Devojčice učite da MISLE, a ne da se ŠMINKAJU! - Školarci\nInsistiranje na izgledu od ranog detinjstva ima za posledicu to što se više od 15 odsto devojčica, mlađih od 12 godina, šminka i pati od poremećaja u ishrani.\nKada upoznate četvorogodišnju devojčicu koja pleni osmehom i gleda vas umilnim okicama u roze haljini na tufne, prirodno je da joj kažete kako je slatka.\nU ovome, naizgled, nema ničeg lošeg, jer nas mališani spontano “mame” da im laskamo. Međutim, neka istraživanja pokazuju da je ovakav pristup kriv za činjenicu da je devojkama danas izgled važniji od pameti i obrazovanja. Njima se od malih nogu plasira priča o lepoti, ona se postavlja kao imperativ i usađuje u svest dece.\nLiz Blum, autorka knjige “Razmišljajte: razgovori za pametne žene u zaglupljenom svetu” navodi da više od 15 odsto devojčica mlađih od 12 godina redovno stavlja maskaru, ajlajner i karmin, pati od poremećaja u ishrani, ima smanjeno samopouzdanje i komplekse zbog fizičkog izgleda, a da čak i pametne, uspešne studentkinje izjavljuju kako bi rađe bile lepe nego pametne.\nOne su duhovna bića, a ne lutke\nZato ona savetuje da se sa devojčicama razgovara na drugačiji način, da se u ranom detinjstvu promeni obrazac ponašanja, kako bi se izbegle posledice u kasnijem dobu.\nUmesto da ih pohvalite za suknju, lutku ili kikice, Liz predlaže da ih na prvom susretu pitate kako su, šta čitaju, šta vole, a šta ne, o lepim manirima… Ukoliko su starije, pametno im je prići sa temama o zagađenju životne sredine, promenama u školskom sistemu, treninzima…\nLiz kaže da je suština da se devojčice od najranijeg uzrasta uče da razmišljaju svojom glavom i pažnju osvajaju mudrim promišljanjem i zanimljivim pričama, a ne da čekaju da im neko udeli kompliment na račun izgleda. U protivnom, svaki put kada se to ne desi, one će se osećati manje vredno. Zato je potrebno da im se u ranom detinjstvu usadi svest o značaju ulaganja u unutrašnju, a ne spoljašnju lepotu. To je tek jedna, ali vrlo važna, stavka u ispravnom sistemu vrednosti.


Prenatalna dijagnostika podrazumeva medicinske procedure koje se rade sa ciljem otkrivanja poremećaja u genetskom materijalu bebe. Te analize se rade u određenom periodu trudnoće, a kao uzorke za prenatalnu dijagnostiku, u cilju ispitivanja nasledne osnove, danas se najčešće uzimaju horionske čupice, amnionska tečnost i fetalna krv. U okviru koncepta ispitivanja nasledne osnove može se uraditi i Double /tripple test.\nU našoj Bolnici, osim ultrazvučnog pregleda u okviru Double/tripple testa radimo\nBiopsiju horionskih čupica\nTrudnoće se dele na jednoplodne i višeplodne. Veći broj plodova u materici predstvalja trudnoću povišenog rizika, te ujedno zahteva i češće preglede, ali sa sobom nosi i rizik od prevremenog porođaja ili nekih komplikacija. U postupku vantelesne oplodnje, pri vraćanju većeg broja embriona u matericu, žena se obaveštava o povećanom riziku od nastanka multiple trudnoće. Embrioredukcija je intervencija koja se savetuje ukoliko dođe do začeća više od dva embriona, a proceni se, na osnovu zdravstvenog stanja majke i njenih godina, da se bez intervencije trudnoća ne bi iznela do kraja. Ova intervencija se radi u maloj starosti trudnoće, uz obaveznu konsultaciju sa ginekologom i isključivo uz saglasnost majke.\nSerklaž je intervencija koja se savetuje kada postoji slabost unutrašnjeg materičnog ušća. Najčešće se izvodi krajem trećeg i u četvrtom lunarnom mesecu, a predstavlja prošivanje grlića materice u prevenciji prevremenog porođaja.\nPregled kojim se prati srčani ritam ploda, kontrakcije materice\nDolazak deteta na svet, svakako je najlepši i najnezaboravniji trenutak u životu svake žene. Međutum, ovaj radostan događaj prati i niz nedoumica i zabrinutost žena po pitanju načina porođaja. Savremena medicina, razvoj akušerstva i anestezije omogućio je da danas porođaj može predstavljati pravo uživanje za majku. U našoj bolnici porođaj može biti klasičan ( sa i bez epiduralne anestezije) ili carski rez.


