nisu postavljane cevi za gas, a otpad se nije redovno prekrivao slojevima zemlje i mnogim građanima smetao je smrad sa deponije.\nRegionalna deponija u Sremskoj Mitrovici radi po evropskim standardima i planirana je za potrebe oko 300.000 stanovnika. Gradovi Šabac i Mitrovica uložili su po više od milion evra u infrastrukturu i projektnu dokumentaciju.\nDirektor Regionalne deponije “Srem – Mačva” Nebojša Popović ukazuje da se godišnje iz oba grada prikupi 50.000 tona otpada. U Šapcu je izgrađena transfer stanica i specijalnim teretnim vozilom se svakodnevno prevozi na deponiju. Svaka količina smeća se precizno meri, prave se dokumenti o kretanju otpada, što je u skladu sa evropskim tendencijama. Na instalaciji deponije napravljen je i sistem za prečišćavanje vode, prikupljanje procednih, podzemnih i nadzemnih je kompletno u cirkulaciji, i završavaju na deponiji. Obavlja se i monitoring ambijentalnog vazduha. U toku je druga faza rada deponije, linije za separaciju. Očekuje se da će biti proširena lista korisnika deponije otpadom iz Šida, Bogatića i Vladimiraca.\nOtpad se odlaže na površini kasete od oko šest hektara, koja može da primi 440.000 tona neseparatisanog otpada. Planirano je da će ona još šest godina moći da prima otpad, a posle će biti u funkciji nova kaseta. Međutim, najvažniji posao u ovoj oblasti je razvrstavanje otpada, smanjenje količina koja se odlaže i reciklaža. Pored uvođenja druge faze linije separacije potrebna je nova kultura u upravljanju otpadom.\nRazdvajanje i reciklaža svega onoga što je iskoristivo, zajednički napor operatera komunalnih preduzeća i dodatna ulaganja da se smeće razdvaja na izvoru nastanka. Pre svega kao suva frakcija da se ambalažni otpad odvoji i reciklira. Prevashodni cilj je da se zaštiti sredina od uzimanja novih sirovina reciklažom starih, i tu je polje za edukaciju, pre svega mlađe populacije. Direktor Popović smatra da treba poći od škola, da deca dođu i vide na konkretnim primerima kako se upravlja otpadom. Ekonomski moment je takođe bitan jer u Srbiji se reciklira manje od deset odsto otpada, dok se u razvijenom svetu do 90 odsto otpada iskoristi.\nReciklažna ostrva u gradu\nZnačajne korake učinilo je JKP “Stari grad” sa formiranjem reciklažnih ostrva u Šapcu. Tu postoje kontejneri za staklo, papir, tekstil i plastiku, a na posebno mesto se odlaže građevinski otpad. Cilj je da se količina prikupljenog otpada smanji na 17.000 tona godišnje, što je gotovo dvostruko manje nego sada. Sav prikupljeni zeleni otpad, od pokošene trave, lišća i slično, oko tri hiljade tona, kompostira se tako da će biti korisno upotrebljen. Značajno je što se prikupljanje otpada proširilo i na seosku sredinu, što je takođe evropski standard.\nDeponija EU Reciklaža\nRadnik preživeo 40 minuta pod odronom\n20/07/2017 - 7:25 am


Peskov o havariji „Sojuza“: Putin će biti informisan\nRuskom predsedniku Vladimiru Putinu biće predočena celokupna informacija u vezi sa havarijom na raketi-nosaču „Sojuz MS-10“, koja je danas lansirana sa kosomdroma Bajkonur, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nRuski svemirski brod sa troje astronauta iz Rusije, SAD i Evropske svemirske agencije poleteo je na misiju u Međunarodnoj svemirskoj stanici.\nSa kosmodroma Bajkonur lansirana je raketa-nosač „Sojuz U“ sa teretnim brodom „Progres MS-05“. Ovo je prvo lansiranje nakon havarije „Progresa MS-04“ koja se desila 1. decembra 2016. godine.\nSvemirski brod „Sojuz“ nove serije pripojio se Međunarodnoj svemirskoj stanici. U njemu se nalazi nova posada u sastavu: Anatolij Ivanišin (Rusija), Takuja Oniši (Japan) i Ketlin Rubins (SAD).\nRuska svemirska letelica sa ljudskom posadom „Sojuz TMA-18M“ lansirana je jutros ka Međunarodnoj svemirskoj stanici sa kosmodroma Bajkonur, javile su RIA Novosti.\nNa četrdesetu godišnjicu istorijskog „svemirskog rukovanja“ sovjetskog „Sojuza“ i američkog „Apolona“, umesto da razmišlja o produbljivanju kosmičke saradnje, Pentagon se bavi hipotetičkim napadima Rusije i Kine iz kosmosa.


Makron: EU da nastavi da podržava mirne proteste u Belorusiji - 16.08.2020, Sputnik Srbija\nMakron: EU da nastavi da podržava mirne proteste u Belorusiji\nEvropska unija trebalo bi da nastavi da podržava mirne proteste u Belorusiji, izjavio je francuski predsednik Emanuel Makron. 16.08.2020, Sputnik Srbija\nizbori i protesti u belorusiji, evropa, svet, vesti, emanuel makron, belorusija, protesti\n© AP Photo / Daniel ColePredsednik Francuske Emanuel Makron\nEvropska unija trebalo bi da nastavi da podržava mirne proteste u Belorusiji, izjavio je francuski predsednik Emanuel Makron.\n„Evropska unija bi trebalo da nastavi da mobiliše podršku stotinama hiljada Belorusa koji se mirno zalažu za poštovanje njihovih prava, sloboda i suvereniteta“, napisao je francuski lider na svom nalogu na Tviteru.\nL'Union européenne doit continuer de se mobiliser aux côtés des centaines de milliers de Biélorusses qui manifestent pacifiquement pour le respect de leurs droits, de leur liberté et de leur souveraineté.\nU Minsku je u nedelju održan skup hiljade protivnika aktuelne beloruske vlasti, pri čemu akciju nije odobrila gradska vlast. Učesnici mitinga prošetali su od znaka „Minsk – grad-heroj“ do zgrade vlade, održali su protest ispred istražnog pritvora u kome se nalaze pritvoreni neki lideri beloruske opozicije.\nU Belorusiji već nedelju dana traju protesti građana nezadovoljnih organizacijom i rezultatima izbora. Sva četiri opoziciona kandidata saopštila su da ne prihvataju rezultate izbora.\nTokom protesta izbili su sukobi sa policijom. Za razbijanje demonstranata snage bezbednosti koristile su vodene topove, suzavac, šok-bombe i gumene metke. Kako je saopštio MUP zemlje, jedna osoba je poginula, a mnogi su zbog povreda hospitalizovani.\nPrema podacima Centralne izborne komisije, na izborima održanim 9. avgusta pobedio je aktuelni predsednik Aleksandar Lukašenko sa 80,08 odsto osvojenih glasova.


Podrška devet stranaka Ćuriću za gradonačelnika\nDevet političkih stranaka danas je u Trebinju potpisalo koalicioni sporazum o podršci Mirku Ćuriću, kandidatu za gradonačelnika na predstojećim lokalnim izborima.\nAktuelnog gradonačelnika Trebinja iz SNSD-a još su podržali DNS, SP, Pokret za Trebinje, Partija ujedinjenih penzionera, Ujedinjena Srpska, NDP, Prva srpska demokratska stranka i Demos.\nĆurić je zahvalio svim koalicionim partnerima koji su mu danas dali podršku i istakao da je to kandidatura svih njih, njihovog članstva i svih građana.\n"Hoćemo da i u dobru i zlu budemo složni i nemamo čega da se bojimo. Očekujemo 70 odsto podrške, ne zato da bi mi u tome uživali, nego da bi imali podršku da sprovedemo sve one projekte koje smo planirali", istakao je Ćurić.\nOn je rekao da je cilj da Trebinje bude lijepo svim građanima koji u njemu žive, ali i svima onima koji dolaze u ovaj grad.\nPotpisivanjem ovog sporazuma dogovoreno je da svi politički subjekti daju ideje koje će biti objedinjene u zajedničku platformu.\nĆurić je podsjetio da je više od 90 odsto projekata koji su bili u prethodnoj izbornoj platformi odrađeno ili se rade.\n"Više od 60 novih programa uradili smo za četiri godine koje niko do sada nije radio, a isto tako nisu izostale investicije. Više od 85 investicija za četiri godine, koje nisu male, je urađeno ili se radi tako da ćemo zajednički nastupiti kao pravi tim", pojasnio je Ćurić.\nOn je izrazio nadu da će timski rad i njegova snaga pokazati rezultate i djela za bolje svih građana Trebinja i cijele Republike Srpske.\nGeneralni sekretar SNSD-a Luka Petrović, koji je i predsjednik Gradskog odbora SNSD-a u Trebinju, rekao je novinarima da su zauzeli jedinstven stav da ova devetočlana koalicija treba da osvoji 21 mandat u Skupštini grada, odnosno 70 odsto glasova i isto toliko da usmjeri kandidatu za gradonačelnika, koliko je on i osvojio na prijevremenim izborima u februaru 2019. godine.\n"Predstavnici svih političkih subjekata će koordinisano raditi na provođenju predizbornih aktivnosti, kao i formiranju skupštinske većine i vlasti nakon izbora. Postoji apsolutno jedinstvo da u svim političkim subjektima, postoji apsolutna volja za podršku kandidatu Ćuriću", rekao je Petrović.\nOn je dodao da bez velikih euforija očekuju nove programe u sljedećem četvorogodišnjem periodu koje su politički subjekti iznjedrili, ali i da se nastavi sa stabilizacijom gradskog budžeta, redovnom isplatom svih mjera i nastavak investicionih aktivnosti.\n"Uskoro ćete čuti za nove projekte koje je gradska uprava na čelu sa gradonačelnikom planirala za razvoj našeg grada, regije i sigurno je da će podrška ovih devet političkih subjekata biti stoprocentna, apsolutna, nedvosmislena i to će se pokazati na rezultatima izbora koji budu održani ove godine", rekao je Petrović novinarima.\nPredsjednik Gradskog odbora DNS-a u Trebinju Jovica Vlatković rekao je da potpisani kolektivni sporazum za ova grad i njegove stanovnike znači sigurnu budućnost za naredne četiri godine da bi se nastavio kontinuitet pokrenutih investicija.\n"Najbitnije je da se stvore preduslovi za neke druge investitore koji bi stvorili neka radna mjesta", rekao je Vlatković, koji je zahvalio Ćurići i ocijenio da će zajednički da ostvare dobar rezultat.\nPredsjednik Socijalističke partije u Trebinju Rajko Ćapin rekao je novinarima da je najvažnije da rade u opštem interesu, a to je da nastave kontinuitet realizacije uspješnih projekata koji su počeli, svjesni da to neće biti nimalo lako s obzirom na trenutne okolnosti.\nGost "ATV jutra": Miloš Stevanović, poslovni direktor DNS-a


Šef NATO u razgovoru s Vučićem ocenio situaciju na Kosovu kao zabrinjavajuću\nPolitika Autor:Fonet26. sep. 202113:57 > 15:08\nFoto: TANJUG/John Thys, Pool via AP\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas telefonom sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom povodom situacija na Kosovu i Metohiji koju je, kako se navodi u saopštenju kabineta predsednika, Stoltenberg ocenio kao zabrinjavajuću.\nSavet za bezbednost Kosova: Institucije su za očuvanje reda i vladavine zakona\n„Sedam dana traje potpuna okupacija oklopnim vozilima severa Kosova i Metohije koje sprovodi Priština i svi u međunarodnoj zajednici ‘gromoglasno ćute'“, naglasio je Vučić.\nOn je dodao da su svi „iznenada zabrinuti kada na teritororiji centralne Srbije ugledaju srpske helikoptere i avione, jer valjda ne bi trebalo da postoje, ili ne bi smeli da polete dok im Kurti ili neko iz međunarodne zajednice to ne odobri“.\nVučić je istakao da Srbija poštuje sve međunarodne sporazume koje je potpisala i da će se uvek ponašati odgovorno i ozbiljno, ali da i dalje pita kad kreće formiranje Zajednice srpskih opština i kada će oklopne jedinice kosovskog premijera Aljbina Kurtija biti povučene sa severa Kosova i Metohije.\nNa kraju, uz zahvalnost generalnom sekretaru Stoltenbergu „na korektnom odnosu i želji da sasluša srpsku stranu“, Vučić je postavio pitanje koju je to normu i međunarodni propis Srbija prekršila danas, juče ili bilo kad, navodi se u saopštenju\nBONUS VIDEO: Stop za srpske tablice na Kosovu\nAleksandar VučićJens StoltenbergKosovoKosovo i MetohijaNATO