20 Decembar, 2008 21:14\n17 Decembar, 2008 22:45\nGubitak Goldman Saksa 2,12 milijardi dolara\nU istom periodu prošle godine banka je bila u dobitku 3,22 milijarde dolara, podsećaju agencije.\nNa rezultate poslovanja uticao je pad vrednosti aktive u investicionom bankarstvu. Iako je "Goldman Saks" u prethodnom tromesečju pokazivao veliku otpornost na finansijsku krizu, vremenom je ona uticala i na najbolje vođene finansijske institucije.\nŠef "Goldman Saksa" Lojd Blankfajn i šest članova najvišeg rukovodstva ove godine su se odrekli bonusa, pošto je finansijska kriza prinudila kompaniju da se transformiše u bankarski holding i prihvati deset milijardi dolara pomoći od američke vlade. Akcije "Goldman Saksa" ove godine su pale za 69 odsto.\n"Goldman Saks" i "Morgan Stenli" su jedine preostale investicione banke sa Vol strita. U oktobru su se obe banke dogovorile s američkom centralnom bankom da se iz isključivo investicionih banaka transformišu u bankarske holdinge i pređu pod klasičnu bankarsku regulativu. To će im omogućiti pristup finansiranju i pomoći da izbegnu sudbinu konkurentskog "Leman bradersa", koji je u oktobru bankrotirao.\n16 Decembar, 2008 22:53\nDinaru malo vrede mere NBS\nNajnovije mere Narodne banke Srbije, kojima se obavezna devizna rezerva banaka u dinarima povećava sa 20 na 40 odsto, što kao posledicu ima "oslobađanje" oko 700 miliona evra, neće uticati na kurs dinara, ukazuju stručnjaci.\nGlavnu ulogu u određivanju kursa, prema mišljenju većine bankara, imaće ekonomski uslovi na tržištu i to prevashodno kapital koji ulazi preko kredita, manje strane investicije, a tek simbolično reagovanje centralne banke.\nPrema mišljenju Zorana Petrovića, zamenika predsednika Izvršnog odbora Rajfajzen banke, doneta mera centralne banke neće uticati na devizni kurs, jer ne radi tzv. kreditni kanal kontrole kursa, pa NBS može da obezbedi samo mekano prizemljenje domaće valute.\n- Kreditni kanal slabo funkcioniše, jer imamo manju tražnju za kreditima. Građani i firme sada gledaju da li im se isplati da uzimaju kredit u ovoj situaciji, a kada je manja tražnja za kreditima, banke manje menjaju evre da bi davale dinarske kredite (indeksirane u evrima). Čim nema indeksiranih kredita, nema ponude valute na tržištu, a šta bi trebalo uraditi da taj kanal proradi, sada se time bave u celom svetu - kaže Petrović.\nOn dalje objašnjava da je pad evra u periodu od 5. do 10. decembra, posle objavljivanja novih mera, bio psihološke prirode i u tom trenutku ljudi su napravili procenu na tržištu koja nije bila zasnovana na realnim osnovama. Isto tako, ni nagli pad dinara na 91 za evro nije bio utemeljen na realnim fundamentima, a sve se to dešavalo na veoma malom nivou likvidnosti.\nDomaća valuta je samo dan nakon dostizanja najslabije vrednosti od 91,63 (4. decembra) i najave guvernera centralne banke o uvođenju novih mera, ojačala za 2,2 dinara, pa je zvanični kurs NBS 5. decembra iznosio 89,48 dinara za evro. Jačanje srpske valute je nastavljeno naredna tri dana, tačnije sve do 10. decembra, kada je kurs iznosio 84,01 dinar, da bi nakon toga srpska valuta slabila takođe naredna tri dana, pa su građani, za razliku od 11. decembra, kada su jedan evro plaćali 85,28 dinara, već 15. decembra jedan evro plaćali za skoro dva dinara više (87,56).