Belgija pozvala na razgovor izraelsku ambasadorku\n► Belgija pozvala na razgovor izraelsku ambasadorku\n15.05.2018 | 17:02h ► 17:50h Brisel\nBelgijski ministar spoljnih poslova Didije Renders pozvao je danas na razgovor izraelsku ambasadorku nakon izjave da su svi Palestinci ubijeni u jučerašnjem nasilju u Gazi "teroristi".\nPremijer Belgije Šarl Mišel rekao je da je bio "šokiran" intervjuom u kom ambasadorka Simona Frankel kaže da su ubijeni u jučerašnjim sukobima "teroristi, 55 terorista".\nRenders je rekao da se "očigledno ne može prihvatiti komentar u kom se kaže da su svi ubijeni i ranjeni teroristi". Takođe, kao neprikladna je ocenjena i ambasadorkina izjava da su izraelski vojnici morali da deluju pre nego što je njihovoj strani došlo do žrtava.\n"Tu su bile dve izjave koje ne mogu da prihvatim, a jedna je o proporcionalnoj upotrebi sile jer nisu mogli da čekaju na izraelske žrtve. Nije bilo nijedne", rekao je Renders.\nRSF pozvala međunarodni sud da istraži zločine nad palestinskim novinarima\nOrganizacija Reporteri bez granica (Reporters sans frontieres - RSF) pozvala je danas Međunarodni krivični sud (MKS) da istraži "ratne zločine" izraelske vojske protiv palestinskih novinara, saopštila je danas ta međunarodna organizacija sa sedištem u Parizu.\nRSF pominje da je izraelska vojska direknim snajperskim napadom gađala 20 palestinskih novinara na teritoriji Gaze tokom protesta započetih 30. marta, u kojima je juče ubijeno skoro 60 Palestinaca.\n"Obraćajući se Međunarodnom krivičnom sudu, RSF poziva izraelske vlasti da strogo poštuju međunarodno pravo", izjavio je generalni sekretar te organizacije za zaštitu novinara Kristof Deloar.\nRSF se pozvala na član 15 Statuta Međunarodnog krivičnog suda, koji predviđa da tužilac tog suda može da otvori istragu na sopstvenu inicijativu posle izveštaja da postoji mogućnost počinjenih zločina u nadležnost MKS-a.\nPrema navodima RSF-a, nekoliko novinara je gađano dok su izveštavali o protestu u pojasu Gaze, među kojia su palestinski kamerman Omar Hamdam, ranjen u nogu, i Vael Daduh, palestinski dopisnik Al Džazira, ranjen u ruku.\nRSF je dodala da je od početka palestinskih protesta 30. marta, ranjeno 20 novinara, među kojima su neki imali jasne oznake da su novinari.\n"Izraelske vlasti nisu smele da ignorišu prisustvo novinara, pored civila i demonstranata. Vlasti nisu ispunile osnovni zadatak da gađenjem stvarnom municijom jasno razlikuju te osobe koje su zaštićene", dodao je Deloar i dodao da namerno i ponovljeno kršenje međunarodnog humanitarnog prava predstavlja ratni zločin.


Mladi bračni par iz Sombora deli zajednički život, ali i poslovnu viziju foto: Shutterstock\nMladi bračni par iz Sombora odlučio je da svoje stručno znanje iskoristi za razvoj proizvodnje kozmetike.\nSada se na policama jednog poznato trgovinskog lanca za prodaju kozmetike nalaze i njihovi proizvodi.\nMila i Mladen dele zajednički život, ali i poslovnu viziju. Spojili su svoje znanje i stručnost, a rezultat tog upornog rada su jedinstveni, prirodni kozmetički proizvodi za negu kose.\n"Mi se bavimo proizvodnjom prirodne kozmetike . Naša dva proizvoda, koja su i naši prvi proizvodi su na prirodnoj bazi. Sve komponente su sertifikovane i derivati su prirodnih elemenata. Po tome se najviše i razlikujemo od drugih proizvođača koji su trenutno prisutni na tržištu. Koliko mi znamo nema proizvoda za kosu na prirodnoj bazi", kaže Mila Subotić, master tehnologije.\nSvojim kvalitetom izborili su mesto u jednom evropskom kozmetičkom trgovinskom lancu. Kažu dobra im je to referenca za dalji razvoj proizvodnje i osvajanje novih kupaca i tržišta.\n"To je nama značajno jer tako veliki trgovinski lanac daje neku vrstu kredibiliteta na tržištu i samim tim pomaže vam u izgradnji vašeg brenda. Normalno je da su ugovori sa velikim trgovinskim lancima ekskluzivna prodaja nekoliko meseci, a posle toga birate sami vaš dalji nastup na tržištu", kaže Mladen Subotić, doktor industrijskog inženjerstva i industrijskog menadžmenta.\nOvi mladi preduzimljivi Somborci imaju ideja i za nove proizvode i nova tržišta. Prvi korak biće osvajanje tržišta Bosne i Hercegovine i Hrvatske, a zatim i Evrope.\n"Dalji planovi su da proširimo paletu proizvoda za kosu. Planiramo dva nova proizvoda na bazi ulja, a u budućnosti i preparate za negu lica i tela", kaže Mila.\nOno što Mila i Mladen ističu jeste podrška porodice. A za razvijanje poslovne ideje potrebna je vizija, cilj i strpljenje. Mila je napustila posao koji je radila i hrabro zakoračila u neizvesne preduzetničke vode, ali kaže nije pogrešila.\n"Sami kreirate svoje radno vreme, proizvode koje želite da pravite. Ne radite za drugog već za sebe", kaže Mila.\n"To je puno radno vreme 24 sata. Tako da je dobro što smo zajedno u ovome, jer svoje i radno i slobodno vreme provodimo radeći ono što volimo tako da je to velika prednost. Nekoliko godina smo razvijali našu ideju, pratili svetske trendove, a i danas se stalno usavršavamo", kaže Mladen.\nMila i Mladen svima koji žele, a nemaju hrabrosti upustiti se u sopstvenu preduzetničku priču poručuju - pasti, ustani i nikada ne odustati.


KOLAROV IDE KOD MIHE: Bolonja zainteresovana za Srbina\n20.06.2021. • 13:48\nIzgleda da će Mihajlović i Bolonja uspeti u svojoj nameri\nAleksandar Kolarov je protekle sezone postao šampion Italije kao igrač Intera, ali je vrlo brzo postalo jasno da posle jedne godine u milanskom timu za njega neće biti novog ugovora.\nBolonja koju sa klupe vodi Siniša Mihajlović želi da u svojim redovima vidi Kolarova. Bivši selektor Srbije želi levog beka u svom timu, a Valter Sabatini mu je već ponudio ugovor do leta 2022. uz opciju još godinu dana produžetka saradnje.\nSabatini, sada sportski direktor Bolonje, inače je čovek koji je 2007. doveo Kolarova u Lacio, pa se i u tome vidi dodatni razlog zbog čega se očekuje prelazak bivšeg kapitena Srbije u redove ovog člana Serije A.


Portal Sarajevo-RS.com - Tender za pasoše spasen, ali još visi o koncu\nTender za pasoše spasen, ali još visi o koncu\nsreda, 06 septembar 2017 14:38\nAgencija za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka (IDDEEA) BiH uvažila je dio žalbi austrijske firme "Osterreichische Staatsdruckerei" na uslove tendera za nabavku pasoških knjižica kako bi tenderski postupak bio spasen od novog poništavanja.\nPortparol IDDEEA Branimir Gojković kaže da je rok za ulaganje žalbe na to rješenje pet dana od dana njegovog prijema. IDDEEA je rješenje donijela 28. avgusta, a nova žalba još nije podnesena.\n„Rok za dostavljanje ponuda na tender, koji je raspisan 10. avgusta, bio je 26. septembar, ali će on sada biti produžen za nekoliko dana. To je posljedica obustavljanja postupka nakon ulaganja žalbe, a rok za dostavljanje ponuda se produžava u zavisnosti od toga koliko je vremena proteklo do okončanja tog žalbenog postupka“, kaže Gojković.\nPojasnio je da su Austrijanci uložili žalbu na neke kriterijume u tenderskoj dokumentaciji, da je ona uvažena i da su sporni dijelovi promijenjeni.\n„Nemoguće je, međutim, izaći u susret svim ponuđačima i njihovim zahtjevima i IDDEEA je prihvatila samo ono za šta smo smatrali da je osnovano. Ako ne bude žalbe na naše rješenje, žalbeni postupak biće završen. U slučaju da ponovo podnesu žalbu, mi bismo procijenili da li je to osnovano ili nije. Ako žalba bude osnovana, mi ćemo opet donijeti rješenje, a ako smatramo da je neosnovana, proslijedićemo je drugostepenom organu na odlučivanje, a to je Kancelarija za razmatranje žalbi koja donosi konačan sud“, rekao je Gojković.\nIDDEEA je u tenderu objavljenom u avgustu izmijenila uslove na koje su se žalili ponuđači na prethodnom tenderu, zbog čega ga je i poništila Kancelarija za razmatranje žalbi. Osnovni kriterijum u posljednjem tenderu je najniža cijena.\nPrije toga, Kancelarija za razmatranje žalbi je početkom godine dva puta poništavala tendere za nabavku pasoša.\nUlaganje žalbi na tendersku proceduru može ponovo dovesti do probijanja predviđenog roka za potpisivanje četvorogodišnjeg ugovora o nabavci pasoških knjižica. Zbog takve situacije je početkom godine ugovor sa trenutnim dobavljačem pasoša "Milbauerom" produžen za godinu kako građani ne bi ostali bez putnih isprava.\nNema problema u izdavanju pasoša\nBranimir Gojković kaže da trenutno nema zastoja u izdavanju pasoša jer je ugovor sa „Milbauerom“ na snazi do 21. marta naredne godine.\n„Tada će sa novoizabranim ponuđačem biti popisan ugovor o nabavci pasoša za period od četiri godine“, kaže Gojković.\nViše iz ove kategorije « RAK: Plaćanje ili blokada računa Kovač: Ako RTRS ne plati, kaznu ćemo naplatiti prinudno »


15-03-2019 09:34 Izdvojeno Srbija Politika\nTzv. kosovski predsednik Hašim Tači ističe da se ne sme pokvariti odnos Prištine sa SAD, i dodaje da trenutna situacija izaziva "entuzijazam" u Beogradu.\n"Od onoga što vidim i šta sam video na diplomatskom planu, Srbija je za to da ne dođe do dijaloga. U Srbiji postoji entuzijazam zbog zastoja na Kosovu. Ako se dijalog nastavi, Srbija će biti primorana da prizna Kosovo", naveo je kosovski predsednik.\n"Zapadne zemlje su razočarane načinom na koji Priština sa njima sarađuje", rekao je Tači ali je ocenio da "neće biti štete".\n"Zahtevi Amerikanaca i međunarodne zajednice je da se poštuje savet da bi se otvorila mogućnost za nastavak dijaloga. Ovaj proces se ne može jednostrano odblokirati i ne može se tolerisati uslovljavanje Beograda. Kosovo će delovati paralelno s međunarodnom zajednicom. Verujem u to, jer sam bio uz naše partnere i takve stvari će biti prevaziđene", naveo je kosovski predsednik.\n"Kada se dotakne crvena linija, onda će oni intervenisati", tvrdi Tači.\nJezivo proročanstvo srpskog monarha Gavrila pročitajte OVDE.\nDiskusija Tačija i Vučića u Minhenu\nERDOGAN PORUČIO AMERICI: Ne odustajemo od S-400, kupićemo i Patriot ako nam uslovi budu odgovarali


Rada Radišić, rukovodilac Službe ljudski resursi, Sberbank a.d. Banja Luka je ovim povodom izjavila: „Završetak studija, potraga za poslom i preuzimanje odgovornosti za vlastitu budućnost, egzistenciju i samostalno odlučivanje je faza u kojoj se najviše nalaze mladi ljudi koji upravo završavaju ili su završili studije. Želeći da podržimo upravo mlade ljude, njihov razvoj nakon fakulteta i odgovornosti koje preuzimaju sa narednim životnim uspjesima i izazovima Sberbank a.d. Banja Luka je u saradnji sa Ekonomskim fakultetom iz Banjaluke omogućila studentima Ekonomskog fakulteta da steknu iskustvo u procesu zapošljavanja, a nakon toga i teorijsko i praktično iskustvo u bankarstvu. Nakon završenog perioda stručnog osposobljavanja i usavršavanja od tri mjeseca kandidati, koji pokažu najbolje rezultate u periodu angažovanja će dobiti ponudu za posao i mogućnost daljeg razvoja i građenja karijere u Sberbank a.d. Banja Luka.“\nTagovi: ekonomski fakultetSberbank Banja Lukastudentivazno


Nema zainteresovanih kupaca\nNaslovnica NAJNOVIJE Privreda Nema zainteresovanih kupaca\nPrijepolje – Na ponovljenoj, drugoj po redu aukciji o prodaji stopostotnog kapitala Tekstilnog kombinata „Ljubiša Miodragović“ koju je Agencija za privatizaciju bila zakazala za 19. mart, nije bilo zainteresovanih kupaca.\nPočetna cijena od 180 miliona dinara, što iznosi umanjenje za 50 odsto u odnosu na prvu, neuspjelu aukciju od 29. januara, koliko je trebalo platiti za 4.500 kvadratnih metara proizvodnih hala, magacina i drugih poslovnih prostorija kao i 11 hektara zemljišta, bila je previsoka za investitore, što sve više potvrđuje riječi ovdašnjih preduzetnika da će se u nekadašnjem prijepoljskom gigantu tekstilne industrije u dogledno vrijeme veoma teško pokrenuti zaustavljene mašine.\nU proizvodnim pogonima predionice, tkačnice, dorade i konfekcije prijepoljskog Tekstilnog kombinata „Ljubiša Miodragović“, ranije nosioca razvoja opštine, na koji sada podsjeća samo ime firme, konzervirane su mašine za kojima je, prije tri decenije, kada je fabrika bila u najboljim proizvodnim godinama, radilo više od 3.000 radnika. Nakon realizacije više socijalnih programa, u Kombinatu je ostalo samo desetak radnika kao fizičko-tehničko obezbjeđenje. Nova aukcija je odložena za 23. april, a zakonske odredbe daju mogućnost da cijena sljedeće prodaje prijepoljskog Kombinata bude niža za čak 80 odsto u odnosu na prvu početnu vrijednost kapitala ovog preduzeća koja je iznosila 373 miliona dinara.\nNakon prije više od godinu i po dana poništene privatizacije Tekstilnog kombinata, i to zahvaljujući, prije svega bivšim radnicima, njegov kapital sada se nalazi u vlasništvu Akcijskog fonda Republike Srbije.


Dnevni list Politika pokreće pilot projekat "Srbi u svetu" - dodatak posvećen našim ljudima u dijaspori i regionu. U pitanju je poseban mesečni dodatak lista Politika, koji bi predstavljao aktivnosti naših sunarodnika van granica zemlje. Radi se o projektu za 2015. godinu.\nDodatak bi se objavljivao na dve strane Politikinog A3 formata. Pored štampanog izdanja, dodatak bi bio dostupan i u PDF formatu (koji bi bio dvojezičan: srpski i engleski jezik).\nImajući u vidu da više od pet miliona Srba živi širom sveta i da je evidentirano 1.100 srpskih udruženja van zemlje, od nacionalnog i javnog interesa je njihovo čvršće povezivanje sa maticom. Kroz Politikin dodatak "Srbi u svetu" biće promovisani srpski jezik, kultura i tradicija. Takođe, naši sunarodnici bi bili u prilici da i sami predlažu teme ali i šalju tekstove o najznačajnijim i najvažnijim događajima u inostranstvu. Na taj način bi bili deo Politikine dopisne mreže iz celog sveta na dobrovoljnoj i neprofitnoj osnovi.\nCilj projekta je razmena informacija i kontakata između Srba u inostranstvu sa domovinom, predstavljanje aktivnosti naše dijaspore, jačanje kulturne saradnje, očuvanje kulture, tradicije i jezika, podsticanje povratničkog preduzetništva i predstavljanje naših uspešnih pojedinaca (inženjera, studenata na prestižnim univerzitetima, umetnika, ktitora, preduzetnika...).\nList Politika će obezbediti novinara koji će stupiti u kontakt sa sagovornikom, napisati tekst i pripremiti ga za objavljivanje, urednika koji će redigovati tekst i opremiti ga za objavljivanje, grafičkog dizajnera, grafičkog urednika i urednika fotografije, koji će odobriti pripremljen likovno-grafički i tekstualni materijal i prelomiti ga, kao i sistem distribucije u zemlji i svetu.\nSadržaj dodatka biće dostupan i u elektronskoj formi putem pretplate na PDF izdanje.\nZainteresovana udruženja i pojedinci mogu da dostave svoje podatke diplomatsko-konzularnim predstavništvima R. Srbije.


Junkerovo Pismo o namerama: Izvesti stabilnost na Zapadni Balkan - European Western Balkans\nŽan-Klod Junker; Foto: Tanjug / Dragan Kujundžić\nSTRAZBUR – Predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker održao je danas godišnji Govor o stanju Unije pred poslanicima Evropskog parlamenta u Strazburu. Nakon toga, uputio je predsedniku Parlamenta Antoniju Tajaniju i trenutno predsedavajućem EU, austrijskom kancelaru Sebastijanu Kurcu, Pismo o namerama Evropske komisije, koje se odnosi na inicijative koje će ovo telo sprovesti u toku naredne godine.\nKao glavne ciljeve u poslednjoj godini svog mandata, Junkerova komisija izdvojila je reforme u oblastima trgovine, ekonomske i monterane unije, digitalizacije i energetike. Takođe su spomenute i migrantska politika i demokratizacija Unije.\nNajznačajnija inicijativa za region Zapadnog Balkana svakako je deveti prioritet naveden u Pismu, koji se odnosi na EU kao “jačeg globalnog aktera”. Ovaj prioritet poziva na efikasnije donošenje odluka u oblasti zajedničke spoljne i bezbednosne politike.\nIako se u okviru samog prioriteta Zapadni Balkan ne pominje, na drugom mestu ovog dokumenta, Predsednik Junker navodi ciljeve kojima bi “ujedinjenija, jača i demokratskija Unija” trebalo da se bavi.\n“Treba da zajednički oblikujemo svet, da izvozimo stabilnost, ponajpre na Zapadni Balkan, i da branimo međunarodni poredak zasnovan na pravilima i našim vrednostima”, navodi se u Pismu.\nU retrospektivi rada komisije, objavljene u brošuri uz Pismo o namerema, kao postignuća rada Komisije u toku poslednjih godinu dana izdvajaju se i nova Strategija proširenja doneta u februaru, kao i majski Samit u Sofiji između članica EU i zemlaja Zapadnog Balkana, prvi u poslednjih 15 godina.\nGovor o stanju unijePismo o nameramaŽan Klod Junker\nLajčak: EU dobrovoljno ispraznila region Zapadnog Balkana\nEU: Produžene ekonomske sankcije Rusiji


Kameron protiv "breksita"\nBritanski premijer Dejvid Kameron tokom govora o EU u Britanskom muzeju u Londonu, 9. maja 2016.\nBritanski premijer Dejvid Kameron upozorio je danas da bi za Britaniju porastao rizik od rata ukoliko bi odlučila da napusti Evropsku uniju na predstojećem referendumu.\nKameron je danas održao važan govor o nacionalnoj bezbednosti dok se kampanja za takozvani "breksit" privodi kraju pred glasanje 23. juna o tome da li zemlja želi da nastavi članstvo u 28-članom savezu.\n“Da li možemo biti sigurni da su mir i stabilnost na našem kontinentu van bilo kakve sumnje i da li je taj rizik vredno preduzeti. Ja ne bih žurio da donesem takav zaključak,“ upitao je britanski premijer.\nOn je izneo argument da je Evropska unija pomogla da se ugasi nasilje u prošlosti kada su zemlje decenijama vodile ratove.\nIzolacionizam nikada nije bio od koristi ovoj zemlji, dodao je Kameron i upozorio na potencijalno razorne ekonomske posledice ukoliko Britanija odluči da “okrene ledja” Evropskoj uniji. To bi, kako je rekao, svako domaćinstvo u Britaniji koštalo 6.200 dolara do 2030.\nPrema poslednjim anketama, Britanci su gotovo potpuno podeljeni po ovom pitanju - 50 prema 50 odsto.


RTS :: Lejkersi posle preokreta nadigrali Indijanu, Majami ubedljiv protiv Čikaga\nKošarka Lejkersi posle preokreta nadigrali Indijanu, Majami ubedljiv protiv Čikaga\nsubota, 13. mar 2021, 08:25 -> 08:40\nLejkersi posle preokreta nadigrali Indijanu, Majami ubedljiv protiv Čikaga\nKošarkaši LA Lejkersa su na svom terenu nadigrali tim Indijane sa 105:100 posle rezultatskog preokreta u poslednjoj četvrtini, a dvostrukim dvocifrenim učinkom predvodili su ih Kajl Kuzma i Lebron Džejms. Majami je na gostovanju nadigrao Čikago 101:90, a predvodili su ih Džimi Batler i Goran Dragić.\nTim Indijane je odlično ušao u meč na parketu Stejpls centra i dobio prvu četvrtinu na gostovanju, a domaćini su potom samo uspevali da održe ravnopravan duel do poslednje četvrtine.\nKada se učinilo da će Lejkersi doživeti i treći uzastopni poraz razigrao se Kajl Kuzma i dragoceno doprineo rezultatskom preokretu koji im je doneo pobedu.\nKuzma je bio najefikasniji u timu pobednika sa 24poena i 13 skokova, a sa dabl-dabl učinkom ga je pratio i Lebron Džejms sa 18 poena i deset asistencija.\nIndijani je bila slaba uteha što je Malk Brogdon bio najefikasniji igrač meča sa 29 poena uz 7 skokova i 6 asistencija, a Sabonis ga pratio sa 20 poena uz 14 skokova i 8 asistencija.\nZa razliku od Lejkersa, Čikago nije na svom terenu uspeo da načini preokret protiv Majamija koji je prvu četvrtinu dobio sa osam poena razlike.\nDomaćini su potom samo u drugoj uspeli da se približe na koš razlike ali je to bilo sve jer su u nastavku gosti oprt preuzeli inicijativu i samo se postavljalo pitanje sa kojom razlikom će dobiti meč.\nPobedničku ekipu su predvodili Džimi Batler sa 28 poena uz tri skoka i 8 asistencija, a Goran Dragić je meč završio sa 25 poena uz 7 skokova i 5 asistencija.\nU poraženom Čikagu Zek Levin je sa 30 poena i po 6 skokova i asistencija bio najefikasniji igrač meča ali im je to slaba uteha.\nNikola Jokić nastavio je seriju sjajnih igara i u finišu meča doneo Denveru pobedu nad Memfisom sa 103:102 na gostovanju, a i Filadelfija je slavila nad Vašingtonom sa 127:101 ali je tu pobedu vodećeg tima na tabeli Istočne konferencije obeležila povreda centra Džoela Embida.\nMemfis - Denver 102:103\nNju Orleans - Klivlend 116:82\nVašington - Filadelfija 101:127\nČikago - Majami 90:101\nJuta - Hjuston 114:99\nLA Lejkers - Indijana 105:100\n1. Filadelfija 76ers 26-12\n2. Bruklin nets 25-13\n3. Milvoki baks 23-14\n4. Majami hit 20-18\n5. Boston seltiks 19-18\n6. Šarlot hornets 18-18\n7. Njujork niks 19-19\n8. Toronto reptors 17-20\n9. Atlanta hoks 17-20\n10. Indijana pejsers 16-20\n11. Čikago buls 16-20\n12. Vašington vizards 14-22\n13. Klivlend kavalirs 14-23\n14. Orlando medžik 13-25\n15. Detroit pistons 10-27\n1. Juta džez 27-9\n2. Finiks sans 25-11\n3. Los Anđeles lejkers 25-13\n4. Los Anđeles klipers 25-14\n5. Denver nagets 22-15\n6. Portland trejlblejzers 21-15\n7. San Antonio spars 19-15\n8. Dalas meveriks 19-17\n9. Memfis grizlis 17-17\n10. Golden Stejt voriors 19-19\n11. Oklahoma Siti tander 16-21\n12. Nju Orleans pelikans 16-22\n13. Sakramento kings 15-22\n14. Hjuston rokets 11-24\n15. Minesota timbervulvs 8-29


Britanske kompanije žele učešće u izgradnji srpske energetske infrastrukture Britanske kompanije žele učešće u izgradnji srpske energetske infrastrukture\nPostoji velika zainteresovanost britanskih kompanija za učešće u izgradnji energetske infrastrukture u Srbiji, izjavila je Nj.e Šan Meklaud, ambasadorka Velike Britanije u Beogradu, tokom razgovora sa potpredsednicom Vlade Republike Srbije i ministarkom rudarstva i energetike Zoranom Mihajlović.\n“Dva pitanja, veoma značajna za sve, su energetska bezbednost i energetska tranzicija, a naša saradnja u oblasti Zelene agende i energetske diverzifikacije može da pomogne obema državama, kao i čitavom regionu, naglasila je ambasadorka.\nPrema njenim rečima, Srbija je u fokusu ne samo zbog toga što je najveća zemlja u regionu, već i zato što je ostvaren veliki ekonomski napredak, a velike mogućnosti za unapređenje saradnje postoje i u oblasti izgradnje energetske infrastrukture.\nNa sastanku je razgovarano i o potpisivanju memoranduma o saradnji Srbije i Velike Britanije u oblasti energetske tranzicije i borbi sa klimatskim promenama, čime će dodatno biti unapređeni odnosi dveju država.\nTakođe, bilo je reči i o projektima u oblasti razmene iskustava i korišćenja novih tehnologija, novih kapaciteta za proizvodnju energije koji koriste OIE i projektima. koje Ministarstvo realizuje sa ciljem unapređenja energetske efikasnosti.\nMihajlović je istakla da je energetika najvažnija tema u čitavom svetu, a da će poslednja situacija sa prekidom isporuke gasa Poljskoj i Bugarskoj imati ekonomske i energetske posledice i na Evropsku uniju i na naš region.\nOdbacujemo navode da naše države finansiraju političke ili ekološke proteste u Srbiji. Ove tvrdnje ne odražavaju naše partnerstvo sa Srbijom. Od početka procesa demokratske tranzicije...\nPolaganje venca u čast doktorke Elsi Inglis i pripadnica Bolnice škotskih žena\nDiplomatija 20 septembar 2021\nZamenica ambasadorke britanske ambasade u Srbiji Šantel Ker i vojni ataše, pukovnik Saša Toumz, položili su venac na spomen-česmu Crkvenac u Mladenovcu, koju su...\n“Za sada nema problema u snabdevanju našeg tržišta gasom, dobijamo ugovorene količine, ali smo spremni ukoliko dođe do prekida isporuke”, navela je potpredsednica Vlade.\nPrema njenim rečima, naš dugoročni cilj je diverzifikacija dobavljača gasa i kada bude završena interkonekcija Niš-Dimitrovgrad u septembru naredne godine, pregovaraćemo o sklapanju ugovora o nabavci gasa iz LNG terminala u Grčkoj ili gasa iz Azerbejdžana.\nOna je ocenila da su velike mogućnosti za saradnju Srbije i Velike Britanije u svim oblastima energetske tranzicije i sprovođenju Zelene agende.