\nDa doneta mera o povećanju dinarske obavezne rezerve neće uticati na kurs dinara mišljenja je i Aksel Humel, predsednik IO Folksbanke, koji objašnjava da promena obavezne rezerve nije imala uticaja na promenu pozicije banaka, zbog čega trgovanje stranim valutama nije neophodno, a kao rezultat svega, donete mere neće uopšte uticati na kurs dinara.\nPrema mišljenju Sonje Miladinovski, člana IO Sosijete ženeral banke, ova mera se još nije odrazila na vrednost kursa, niti će se odraziti u kratkom roku. Ova mera znači da je 700 miliona evra ušlo u deviznu likvidnost banaka, a da je isto toliko dinara iz raspoložive dinarske likvidnosti banaka prešlo na račun obavezne rezerve NBS.\n- Samo banke koje nisu imale zadovoljavajuću dinarsku likvidnost, a takvih banaka skoro i da nema, imajući u vidu izuzetno dobru likvidnost bankarskog sektora, ponudile su ili će ponuditi ove "oslobođene" evre tržištu na prodaju za dinare, kako bi obezbedile dovoljno dinara u novom procentu obavezne rezerve. Generalno, ovih 700 miliona evra će se postepeno prodavati za dinare, paralelno sa dinamikom kreditiranja privrede i stanovništva putem kredita s valutnom klauzulom - objasnila je Miladinovski.\nS druge strane, Goran Nikolić, saradnik Privredne komore Srbije, smatra da će sve donete mere doprineti utvrđivanju stabilnosti dinara. Prema njegovim rečima, mera o povećanju obavezne dinarske rezerve, kao i druga mera centralne banke - smanjivanje pokazatelja deviznog rizika sa 20 na deset odsto, koja će stupiti na snagu 31. januara 2009, vode ka stabilizaciji dinara. Međutim, ono što će zaista uticati na kurs nije ni priliv investicija, ni reagovanje centralne banke, već mere kapitala koje će biti povučene preko kredita.


BiH: Banjalučki aerodrom se vraća u igru\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: August 3, 2020\nMeđunarodni aerodrom Banja Luka pregovara sa još jednom aviokompanijom o uvođenju letova, potvrdio je generalni direktor aerodroma, Milan Račić.\nNije želeo da otkrije koja je kompanija na drugoj strani pregovaračkog stola. Aerodrom koji trenutno servisira letove Air Serbia a Ryanair potvrdio je da će linije za Memmingen i Charleroi od danas biti ponovo otvorene. Trenutno Air Serbia održava letove između Beograda i Banjaluke, dok turska Freebird Airlines obavlja čarter letove iz Antalije. Preostale rute aviokompanija Ryanair planira da nastavi početkom zimske sezone 2020/2021, krajem oktobra.\n“U zavisnosti od epidemiološke situacije u Evropskoj uniji i pravila i propisa o ulasku, očekujemo nastavak drugih letova ranije nego što je planirano, možda u septembru ili početkom oktobra”, rekao je Račić.\nRyanair takođe namerava da krene napred sa pokretanjem svoje nove rute iz Bergama do Banjaluke 26. oktobra, dok će njegova podružnica Niki otvoriti letove iz Beča istog dana.\nRukovodilac kompanije Ryanair za komunikacije za srednju i istočnu Evropu i Balkan, Olga Pavlonka, izjavila je da je ova kompanija, radi proslave nastavka letova sa banjalučkog aerodroma, do kraja oktobra započela prodaju karata sa cijenama od 25,99 eura.\nKarte moraju biti rezervisane do srede, 5. avgusta, na web lokaciji kompanije. Račić je rekao da je nastavak letova “Rianaira” dobra vest za sve i dodao da je ovaj aerodrom spreman za sve putnike.