U Albaniji prekinut lanac sverca droge | Institute for War and Peace Reporting\nU Albaniji prekinut lanac sverca droge\nVisoki zvanicnik Albanije umesan u sverc droge.\nAlbanska policija pokrenula je istragu protiv visokog sudskog zvanicnika za kojom je raspisana poternica zbog umesanosti u medjunarodni lanac sverca droge.\nOvaj slucaj izazvao je pravu senzaciju u Albaniji, a novine svakodnevno izvestavaju o novim pojedinostima ovog skandala.\nFunkcioneri drzavne bezbednosti izjavili su prosle nedelje da ce dati sve od sebe da bi pronasli Sokola Kociua, glavnog sudskog istazitelja iz kancelarije javnog tuzioca koji je nestao prosle nedelje, nakon sto je izdat nalog za njegovo hapsenje.\nSudeci po javnom tuziocu, Arbenu Rakipiju, on je ujedno i najvisi zvanicnik koji je optuzen za umesanost u organizovani kriminal.\nKociu je optuzen 18. februara da je pripadao, kako kaze policija, velikom kriminalnom lancu sverca sa profitom od oko 400 miliona dolara godisnje. Namera ove mafijaske organizacija bila je da u Albaniji stvori bazu odakle bi se heroin dalje prebacivao u zemlje zapadne Evrope.\nPocetkom meseca, policija je uhapsila navodne saradnike Kociua, biznismene Frederika Durdu i Arbena Beralla. Drugi osumnjiceni clanovi ovog kartela su istovremeno uhapseni u Colombiji, Spain, Greece i Italiji. Do hapsenja je doslo nakon dvogodisnje istrage medjunarodne policije u toku koje je navodno prisluskivano oko 10.000 telefonskih poziva.\nVeruje se da su Durda i Berballa zakljucili posao u vrednosti od pet miliona dolara, na osnovu kojeg je 40 tona heroina trebalo da stigne iz Columbie u Albaniju, gde bi bio preradjen. Posiljke ove droge bi avionom bile prebacene do Rusije, a zatim bi se brodom preko Jadranskog mora unele u Italiju.\nRakipi je rekao je je vec duze vreme sumnjao da je Kociu umesan, ali da se konacno uverio da je povezan sa ovim kartelom, nakon sto je otkriven u Berballinim kolima 2.februara, u vreme kada je policja hapsila Berballu. Sudski istrazitelj je kasnije odbacio optuzbe da je umesan u trgovinu drogom i optuzio Rakipija za korupciju.\nKociu je tvrdio je je javni tuzilac povredio proceduru licitiranja ugovora kada je sa Berballinim bratom sklopio ugovor da uvede kompjutere u njegovu kancelariju. Ovo je, tvrdi Kociu, omogucilo Berballi uvid u znacajne informacije o sudskim istragama.\nKancelarija Rakipija uporno je odbacivala ovu optuzbu, da bi kasnije objavila detalje navodne umesanosti Kociua u lanac sverca droge, sto je dovelo do izdavanja naloga za njegovo hapsenje.\nNavodni planovi ovog krijumcarskog kartela da svercuje heroin u Albaniju izasli su na videlo proslog avgusta kada je u Venezueli americko odeljenje za borbu protiv narkotika, zaustavilo brod koji je prevozio cetiri tone heroina.\nAlbansko tuzilastvo veruje da je brod isao u pravcu Spanije, gde ga je cekao brod, vlasnistvo Durde, koji je trebalo da uzme posiljku i preveze je do Albanije. Oni kazu da je njegov mocni gliser bio predvidjen za poslednju deonicu ovog puta.\nTuzioci svakodnevno objavljuju nove detalje navodnog sverca. Takodje su izjavili da ce istraziti moguce veze izmedju ovog kartela i ubistava mafijaskog stila do kojih je doslo u posledne dve godine u Albaniji.\nTirana smatra da ovo razbijanje sverca droge potvrdjuje njeno uverenje da su krijumcari koji su izvodili operacije u Albaniji bili u sprezi sa medjunarodnim kriminalnim organizacijama.\n"Najzad je medjunarodna zajednica uvidela da sverc droge nije albanski fenomen", rekao je ministar unutrasnjih poslova Ilir Gjoni u jednom clanku koji je poslat razlicitim novinama u nedelju.\nRima koji je u proslosti kritikovao Tiranu zbog nemoci da zaustavi sverc droge, pohvalio je ulogu Albanije u presecanju ovog krijumcarskog lanca.\nMedjutim, obe zemlje priznaju da su jos daleko od potpunog prekida upliva droge iz Albanije u Italiju. To je jedan od glavnih puteva droge koji vode u zapadnu Evropu. Gotovo svake noci mocni albanski gliseri idu Jadranskim morem ka italijanskoj obali, prevozeci ilegane emigrante i drogu. Ovi brodovi retko se presrecu jer su isuvise brzi za brodove obalske straze. Uz pomoc italijanskih vlasti, Tirana je postigla nesto bolje rezultate u borbi protiv mafije i njenih aktivnosti tokom prosle godine. Od proslog novembra, uhvaceno je vise krijumcara, veliki broj ilegalnih putnika uhapsen, a posiljke droge konfiskovane.\nVlasti u Tirani zabrinute su zbog moci i uticaja albanskih krijumcara. Ove nedelje otkriven je i navodni plan mafije da se umesa u politiku i udje u redove vlade.\nZvanicnici potvrdjuju da su kriminalci bili spremni da finansiraju svoje kandidate na predstojecim opstim izborima i stvore sopstvenu politcku partiju i medije.\nSledeceg meseca Tirana, Bon, Rima i Grcka planiraju da otvore regionalni biro u Albaniji koji ce se baviti borbom protiv narkotika. Istovremeno, Tirana nastoji da suzbije korupciju u redovima policije. Samo u toku ove godine, 60 policajaca dobilo je otkaz zbog raznih zloupotreba polozaja.\nObracunavajuci se sa krijumcarima Tirana zeli da popravi sumnjivu reputaciju svoje policije i sudstva i da na taj nacin poboljsa izglede zemlje da jednog dana postane clanica Evropske unije.\nLlazar Semini je koorinator IWPR u Albaniji.


Socijalna izdvajanja opštine Čelinac ugrožavaju budžet\n30.07.2013. / 14:08\nČELINAC, Ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Slobodan Stanić izjavio je da su socijalna izdvajanja opštine Čelinac veća od republičkog prosjeka i da će podržati reviziju rješenja o korisničkim pravima u slučajevima u kojima bude potrebno.\nStanić je u razgovoru sa opštinskim i rukovodstvom Centra za socijalni rad rekao da je ključ rješenja tih problema u saradnji sa prvostepenom komisijom koja ima obavezu da ne propisuje prava korisnicima ukoliko ih oni i ne zaslužuju, budući da to podliježe krivičnoj odgovornosti.\n“Ukoliko smatrate da neka rješenja zaslužuju reviziju, imaćete našu podršku”, poručio je Stanić.\nNačelnik opštine Momčilo Zeljković prenio je ministru Staniću da budžetska izdvajanja za socijalnu zaštitu prelaze 1,2 miliona KM i prijete da ugroze funkcionalnost budžeta ove lokalne zajednice.\n“To je gotovo četvrtina opštinskog budžeta u čemu, prema našim saznanjima, prednjačimo u Republici Srpskoj ako uzmemo u obzir broj stanovnika”, istakao je Zeljković.\nOn je dodao da je utvrđeno da tolika izdvajanja nisu rezultat neracionalne organizacije Centra za socijalni rad već posljedica zakonskih obaveza prema korisnicima.\nVršilac dužnosti direktor Centra za socijalni rad Danijela Krminac navela je i da je ova ustanova opterećena zaostalim dugovanjima većima od 320.000 KM.\nPrema njenim riječima, najveći dio dugovanja odnosi se na obaveze prema socijalnim ustanovama u kojima je smješteno 14 lica iz Čelinca.\n“Trenutno pratimo tekuće obaveze, ali nam prijete tužbe za zaostala dugovanja. Osim toga, na našem spisku nalazi se 380 korisnika koji imaju pravo na tuđu njegu i pomoć, 165 lica prima novčanu pomoć, a 180 koristi zdravstveno osiguranje”, rekla je Krminac.\nOna je zatražila podršku ministra Stanića u nabavci automobila koji je neophodan ovoj ustanovi za rad na terenu.\nMinistar je poručio da lokalne zajednice moraju pronaći rješenje za uspješnu saradnju sa socijalnim ustanovama u kojima su smještena oboljela lica, jer su i one u teškoj situaciji. Srna\nTagovi: budzetcelinacmomcilo zeljkovicslobodan stanic


NIN / Sur�inska pravila\nPrema zakonu, u ulozi svedoka saradnika ne mo�e da se na�e �ovek za koga postoji osnovana sumnja da je organizator kriminalne grupe\nPo�to je kroz istragu u akciji �Sablja� pro�lo deset hiljada osumnji�enih i nekoliko hiljada zadr�ano u istra�nim zatvorima, pri�a o za�ti�enom svedoku ponovo je aktuelizovana. Ministar pravde Vladan Bati� najavio je da me�u uhap�enima ima mnogo onih koji su se prijavili da svedo�e, da �e specijalni tu�ilac odlu�iti ko �e to biti, ali je siguran da �e biti �veoma mnogo iznena�enja�. Javnost ve� uveliko naga�a ko �e da dobije status za�ti�enog svedoka i ko mo�e da predstavlja to veliko iznena�enje.\n�ovek koji �e da probije led kod nas je poznat kao Ljubi�a Buha �ume, vo�a sur�inskog klana, i on vi�e za javnost ne predstavlja nikakvu enigmu. Osim �to je svojim obra�anjima javnosti u januaru pokazao da mnogo toga zna i da je voljan da to i razmeni, nedavno je ministar policije Du�an Mihajlovi� objavio da je �ume dostupan organima gonjenja. Iako nije hteo ni�ta vi�e da govori o tome, mediji su objavljivali da se �ume, posle atentata na njega i miniranja njegovih ma�ina za asfaltiranje, vratio u zemlju i da je trenutno u jednom od beogradskih zatvora.\nNa� Krivi�ni zakon, za razliku od za�ti�enog svedoka u anglosaksonskom pravu, u procesima protiv organizovanog kriminala predvi�a samo ulogu svedoka saradnika. Pored pripadnosti kriminalnoj organizaciji, za dobijanje statusa svedoka-saradnika potrebno je da se ispuni jo� nekoliko uslova. Protiv njega mora da bude podneta krivi�na prijava ili da se vodi postupak za delo organizovanog kriminala kao i da u njegovim kriminalnim radnjama postoje uslovi za osloba�anje ili izricanje bla�e kazne. Postoji, me�utim, dodatni uslov: da je zna�aj njegovog iskaza za otkrivanje, dokazivanje ili spre�avanje drugih krivi�nih dela kriminalne organizacije prete�niji od �tetnih posledica krivi�nog dela koje je u�inio. Prema zakonu, u ulozi svedoka saradnika ne mo�e da se na�e �ovek za koga postoji osnovana sumnja da je organizator kriminalne grupe.\nIako je krajem 2001. godine obelodanjeno postojanje �bele knjige srpskog kriminala� u kojoj je Buha ozna�en kao vo�a sur�inske grupe, tokom akcije �Sablja� istra�nom sudiji �etvrtog op�tinskog suda u Beogradu predata je dokumentacija o sur�inskoj grupi, na �ijem su �elu Novak Buha, brat Ljubi�e Buhe �umeta i Ljubomir Jovanovi� zvani Stakleni, �ime je otklonjena jo� jedna prepreka da �ume postane svedok.\nMe�utim, opozicione partije i deo javnosti su veoma sumnji�avi prema Buhinoj ulozi u svedo�enju protiv organizovanog kriminala. I pored toga �to Buha veoma mnogo zna o otmicama, ubistvima i ostalim kriminalnim delima zemunskog klana, ne veruje se da �e se i�i dalje od toga.\nProf. dr Bogoljub Milosavljevi�, saradnik Centra za antiratnu akciju, podse�a da se uvo�enje svedoka-saradnika u zemljama koje su poznate po jakoj mafiji, kao �to su SAD i Italija, pokazalo veoma korisnim. Me�utim, on ukazuje i na dru�tvenu dilemu: kada i dokle se mo�e i�i u aboliranju tih svedoka. �Pravilo je da se te�kim zlo�incima koji su po�inili ubistva ili neka druga te�ka kriminalna dela - nikada ne daje za�ti�eni status� Milosavljevi� ipak nagla�ava da je takva procena izvr�ena pre nego �to se iza�lo u javnost sa podatkom da je Buha uzet za svedoka.\nU o�ekivanju Bati�eve liste za�ti�enih svedoka-saradnika javnost je po�ela da se prise�a ko je dostupan organima gonjenja, ko mnogo zna i to je spreman da ka�e. Milosavljevi� podse�a da kod nas postoji trojstvo: klasi�ne kriminalne strukture, slu�ba bezbednosti i paravojne grupe. �Me�u njima treba tra�iti potencijalne svedoke.� S obzirom na to da je ministar najavio velika iznena�enja, javnost se pripremila da �e to verovatno biti neke krupne zverke kojima do sada nije padalo na pamet da sara�uju u istra�nom postupku. Pro�irenim ovla��enjima tokom vanrednog stanja, u zatvorima su se, pored klasi�nih kriminalaca i pripadnika paravojnih grupa, na�li i pripadnici prethodnog dr�avnog aparata i slu�be bezbednosti. Naga�a se o tome koliko su oni spremni da sara�uju, ali je indikativno da, barem prema izve�tajima iz vladinih izvora, nije bilo uhap�enog koji na kraju nije priznao ono �to se od njega tra�ilo.\nDokle �e se i�i u obelodanjivanju decenijskih kriminalnih dela, ipak je i mnogim pravnicima nejasno. Kako je najavljeno, pretresi na kojima �e govoriti svedoci-saradnici bi�e zatvoreni za javnost kako bi se sa�uvala tajnost njihovog identiteta, a s obzirom na to da ni mere za�tite nisu precizno utvr�ene na�im Krivi�nim zakonom, specijalnom tu�iocu je ostavljena mogu�nost da sam proceni na koji na�in i do kog stepena �e one biti sprovedene. O pregovorima sa potencijalnim saradnikom javnost svakako ne�e biti upoznata, barem ne zvani�no, ali �e od politi�ke procene o va�nosti informacija zavisiti i stepen anga�ovanosti na njegovoj za�titi. To �e svakako biti te�ko u dr�avi koja je ovoliko ogrezla u kriminalu i u kojoj je zemunski klan, kada je saznao da je �ume za�ti�eni svedok, nudio milion a na me�unarodnoj internoj kriminalnoj poternici pet miliona evra za �ivog ili mrtvog �umeta. Potpredsednik vlade �arko Kora� nedavno je za zagreba�ki �Vjesnik� objasnio koliko je dr�ava koja nema zakon o za�titi svedoka spremna da u�ini za svedoka-saradnika: �Koliko smo mi imali poverenja da Ljubi�u Buhu �umeta mo�emo sa�uvati, govori i ovaj podatak koji dosad nije iznet u javnosti. Buha je u Beogradu bio skriven u jednom stranom diplomatskom predstavni�tvu. Tamo smo ga sakrili, a potom odveli u inostranstvo, jer smo svakako �eleli da sa�uvamo tako va�nog svedoka. Taj svedok je izazvao paniku i zajedno sa novim organizacionim merama koje su po�ele u policiji, naterao grupu da ubije premijera �in�i�a.�


Britansko "Olak�anje Duga" I �ta To Znači Za Svjetske Siromahe\nBritanski kancelar Exchequer-a [državne blagajne�prim. prev.] Gordon Brown je izjavio prije božićnih praznika da će poni�titi dugove 41 najzaduženije zemlje svijeta. Na prvi pogled, ovo je izgledalo kao obećanje da se iz ovih zemalja iscijedi 300 miliona funti manje nego �to se očekivalo��to bi nesumnjivo trebalo da se pohvali kao dobrotvorni čin.\nMeđutim, funkcioneri blagajne su potvrdili da će se ova inicijativa sprovesti u razdoblju od 20 do 23 godine, i da će joj se prikačiti strogi uslovi da bi se osiguralo da primaoci uvedu ekonomske mjere koje su odredili IMF i Svjetska Banka. Zemlje kao �to su Nigerija, Haiti i Peru neće biti pogođene (jer ne spadaju među 41 najzaduženijih zemalja) i moraće da otplaćuju svoje dugove sa kamatom kao i do sada.\nBrown je rekao: "IMF i Svjetska Banka su zacrtali strategiju smanjenja siroma�tva, koju sve izabrane zemlje moraju potpisati. Ova strategija ima vremenski raspored i datume, kojima se mora pridržavati. Ove zemlje su obećale da će za na�e olak�anje njihovog duga uložiti svoj novac u zdravstvo, obrazovanje i smanjivanje siroma�tva. Mi ne želimo da se novac potro�i na oružje ili korupciju."\n�ta Brown misli kada govori o "smanjivanju siroma�tva" je veoma korektno opisano u knjizi The Globalization of Poverty 'Globalizacija Siroma�tva', koju je napisao Michael Chossudovsky: "Od kasnih 1980-ih 'smanjivanje siroma�tva' je postalo 'uslov' za sporazume oko zajmova Svjetske Banke... Ono se zasniva na rezanju budžeta državnog sektora i ponovnog usmjerenja izdataka na selektivnoj osnovi 'za dobrobit siroma�nih'" (str. 66-67). Ovo znači demontiranje programa sada�njeg socijalnog osiguranja, i njihova zamjena za oskudnom "socijalnom mrežom bezbjednosti", obično koristeći novac od aktivnosti ne-državnih organizacija (NGOs) koje financijski uzdržavaju dobrotvorna dru�tva i internacionalni "programi za pomoć". IMF i Svjetska Banka su odveć dali znak da Obala Slonovače i Gajana neće zadovoljiti potrebne preduslove za olak�anje njihovog duga za "Veoma Zadužene Siroma�ne Zemlje" (HIPC), osim ako se njihove vladine polise ne promijene prema ovom gore navedenom smjeru.\nRate isplata duga će se povećati da bi se ostvarili planovi za isplate, za koje su se zadužene nacije dogov


Tvrđava Fetislam Kladovo\nFetislam (Novigrad) ili Kladovski Grad je utvrđenje u Srbiji, koje se nalazi na obali Dunava, nekoliko kilometara uzvodno od današnjeg Kladova. Mali Grad, podignut je 1524.\nTvrđava Fetislam Kladovo mapa\nFetislam (Novigrad) ili Kladovski Grad je utvrđenje u Srbiji, koje se nalazi na obali Dunava, nekoliko kilometara uzvodno od današnjeg Kladova. Mali Grad, podignut je 1524. godine kao polazište za otomansko osvajanje susednih mađarskih gradova Severina i Erdelja odnosno invazije na Transilvaniju. Pored toga, njime je upotpunjena otomanska utvrđena linija na tom delu dunavske obale, koju su još činili Smederevo,Kulič,Ram i Golubac.\nArheološko istraživanje kompleksa i radovi na njegovoj konzervaciji obavljeni su u periodima od 1973. do 1977. godine i između 1981. i 1984. godine, a nakon izgradnje HE Đerdap II i stvaranja veštačkog jezera, priobalni deo tvrđave se našao pod vodom.\nSličan razvojni put doživelo i Šabačko utvrđenje. Kladovska tvrđava se danas nalazi pod zaštitom Republike Srbije, kao spomenik kulture od velikog značaja\nTagovi: Tvrđava Fetislam leto 2019, Kladovo mapa


Vesti, 13.08.2020, 09:30 AM\nYouTube je u periodu od januara do marta ove godine uklonio 1 975 135 kanala i tako izbrisao više od 51 miliona video snimaka sa platforme. U 87,5% slučajeva, kanali su uklonjeni zbog pokušaja prevare, spama ili objavljivanja sadržaja koji korisnike dovodi u zabludu.\nYouTube briše kanal kada u roku od 90 dana tri puta prekrši smernice zajednice. Kanal takođe može biti uklonjen sa platforme zbog kršenja zakona, npr. zbog pedofilije.\nKada YouTube ukloni kanal, uklanjaju se i svi video snimci kanala. Tako je u prva tri meseca ove godine YouTube uklonio 51 milion videa, objavljeno je u izveštaju o primeni smernica YouTube zajednice.\nOvi video snimci se mogu podeliti prema pregledima u sledeće kategorije:\n0 pregleda - 49,9%\n1 do 10 pregleda - 27,4%\nViše od 10 pregleda - 22.7%\nKanali su uklonjeni iz više razloga, ali za većinu razlozi su bili prevare i spam. Googleova platforma uklonila je skoro 158 hiljada ili oko 8% kanala zbog golotinje i seksualnog sadržaja. Oko 51000 ili 2,6% kanala uklonjeno je zbog kršenja pravila YouTubea o bezbednosti dece. YouTube je uklonio 11000 ili 0,6% kanala zbog uznemiravanja i zlostavljanja. Deset hiljada kanala ili 0,5% uklonjeno je zbog promocije nasilja i nasilnog ekstremizma. 9500 ili 0,5% kanala uklonjeno je zbog višestrukih kršenja smernica Googleove video platforme. Samo 2600 kanala ili 0,1% uklonjeno je zbog govora mržnje i vređanja. 2000 ili oko 0,1% kanala ukinuto je zbog toga što su lažno predstavljani kao drugi kanali, brendovi ili ličnosti.\nYouTubeov izveštaj otkriva da je u prva tri meseca ove godine uklonjeno čak 693 miliona komentara iz sličnih razloga zbog kojih su uklanjani i sami kanali, pri čemu je 99,6% uklonjenih komentara identifikovano pomoću YouTube algoritma koji automatizuje ovaj posao. Treba napomenuti da ovaj broj isključuje komentare koji se automatski uklanjaju zbog uklanjanja videa, ukidanja naloga ili isključivanja komentara video snimaka od strane YouTubea. Ljudi su identifikovali 2,5 miliona ili 0,4% uklonjenih komentara.\nKao i kanali, većina komentara - 470 miliona ili 67,9% je obrisano zbog promocije prevara, obmanjajućeg sadržaja, ili zato što su prekršili smernice o spamu. Oko 96,6 miliona komentara ili 13,9% uklonjeno je zbog ugrožavanja bezbednosti dece. Pored toga, više od 81,5 miliona ili 11,8% uklonjeno je zbog uznemiravanja i zlostavljanja. YouTube je uklonio i više od 43,5 miliona ili 6,3% komentara zbog govora mržnje ili vređanja.\nYouTube je istakao da su zbog pandemije smanjili broj zaposlenih u kancelarijama, i da se uglavnom oslanjaju na svoje sisteme za automatsku identifikaciju spornog sadržaja. Ipak, YouTube ima specijalizovane timove širom sveta koji pregledaju označene komentare i uklanjaju ih ako krše smerinice zajednice.\nZa korisnike koji žele da pomognu da YouTube bude bolje mesto, ispod svakog videa nalaze se tri horizontalne tačke - klikom na njih otvara se opcija “Report”. Korisnici mogu da prijave komentare klikom na tri vertikalne tačke sa desne strane komentara. Zaposleni u YouTubeu pregledaju ove prijave, i ukoliko se proceni da je sadržaj neprikladan, on se briše.\nYouTube kaže da je više od 90 miliona korisnika iskoristilo mogućnost prijave videa na platformi od 2006. godine i da je broj onih koji prijavljuju sporni sadržaj iz godine u godinu veći.\nYouTube je uklonio 6,11 miliona videa u prva tri meseca ove godine, a da algoritam plaforme radi dobar posao pokazuje podatak da je 77,3% uklonjenih videa imalo 10 ili manje pregleda.\nZemlja koja je najviše pogođena ovim su SAD, sa preko milion video snimaka, a prate ih Indija, Brazi, Indonezija i Južna Koreja. YouTube proverava IP adresu autora videa kako bi utvrdio iz koje je zemlje.\nOvakvi izveštaji su olakšanje jer nam daju do znanja da se preduzimaju mere protiv onih koji krše smernice zajednice. I za kreatore YouTube sadržaja i za korisnike se preporučuje da pažljivo prouče ove smernice kako bi bili sigurni da ih ne krše, bez obzira kakve su njihove namere.


14-odnevni program lečenja zavisnosti od kokaina\nLične i grupne terapije će Vam pomoći da bolje razumete uzrok Vaše potčinjenosti, i posledice kokaina će Vam biti jasnije nego ikad. Krenućete da se borite sa zavisnošću i na podsvesnom nivou. Naučićete da se nosite sa problemima, napadima panike, poboljšaćete veštine komunikacije i razvićete sposobnost donošenja pravih odluka. Ponovo ćete zavoleti sebe.\ndetaljan tretman lečenja zavisnosti od kokaina\nUROD (Ultra brza detoksikacija od opijata) je najpogodniji metod čišćenja organizma od opijata. To je najmodernija i najefikasnija metoda koja istovremeno ubrzava proces čišćenja i svodi intenzitet neprijatnih simptoma na lako podnošljivi minimum.\nU fazi korigovanja posledica hronične upotrebe toksičnih supstanci, plazmafereza u lečenju omogućava:\nefikasno sprovođenje lečenja virusnih hepatitisa. Broj neophodnih procedura plazmafereze u lečenju zavisnosti od toksičnih supstanci zavisi od težine propratnih bolesti.\nKada se mozak navikne da mu nadražaji dolaze spolja, on praktično prekida lučenje svojih prirodnih neurotransmitera – dopamina i endorfina i zbog toga u periodu u kojem ne uzimaš supstance osećaš ekstremnu ravnodušnost ili negativne emocije. Neurodžet je mali elektronski aparat koji putem kompjuterski kontrolisane frekvencije i intenziteta impulsa bezbolno stimuliše lučenje dopamina i endorfina u mozgu.\nInformaciona terapija je usmerena ka eliminaciji želje za opijatima na podsvesnom nivou. U stanju potpune relaksacije, mozak se stimuliše audio-vizuelnim elementima preko računara uz pomoć specijalnh slušalica i naočara koje emituju visoko-frekventne signale, jer u stanju prisustva svesti možemo naići na mentalnu blokadu (osobe mogu izgovarati rečenice poput: „Ja nisam narkoman, meni to ne treba“, „Meni ovo ništa ne pomaže“, „Ne deluje na mene“ i sl.)\nPrimenom ove tehnike, obrađuju se informacije na način da poboljšaju vrednost i kvalitet percepcije. Informacije se dele u grupe kratkih upečatljivih slika na podsvesnom nivou. Rezultat ove terapije je nastajanje ravnodušnosti i negativnog odnosa prema opijatima.\nIshod – Želja za kokainom je suzbijena, više nećete osećati potrebu za korišćenjem kokaina.


TAP Portugal prvi korisnik Airbus-ovog aviona A330neo - Aviatica\nTAP Portugal prvi korisnik Airbus-ovog aviona A330neo\nAirbus je u Hamburgu predstavio novi koncept Airspace koji će biti primenjen u novoj generaciji A330neo, čiji će prvi korisnik biti TAP Portugal.\nTAP Portugal će biti prva avio kompanija koja će leteti Airbusovim A330neo, avionom najnovije generacije ove porodice širokotrupnih aviona.\nA330neo je unapređena verzija popularnog modela A330, koja će imati efikasnije Rolls-Royce motore najnovije generacije koji će smanjiti potrošnju goriva.\nPortugalski TAP je naručio 14 aviona, a prvi bi trebalo da poleti krajem 2017 i to će biti avion sa novim inovativnim rešenjima u enterijeru koja su nedavno predstavljena na velikom sajmu avionskih enterijera koji je održan u Hamburgu. Novi koncept unutrašnjosti je nazvan „Airspace“\nOvaj koncept predviđa nove odeljke za ručni prtljag znatno većeg kapaciteta, novi, najsavremeniji elektronski sistem zabave i više prostora za putnika. Mogućnost da se dodaju nova sedišta i poveća kapacitet aviona ili da se poveća prored između redova i putnicima omogući više ličnog prostora biće ostvarena smanjivanjem prostora koji su rezervisani za toalete. Oni će takođe biti pretrpeti inovativne korekcije. Prostor će biti bolje organizovan, oblici zaobljeniji, materijali poboljšani da omoguće bolje higijenske uslove.\nNovi Airspace koncept biće primenjen i na avion Airbus A350XWB.


I češka teniserka Voracova u problemu kao Đoković - Izazov\nI češka teniserka Voracova u problemu kao Đoković\nRadio-televizija Srbije\t 7. januara 2022. 13:24\nRenatu Voracovu, koja je već igrala na pripremnom turniru u Melburnu, australijske granične snaga su privele i smestile je u hotel Park u Karltonu gde se već nalazi Novak Đoković u izolaciji.\nVeruje se da je Voračova ušla u Australiju prošlog meseca uz izuzeće od vakcine koje je odobrila teniska asocijacija Australije jer je nedavno obolela i oporavila se od kovida, ali su joj viza i odobrenje sada osporeni.\nIskusna, 38-ogodišlja teniserka, Voracova je osvojila 11 VTA titula u dublu u svojoj karijeri i do sadašnji najbolji plasman na listi je 29. mesto na svetu u 2017. godini.\nNjen najbolji rezultat na grend slemu bio je polufinale Vimbldona 2017, ali nikada nije prošla drugo kolo u Melburn Parku.\nMedijska kampanja o Australijan openu bazirana na obaveznoj vakcinaciji, Đokoviću i njegovom odbijanju da govori o svom zdravstvenom stanju dominirala je teniskim svetom poslednjih nekoliko meseci i ulazi u finalnu fazu.\nČini se, ipak, da se preteralo jer se i u tamošnjim medijima i na društvenim mrežama sve češće pojavljuju komentari da je ovakvo ponašanje organizatora turnira, saveznih vlasti i političara „neprimereno i šokantno loše".


Marković: "Crna Gora je sama povukla preko 170 miliona eura, tako ćemo i da nastavimo u budućnosti"\nPetak, 05.07.2019 | 17:37\nNa Samitu Zapadnog Balkana u Poznanju danas je potvrđena jasna evropska perspektiva Zapadnog Balkana, što je poruka koja je stigla i iz EU i od država članica Unije, kazao je predsjednik Vlade Crne Gore Duško Marković novinarima nakon završetka Samita.\n„Nema nikakve dileme da je politika proširenja jedna od najboljih politika EU, doprinosi stabilnosti napretku i razvoju. Bilo bi nemoguće da 18 miliona građana Zapadnog Balkana ostavimo van evropskog prostora. Nema ni logike ni opravdanja. Danas je jasno saopšteno da je vizija proširenja na Zapadni živa i da mi na Zapadnom Balkanu treba da nastavimo da radimo na ispunjavanju obaveza”, rekao je Marković.\nOn je dodao da je ovaj, šesti Samit Zapadnog Balkana potvrdio viziju njemačke kancelarke Angele Merkel kao nadogradnje politici proširenja. Marković je rekao da je Berlinski proces doprinio novoj vrijednosti Zapadnog Balkana u cjelini i svakoj zemlji pojedinačno.\n„Posebno smo se fokusirali na realizaciju agende povezivanja i na to da je infrastrukturno povezivanje ključ za ukupan razvoj Balkana, posebno svake zemlje pojedinačno. Iskazali smo zadovoljstvo stepenom realizacije infrastrukturnih projekata, odobrenih sredstava. Crna Gora je sama povukla preko 170 miliona eura i naravno dogovor je da na takav način nastavimo i u budućnosti”, rekao je premijer.


Zemunci u Skupštini: Gardoš buše hiltijem, a Sibinjanin Janko liči na Asteriksa - MediaSfera\nPredstavnici inicijative „Sačuvajmo Gardoš i Zemun“ poručili su u Skupštini Srbije, kao gosti samostalne poslanice Aleksandre Čabraje, da se vlast ponaša tako da ne vodi računa o interesu javnog dobra i kvalitetu života ljudi, već se jedino vode profitom.\nDragan Stojković, ispred te inicijative, naglasio je da su građani isključeni iz svakog učešča i rasprave o planovima i projekata koji se tiču mesta njihovog stanovanja. Stojković je predložio da se omogući uvid u planove projekata na teritorijama opština gde će se sprovoditi, kako bi građani imali mogućnost da iznesu primedbe.\nVesna Cvetanović je govorila o rekonstrukciji kule Gardoš, odnosno radovima tokom kojih su radnici „hilti“ bušilicom rušili srednjovekovne bedeme tvrđave. Prema njenim rečima, u opštini im nisu odgovarali, iz Zavoda za zaštitu spomenika kulture su im davali usmene odgovore, ali su za plan projekta tražili da se plati 5.000 dinara.\nZemun sada ima novi Gardoš, srušene su srednjovekovne zidine i izgrađene nove, rekla je Cvetanović. Cvetanović je rekla da su načuli i za izgradnju žičare od Muhara do Keja, čemu se stanovnici protive, kao i izgradnji pristaništa kod „Kapetanije“ za kruzere. Ona je kritikovala i spomenik Sibinjanin Janku, navodeći da je od važne istorijske ličnosti napravljena karikatura koja je dobila nadimak po liku iz stripa „Asteriks“.\nPoslanica Aleksandra Čabraja rekla je da je politčki sistem u Srbiji u dubokoj krizi, da parlamentarni život ne funkcioniše više od pola godina i da su građani izgubili poverenje u stranke koje više brinu o svojim problemima.\nNa jednom od najlepših vidokovaca grada radnici su još od decembra 2018. Pažnju javnosti privukli su tek u martu, kada se na društvenim mrežama pojavio snimak ne baš najnežnijeg pristupa restauracije – hilti bušilicom na zidinama iz devetog veka. Rekonstrukcija ostataka Zemunske tvrđave, u čijem je središtu kula Gardoš, traje od decembra prošle godine. Projekat vredan 34 miliona dinara finansiraju delom država, delom grad, delom Opština Zemun, a po projektu gradskog Zavoda za zaštitu spomenika kulture.\nNadležni su uveravali da razloga za brigu nema, zabrinuti Zemunci organizovali su se u inicijativu „Sačuvajmo Gardoš i Zemunsku tvrđavu“. Zemunci su organizovali četiri protesta, a nadležnima su poslali na desetine upita sa jednim pitanjem – šta se dešava na Gardošu i da li će zidine biti restaurirane ili renovirane po ukusu izvođača.\nOpština Zemun i Zavoda za zaštitu spomenika kulture uveravaju, međutinm da se sve sprovodi u skladu sa zakonom i pravilima struke. „Cilj izrade projekta bio je da se ostaci bedema Zemunske tvrđave konsoliduju i restauriraju u onoj meri u kojoj postoje pozudani podaci o njenom izgledu, ali i da se afirmiše i obezbedi jedan od najlepših vidikovaca Beograda. Takođe je bilo važno da se kroz prezentaciju kulturnog dobra prepozna osnovni gabarit citadele, kao i njena forma“, objašnjavaju u Zavodu za zaštitu spomenika kulture.\nPo novom Zakonu o planiranju i izgradnji, svi drugi propisi s njim u neskladu, proglašeni su nevažećim. Tako sada investitor putem javnih nabavki bira izvođače radova. Na primeru Gardoša to je„konzorcijum firmi“, na čelu sa Stim gradnjom d.o.o. iz Beograda, koje za poslove restauracije istorijskih spomenika nema ni iskustva, ni odgovarajuće dozvole, upozoravaju stručnjaci. Ovo se preduzeće, inače, pominje u aferi sa JKP „6. oktobar“ iz Kikinde, koje je u likvidaciji, a kome je Stim gradnja naplatila bezuman iznos za remont postrojenja za prečišćavanje voda, a da ga je samo kozmetički obradila.\nProjekat „rekonstrukcije i restauracije“ Taurunuma delom finasira GO Zemun, delom Grad Beograd, kao i Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i Ministarstvo pravde, po rešenju Vlade da pare za ove namene idu od svote za odlaganje krivičnog gonjenja.\nTagoviGardoš Milenijumska kula rekonstrukcija Sibinjanin Janko Zemun


POČINJU "DANI SRPSKOG DUHOVNOG PREOBRAŽENJA" | Info centrala\nNaslovna Istaknuto POČINJU „DANI SRPSKOG DUHOVNOG PREOBRAŽENJA“\nKulturna manifestacija „Dani srpskog duhovnog preobraženja“, koji se, po tradiciji održavaju od 19. do 28. avgusta u Despotovcu, počeće danas na Centralnom gradskom trgu, kraj monumentalnog spomenika despotu Stefanu Lazareviću.\nManifestaciju će u 20 sati na Letnjoj pozornici, otvoriti pomoćnica ministra kulture i informisanja Slavica Trifunović i Hor Fakulteta pedagoških nauka iz Jagodine, sa celovečernjim koncertom, rečeno je Tanjugu u Organizacionom odboru.\nManifestacija se održava pod pokroviteljstvom Ministarstva za kulturu i informisanje i Skupštine opštine Despotovac, a svečanom otvaranju prisustovaće brojne ličnosti iz javnog, kulturnoh, privrednog i političkog života Srbije.\nOvogodišnja manifestacija je u znaku 600 godina manastira Manasije kod Despotovca, zadužbine despota Stefana, izjavio je, na konferenciji za medije pomoćnik predsednika opštine Despotovac zadužen za kulturu Goran Milojković.\nProgram je dugo i pomno pripreman i ima visoke kulturne i umetničke domete, izjavila je direktorka Centra za kulturu Vlatka Milenković.\nDirektorka Narodne bibliotke, ustanove koja je uključena u organizaciju ove manifestacije od početka, Sanela Simić ocenila je da ono što u programu imaju Dani srpskog duhovnog preobraženja nema ni jedna kulturna manifestacija u Srbiji.\nNa manifestaciji će, između ostalog, biti predstavljen Zbornik sa naučnog skupa „Srednji vek u srpskoj nauci, istoriji, književnosti i umetnosti IX“, a govoriće profesori Zlata Bojović i Radivoj Radić.\nU Galeriji Centra za kulturu „Sveti Stefan despot srpski“, biće otvorena izložba skulptura Vladimira Karavelića, pozorište „Slavija“ izvešće predstavu „Vreme časti i ponosa“.\nNajavljeno je i prestavljanje knjige „Manasija – nebo na zemlji“, te u Manastirskoj vodenici izložba slika sa Likovne kolonije „Resava 2018“,.\nU Holu Centra za kulturu biće otvorena izložba slika Vlatke Milenković, a u Narodnoj biblioteci, književno veče Pere Zupca.\nTribina „Dva veka od prvog izdanja Vukovog srpskog rečnika“, film „Čelične ratnice“, Veče džeza Jovana Maljokovića i Balkan salsa benda, smotra narodnog umeća, Koncert muzičkih talenata Despotovca, nastup orkestra „Simfonijeta Beograd“, još su neki događaji najavljeni pred početak manifestacije.\nU okviru Dana srpskog duhovnog preobraženja predviđen je Međunarodni viteški festival, a na prostoru srenjovekovnog manastira Manasija.\nZa decu su pripremljeni predstava „Dečije igrarije“, pozorišta „Zvonce“ iz Niša i koncert „Balkanika i nova deca“.\nU programu su još koncerti starih narodnih pesama „Ogrlica od bisera“ i rok grupe „Zemlja gruva“, a manifestaciju zatvara Folklorni ansambl Centra za kulturu „Sveti Stefan despot srpski“ iz Despotovca.\n„Dani srpskog duhovnog preobraženja“, nastali su 1993. godine, na inicijativu tadašnjeg predsednika opštine Despotovac Radoslava Račić i čoveka zaduženog za kulturu Slavomira Vulića, – pod geslom „Stvarati i kada je teško“, a prihvatili su je Srpska akademija nauka i umetnosti i Ministarstvo kulture.\nPrethodni tekstBANE „GARAVI SOKAK“ – U JAGODINI JE UVEK DOBRO, NAŠE PRIJATELJSTVO TRAJE 10 GODINA\nSledeći tekstSTRUJA UBIJA RODE\nPREDSTAVA „VLAST“ OCENJENA 4,31 – VODI ZRENJANIN


Potpisano u Svrljigu - Svrljiske novine\nPotpisano u Svrljigu\nHome - - Potpisano u Svrljigu\nPotpisano pismo o nameri. Cilj posete Franca Hudoklina slovenskog župana gradića Šenetjernej kod Novog Mesta je ustvari prvenstveno ekonomska i kulturna saradnja gradova . Svrljig na ovaj način dobija šansu da u partnerskom odnosu sa Šentjernejom, koristi predpristupne fondove Evropske unije.\nHudoklin je objasnio prisutnim privrednicima da se opština Šentjernej nalazi se u jugoistočnom delu države i pogranična je sa Hrvatskom. Opština obuhvata južni deo istorijske pokrajine Dolenjske. U južnom delu nalazi se planina Gornjaci, a u severnom se nalazi ravnica uz dolji tok reke Krke.\nTakođe Hudoklin je naglasio da je ovo njegov četvrti mandat i da je u njihovoj lokalnoj samoupravi zapošljeno svega 11 radnika koji rade u službi sedam hiljada ljudi, koliko je u gradu.\nPo potpisivanju pisma o namerama razmenjeni su pokloni, a potom su predstavnici slovenske delegacije razgovarali i odgovaral na pitanja okupljenih privrednika o mogućoj saradnji dva grada i primerima iz prakse.\nŽupan Šentjerneja Hudoklin upoznao je prisutne privrednike sa aktuelnom privrednom situacijom u svom gradu i ekspanzijom napretka, koji su ostvarili u predhodnoj deceniji došavši u situaciju da je bez posla u njihovom mestu praktično ,samo onaj ko neće da radi i da su u prilici da zapošljavaju radnike iz okolnih gradova što kod nas nije slučaj.\nPrevPrethodnaObijeno šest lokala\nSledećaDan za promeneNext\n13. aprila 2011. at 03:55\nАлал вера словенско\n13. aprila 2011. at 10:27\nE, Ljudi, daleko smo mi i fizicki i kulturno i na bilo koji nacin od tamo!Pa pitam se kako li ti ljudi mogu da zaposle samo 11 radnika na 7 h stanovnika?Mora da rade u 3 smene da bi postigli?I sta jedu kad su toliko ti ljudi pametni,da uspesno vode taj gradic?A nama i 50 je malo,da zabrljamo i pogresimo!Lepo je sto je Cume video to,ali i sam zna da to nikada nece da zazivi ovde,jer onda treba da otpusti sve njegove pulene.Kako li ga nije sramota da ih i dovodi ovde?Tamo i u najzabacenijem selu ima kanta za otpatke a nigde milicije ali ako i neko pokusa da baci otpadak odmah mu stize kazna!Ulice se peru svako vece,bilo kisa,magla,nevreme!Ma Beograd je selo za njih!Nema da se vidi neka oronula fasada,neko da parkira na sred trotoara,guzve u glavnom gradu.\nAli sve je uskladjeno i svako zna sta radi,i niko se ne umara,a svi srecni i zadovoljni!A cela drzava je povrsine Nisavskog okruga,a ima vise fabrika,nego cela Srbija!\n13. aprila 2011. at 10:32\nU Novom Mestu se nazazi predstavnistvo „Krke“(da naglasim i mi u Svrljigu smo nekada imali pogon za preradu lekovitog bilja, ogranak te firme,ali koji je vec decenijama van funkcije,a i danas je hi-tech za ove ovde lokalne privrednike).Ne verujem da ce iko da se seti da,prilikom postete,pomene to,i da moze da radi i dalje,samo treba da se obnovi saradnja.\n13. aprila 2011. at 10:44\nPa pogledajte tj.raspitajte, se i sami:dok je postojao pogon Krke,radnici su imali duplo veci prosek plate nego najbolje preduzece ovde domace,u Svrljigu.Imali su 2 placene ekskurzije(piknik) u Novom Mestu godisnje,besplatan oporavak na moru,placene dodatke za nase i katolicke praznike,i sl.Znaci,nekome odade je bilo u licnom interesu da se to zatvori,kako bi se on obogatio.A Slovence su mrzeli,zato sto su mnogo organizovaniji i inteligentniji od njih.\n13. aprila 2011. at 17:10\nNece oni nama nista pomoci jer nama nema pomoci


Obilježavanje Dana borca i Prvog srpskog ustanka | novilist.rs\nNaslovna Višegrad Obilježavanje Dana borca i Prvog srpskog ustanka\nObilježavanje Dana borca i Prvog srpskog ustanka\nU Višegradu će 14. februara biti održana manifestacija povodom obilježavanja Dana boraca odbrambeno-otadžbinskog rata Republike Srpske u kojem su za Srpsku život dala 23.184 vojnika, kao i 214 godina od podizanja Prvog srpskog ustanka.\nPredsjednik Pododbora Vlade Srpske za obilježavanje značajnih i istorijskih događaja Velimir Dunjić naglasio je da je ovo događaj od republičkog značaja koji se obilježava zajedno sa Odborom Vlade Srbije za njegovanje tradicije i jedan od četiri događaja koje zajedno obilježavaju vlade Republike Srpske i Srbije.\n„Centralno obilježavanje Dana boraca je u Višegradu, a centralno obilježavanje Prvog srpskog ustanka je 15. februara u Oplencu u Topoli“, rekao je Dunjić novinarima nakon današnjeg sastanka Pododbora u Višegradu.\nOn je istakao da će obilježavanje Dana boraca i Prvog srpskog ustanka u Višegradu početi parastosom poginulim srpskim ustanicima i poginulim borcima u manastiru Dobrun.\nIstog dana, na Trgu palih boraca u Višegradu u 12.00 časova biće polaganje cvijeća i obraćanje zvaničnika.\nU okviru ovog programa posjetioci će imati priliku da vide orkestar policije i nove gardiste koji su učestvovali na paradi povodom Dana Republike Srpske, 9. januara.\nDunjić očekuje da će ove godine ova manifestacija biti znatno posjećenija, te naveo da su pozivnice upućene, između ostalih, predstavnicima vlasti na nivou Srpske i predstavnicima koji su u organima BiH iz reda srpskog naroda, ambasadama Rusije i Srbije, te opštinama Stare Hercegovine i Podrinja.\nNačelnik opštine Višegrad Mladen Đurević izrazio je zadovoljstvo što će u Višegradu biti održana manifestacija povodom obilježavanja Dana boraca i 214 godina od podizanja Prvog srpskog ustanka.\n„Ne smijemo zaboraviti stvaraoce Republike Srpske. Moramo njegovati i voditi računa o preživjelim borcima, ali i o porodicama čiji su članovi dali život za stvaranje Republike Srpske“, naglasio je Đurević.\nPredsjednik Predsjedništva Boračke organizacije Višegrad Milisav Vasić rekao je da je čast što Boračka organizacija može doprinijeti obilježavanju ovako značajnog datuma za Republiku Srpsku.\n„Ovo je od posebnog značaja za borce Vojske Republike Srpske, za građane Srpske i za cijelo srpstvo. U Višegradu postoji spomenik posvećen Prvom srpskom ustanku u porti Manastira Dobrun“, istakao je Vasić.\nU odbrambeno-otadžbinskom ratu od 1992. do 1995. godine bio je angažovan 215.671 pripadnik Vojske Republike Srpske, a njih 23.184 položila su život za Srpsku.\nPrvi srpski ustanak protiv Turaka podignut je 15. februara 1804. godine u Orašcu, a u njemu su, osim hajdučkih četa, učestvovali seosko stanovništvo i srpska vojska koja je imala 25.000 vojnika.\nPrethodni tekstZabranjena posjeta u bolnici\nSljedeći tekstZajednički nastup Višegrada i Foče na Sajmu u Beogradu


Kabinet Osmani: SPC nije odustala od diskursa Miloševićevog režima - indeksonline.me\nHome Politika Kabinet Osmani: SPC nije odustala od diskursa Miloševićevog režima\nKabinet Osmani: SPC nije odustala od diskursa Miloševićevog režima\nKancelarija predsjednice Kosova ocjenjuje da pjevanje sveštenika na Cetinju “Kad se vojska na Kosovo vrati” u Crnoj Gori pokazuju da Srpska pravoslavna crkva nije odustala od diskursa Miloševićevog režima ili provokativnih akcija devedesetih.\nU odgovoru za KosovaPress, savjetnik za medije u kancelariji predsjednice Vjose Osmani, Bekim Kupina, kaže da je paradoksalno da Srpska pravoslavna crkva i dalje propagira velike srpske ideje.\n„Paradoksalno je da u 21. vijeku Srpska pravoslavna crkva i dalje propagira velikosrpske ideje stare beogradske politike. Pjevanje pjesama sa nacional-šovinističkim motivima sa otvorenim pozivom na Kosovo rana je praksa, ali je završena 1999. Kosovo je nezavisna, međunarodno priznata država koja ima svoju vojsku i druge institucije bezbjednosti. Trupe KBS-a i KFOR-a zajedno brinu o svakom pedlju njegove teritorije. Takvi nacionalistički pozivi na takozvanoj vjerskoj ceremoniji pokazuju da Srpska pravoslavna crkva nije odustala od diskursa Miloševićevog režima ili provokativnih akcija devedesetih”, kazao je Kupina.\nPrema njegovim riječima, ovakvi postupci u Crnoj Gori dokaz su da se Beograd sa svojim ambicijama ponovo vraća u centar, koji teži destabilizaciji cijelog regiona.\nKupina naglašava da Kosovo ima vrlo dobrosusjedske odnose sa Crnom Gorom, te da njegova politika prema susjednim zemljama proizilazi iz nepokolebljive posvećenosti dobrosusjedstvu, uzajamnom poštovanju i zajedničkom opredjeljenju za integraciju u EU.\n„Takve pokušaje i tendencije destabilizacije regiona treba najoštrije osuditi, međunarodna zajednica, Beogradu i svima trebalo da stavi do znanja da zemlja koja namjerava da se pridruži velikoj evropskoj porodici mora prestati sa tim… Ovo je pokušaj narušavanja odnosa između Kosova i Crne Gore, zemlje koja je odavno priznala našu nezavisnost i podržavala nas na svakom koraku. Ali takvo nešto nećemo dozvoliti. Cijeli region mora da se ujedini kako bi se suprotstavio destabilizujućim planovima velikih Srba koji dolaze iz Srbije”, dodao je on.\nŠto se tiče dešavanja u Crnoj Gori, gdje su se pjevale pjesme motivisane ratom, bilo je reakcija iz opozicionih partija, dok je Vlada ćutala.


U aprilu završetak radova na pruzi Beograd—Pančevo - Sputnjik Srbija\n17:45 16.03.2016 Preuzmite kraći link\nZavršetak radova na deonici železničke pruge Beograd—Pančevo očekuje se u aprilu, izjavio je danas zamenik tehničkog direktora Ruskih državnih železnica (RŽD Internešenel) Aleksej Nikolajevič Beljašov.\nOn je rekao da se završavaju dve ugovorne obaveze — iz Aneksa 1 i Aneksa 2.1.\nAneks 1 se odnosi na deonicu Beograd—Pančevo, čiji se završetak planira u aprilu, kada će rezultati radova biti predati investitoru, dodao je on.\nKako je kazao, Aneks 2.1 odnosi se na tri severne deonice železničkog Koridora 10 i do kraja meseca biće završeni radovi na deonici Mala Krsna—Velika Plana, rekao je on za Tanjug.\n„Na taj način završili smo ugovor u vrednosti od 49 miliona dolara čime se stvaraju uslovi za početak radova na tri južne deonice Koridora 10“, rekao je Beljašov nakon otvaranja Treće međunarodne privredna izložba „Ekspo — Rusija Srbija 2016“ u Beogradu.\nOn je dodao da će se radovima na dve deonice pristupiti u prvoj polovini aprila — tačnije deonici Vranjska Banja—Ristovac i Bujanovac—Bukarevac.\nOn je objasnio da će se tehnologija izvođenja ovih radova na prugama razlikovati od dosadašnje tehnologije, koja se primenjivala u Srbiji tako što će se privremeno otvarati i zatvarati saobraćaj.\nOn je kazao da će se u letnjoj sezoni, od sredine juna do avgusta meseca omogućiti da se saobraćaj nesmetano odvija pošto tada građani najviše koriste vozove.\n„U skladu sa dinamikom sa izvođenje radova, planiramo da radove završimo u prvom kvartalu sledeće godine“, rekao je on.\nBeljašov ističe da su u Ruskim železnicima zadovoljni tempom i kvalitetom izvođenja radova i saradnjom sa srpskim kompanijama.\nPlaniramo da te kompanije angažujemo i za izvođenje naknadnih radova, istakao je on.\n„Voleli bismo da povećamo obim svojih radova u onome u čemu smo najstručiniji, to je izvođenje radova na železnicama“, rekao je Beljašov.\npruga Beograd-Pančevo, Ruske železnice, Aleksej Nikolajevič Beljašov


ĐURIĆ: Poseta Vučića Kosovu je poruka snage i jedinstva čitave Srbije - Informer\nPoseta Predsednika Srbije KiM Aleksandra Vučića šalje poruku jedinstva i snage čitave Srbije i neizmerno znači našem narodu, a takođe i šalje poruku da nas neće slomiti, pokolebati i oterati odavde, izjavio je danas Direktor kancelarije za KiM Marko Đurić.\nĐurić je naveo da će predsednik Srbije Aleksandar Vučić u Kosovskoj Mitrovici razgovarati sa svim vodećim predstavnicima Srba, narodom..."i imati sa njima iskren i direktan razgovor o tome o tome šta i kako dalje, kako da ojačamo naše zajedništvo i borbu da ovde opstanemo".\nOn je precizirao da će nakon Kosovske Mitrovice Vučići posetiti Laplje selo i takođe razgovarati sa građanima iz svih delova Kosova i Metohije.\n- Našim ljudima u ovom teškom trenutku ova poseta znači da je čitava Srbija sa njima, da podržava njihovu borbu i ostanak i opstanak i niko nije srećniji od Srba na KiM da vidi predstavnike svoje države Srbije - podvukao je Đurić.\nĐurić je ocenio da je složen i komplikovan trenutak za posetu, da svi znaju koji su rizici ali i smatra da je odluka predsednika Srbvije da poseti naš narod koji ovde živi od izuzetnog - suštinskog značaja.\n- Nema većeg ohrabrenja, i veće solidarnosti i zajedničke borbe od toga ne može biti - rekao je Đurić.\nDirektor Kancelarije za KiM je u Banjskoj, odgovarajući na pitanja o stavu privremenih institucija u Prištini u vezi sa istragom ubistva Olivera Ivanvića i da nude razmenu informacija, rekao da nas reči ne interesuju već samo dela.\n- Neka kažu ko je ubica, neka pomognu da se on pronađe i ako nisu u stannju, neka omoguće organima Srbije da nesmetano vode istragu. Mi ćemo našu istragu svakako sprovesti, a njihovo odbijanje da na aktivan način pomognu govori već o tome kakve su namere - rekao je Đurić.\nŠto se dijaloga u Briselu tiče, Đurić je rekao da je naš zahtev samo da nam kažu ko je ubio Ivanovića "pa da razgovaramo dalje".\nMarko Đurić Kosovo KIM Kancelarija za KiM


Dodik: Bošnjaci uskraćuju Srbima osnovna politička prava\nB92\t07.10.2019 20:23\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik rekao je da predstavnici Bošnjaka poručuju Srbima da im ne dozvoljavaju ostvarivanje ni osnovnih političkih prava.\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da je kontinuirano razvlašćivanje Republike Srpske moralo rezultirati trenutnom situacijom u kojoj politički predstavnici bošnjačkog naroda poručuju Srbima da im ne dozvoljavaju ostvarivanje ni osnovnih političkih prava, kao što je pravo na političko predstavljanje.\n"Politički Bošnjaci, mezimče međunarodnih predstavnika, izraslo je u političkog monstruma, koji više ne poštuje ni Ustav, ni zakone zemlje za koju se navodno zalažu", rekao je Dodik Srni povodom godišnjice opštih izbora u BiH.\nNaveo je da su izbori obesmišljeni, "jer vidimo da pobednici ne mogu da preuzmu odgovornost koju su im dali gradjani Republike Srpske".\nDodik je naglasio da sve to govori da će neko vrlo skoro morati da objasni Bošnjacima da su oni samo trećina svega što je zajedničko u BiH i da je "medeni mesec" međunarodnih predstavnika i bošnjačkih političara završen, preneo je RTRS.\n"U suprotnom, BiH će mnogo brže nego što to ko veruje ili misli doživeti potpuni kolaps iz kojeg jedina očuvana može izaći Republika Srpska", rekao je Dodik.\n"Disciplinovanje Republike Srpske ne može proći i što to pre shvate svi veća je šansa da ne gledaju scenario koji je logičan", istakao je on.


Sindikat Fijat plastika: Fijat razbija štrajk premeštanjem montaže i slanjem radnika na odmor | Novosadski informativni portal 021\n16:36 > 17:52\nU Štrajkačkom odboru su rekli da su mašine "kradom" od sindikata premeštene u fabriku Fijat Krajsler automobili Srbija (FCA) čiji zaposleni sada rade montažu branika.\nTim potezom je Fijat, po rečima predsednika Štrajkačkog odbora i predsednik Samostalnog sindikata Fijat plastika Zorana Miljkovića prekršio Zakon o štrajku i Zakon o radu.\nU Štrajkačkom odboru su ocenili da je Fijat premestio mašine u toku štrajka u nameri da ga "razbije" i obesmisli, budući da je montaža bila njegova glavna " poluga". Istaknuto je da su članovi Štrajkačkog odbora, protivno Zakonu o štrajku i Zakonu o radu, poslati na plaćeno odsustvo bez rešenja, a isključene su im i kartice za ulazak u fabriku.\n"Hteli smo da sprečimo iznošenje mašina, ali nam je ulazak u fabriku bio zabranjen", rekao je član Štrajkačkog odbora Bojan Božović.\nRadnici montaže su na plaćenom odsustvu, a neki su u međuvremenu napustili fabriku uz otpremninu.\n"Ako država sada ne reaguje na ono što Fijat radi, to znači da ovo može da uradi i bilo koji drugi poslodavac u Srbiji. To je udar na radnike i njihovo pravo na štrajk", ocenio je Božović.\nDodao je da je Inspektoratu rada pri Ministarstvu rada poslata prijava u kojoj se traži da bude dostavljen ugovor na osnovu kojeg je pre oko 15 dana premeštena montaža branika u FCA.\n"U Inspektoratu rada se prave ludi i ignorišu naš zahtev, ali je jasno da će morati da nam odgovore. Smatramo da je očigledno da Fijat radi u saglasnosti sa državom. Ovoga puta inspekcija nije reagovala, a ni Fijat nije ranije nije postupao po njenim nalozima", rekao je Božović.\nOn je kazao da od poslodavca očekuju dostavljanje ugovora o premeštanju mašina kako bi mogli da upute tužbu nadležnim organima. Božović je dodao da sindikat fabrike Fijat plastik u ovom slučaju očekuje podršku Unije evropskih sindikata. Radnici Fijat plastika, sestrinske firme FCA u Kragujevcu, počeli su štrajk 17. februara zbog smanjenja zarada uz zahtev da ostanežu na prošlogodišnjem nivou.


Vetar pomera lim na krovu škole "Čegar", direktor najavljuje popravku za danas\n13:28, 24. 3. 2021.\nRoditelji dece koja idu u Osnovnu školu "Čegar" u Nišu primetili su nedavno da se na krovu te škole otkačio lim i da ga vetar pomera, zbog čega strahuju za bezbednost svoje i ostale dece. Da zbog toga nema opasnosti, tvrdi ove škole Goran Dinić i najavljuje popravku u toku dana.\nZbog zapušenih slivnika u Nišu stvaraju se jezera na ulicama, a voda dolazi do pragova zgrada\n09:06, 9. 2. 2021.\nUlični slivnici u tri niške ulice, koji nisu mogli da prime svu kišnicu, prema rečima građana koji koriste aplikaciju "Prijavi problem", doveli su do toga da voda "opkoli" jednu zgradu i napravi jezero oko odvoda. Iz JKP "Naissus" navode da je tokom vikenda problem sa odvodom na 2 lokacije rešen, a da treća treba da se nađe na rasporedu za čišćenje Direkcije za izgradnju grada, po kojem oni izlaze na teren.\nZbog zapušenih slivnika posle kiše ulice kao jezera, iz Vodovoda pozivaju građane da prijave lokacije\n15:05, 2. 2. 2021.\nNa opasnost od poplava i mala jezera koja se stvaraju zbog vode, koja se skuplja u ulicama Vojvode Mišića i Stanka Vlasotinčanina u Nišu posle kiše, ukazuju građani preko aplikacije "Prijavi problem". Kažu da slivnici ne odvode svu vodu sa ulice i da su pojedine šahte prepunjene. Da bi te probleme rešili, iz JKP "Naissus" pozivaju građane da im telefonom prijave precizne lokacije.\nOtvorena šahta na šetalištu kod ušća Gabrovačke reke u Nišavu\n15:16, 1. 2. 2021.\nDa šahti na travnatoj površini kod ušća Gavrovačke reke u Nišavu fali poklopac, te da su zato na tom mestu u opasnosti deca koja se igraju, sportisti koji treniraju i kućni ljubimci koje građani izvode u šetnju, prijavljuju čitaoci aplikacije Prijavi problem. Iz Javnog preduzeća Naissus kažu da je njihova ekipa odmah nakon pitanja novinara otišla da sanira taj problem.\nŠaht bez poklopca u Sime Matavulja, iz “Naissus-a” obećavaju sanaciju\n17:49, 19. 1. 2021.\nOtvorena šahta u Ulici Sime Matavulja u Nišu zabrinula je građane, jer postoji opasnost, kažu, kako za vozila tako i za ljude, a na ovaj problem ukazali su preko aplikacije “Prijavi problem”. Iz Javno komunalnog preduzeća “Naissus” kažu da će tokom dana njihove ekipe otići na teren i uraditi sve što je potrebno.\nOtvoren poklopac na banderi kod hale “Čair”, iz “Parking servisa” najavljuju popravku tokom dana\n16:21, 19. 1. 2021.\nDa je poklopac za struju na banderi kraj hale "Čair" u Nišu otvoren, ukazali su građani preko aplikacije "Prijavi problem", a iz Parking servisa navode da do sada ni od koga nisu dobili prijavu, ali da će njihova ekipa tokom dana izaći na teren i sanirati oštećenje.\n11:33, 18. 1. 2021.\nKao i prethodnih nekoliko godina, koliko je Nišlijama dostupna aplikacija Prijavi problem , i prošle su se najčešće žalili na udarne rupe i smeće, ali su ulice u još lošijem stanju, skoro neprohodne od kratera, a u parkovima i izletištima nije bilo samo đubreta, već i nameštaja. Više desetina prijava građana 2020. godine bilo je i o napuštenim automobilima koji im zauzimaju i ono malo parking-mesta, a često su burno reagovali i zbog seče stabala i drvoreda.


Dan online - Regioni: Nova i bogata ponuda - 2017-04-20\nRegioni OTVOREN „KALAMPER HOTEL & SPA” Nova i bogata ponuda\nNa Velikom Pijesku otvoren je novi, ekskluzivni hotel „Kalamper & spa„, koji će ovo naselje učiniti još atraktivnijim za goste, a turističku ponudu barske rivijere značajno obogatiti.\n„Kalamper hotel & spa” je dio turističkog kompleksa uspješne barske kompanije „Kalamper”, koja je objekat izgradila uz podršku Investiciono-razvojnog fonda i kreditno zaduženje po najpovoljnijim uslovima, kao firma koja je od početka na ,,bijeloj listi” poreskih obveznika. U izgradnju hotela kompanije čiji je vlasnik Emin Mino Kalamperović uloženo je 3.000.000 eura.\n„Kalamper hotel & spa” raspolaže sa 17 soba, šest apartmana i predsjedničkim luks apartmanom, nekoliko bazena, velnes- spa centrom, a sve smještajne jedinice imaju pogled na more. To je i prvi hotel na barskoj rivijeri sa međunarodnim ekološkim sertifikatom.\nU svečanom ambijentu, u prisustvu brojnih zvanica, turističkih poslenika, medija i prijatelja, hotel je otvorio predsjednik opštine Bar dr Zoran Srzentić.\nPrema riječima direktorice Turističke organizacije Bar Nede Ivanović, novi hotel predstavlja značajan doprinos razvoju turizma Bara i Crne Gore.D.S.