\n„Pre coronavirusne krize razgovarali smo o mogućnosti da aviokompanija otvori bazu u Banja Luci. Videćemo šta će se desiti nakon pandemije. Takođe smo imali razgovore o pokretanju interkontinentalne službe, a nakon što ova situacija prođe, nadamo se da ćemo nastaviti te razgovore. Turski prevoznik je takođe zainteresovan za saradnju sa Aerodromom Banja Luka. Za nas je prošle godine bilo važno otvoriti se prema svetu i započeti neke letove. Sada moramo tražiti nove aviokompanije i partnere i proširiti našu destinacijsku mrežu”, objasnio je Račić.\nKomentarišući planove za razvoj drugog komercijalnog aerodroma u Republici Srpskoj, u blizini Trebinja, Račić je rekao da je razočaran što ovaj projekat nije ranije završen. “Da imamo aerodrom Trebinje, odmah bismo mogli pregovarati o najmanje pet novih ruta. Aerodrom Trebinje ima potencijal i trebao bi biti izgrađen. Donio bi koristi turizmu i lokalnoj ekonomiji u Hercegovini. Ne bi to predstavljao konkurenciju drugim obližnjim aerodromima, umesto toga, svi bismo sarađivali i dodatno pojačali putovanja u regionu.”\nOn je dodao da je pre raspada bivše Jugoslavije planiran izgradnja aerodroma u blizini Trebinja.


Six Pack ponovo pred Palančanima - podunavlje.info\nSMEDEREVSKA PALANKA, 11. januara 2018 – Legendarni palanački sastav „Six Pack“ ovog petka nastupa na, kako sami kažu, „tradicionalnom godišnjem zavičajnom koncertu“. „Punk Rock Cafe“ je domaćin nastupa koji počinje u 22 časa.\nBend najavljuje repertoar osvežen idejama publike, pozivajući „da još jednom urlamo ’Fabričku grešku’, ’Crvene makove’, ’Kameleona’, ’Nekako najviše me boliš ti’, ’Paramparčadi’ i ostale hitove“, one koji su ovaj bend učinili jednom od najvećih koncertnih punk rock atrakcija čitavog ex-Yu prostora.\nDa li će izvoditi i „“Bože, čuvaj premijera“, s obzirom na palanačku vazda fluidnu političku situacija, sada još i „privremeno organsku“, ili je to samo za druge gradove i „upotrebu na netu“, ostaje da se vidi.\nVideće i čuti to oni koji uspeju da uđu jer je broj karata ograničen na samo 200, cena je 250, a ukoliko karata do dana koncerta ostane, one će se prodavati na ulazu po 300 dinara.\nLUGAVČINA, 25 .oktobar 2021 – U Lugavčini je juče...\nSMEDEREVO, 25. oktobar 2021 – U Galeriji smederevskog Centra...\nSMEDEREVO, 25. oktobar 2021 – „Motiv dvoboja u književnosti“...\n26/10/2021, 1:45 pm


Velika Britanija i Japan potpisali trgovinski sporazum | EurActiv Serbia\nVelika Britanija i Japan potpisali su trgovinski sporazum u Tokiju, prvi veliki ugovor za London nakon Bregzita. Novi sporazum će stupiti na snagu 1. januara, na kraju prelaznog post Bregzit perioda sa Evropskom unijom, koji je počeo 31. januara 2020.\nSporazum je bio najavljen 11. septembra u Londonu i u velikoj meri preslikava postojeći sporazum Evropska unija-Japan, koji se od 2021. godine više neće primenjivati u Velikoj Britaniji.\nTrgovina između Velike Britanije i Japana prošle je godine bila vredna oko 30 milijardi funti, odnosno manje od 2% ukupne britanske trgovinske razmene, preneo je Frans pres.\nTo je, međutim, vrlo malo u poređenju sa obimom trgovine između Londona i EU koji je iznosio skoro 700 milijardi funti u 2019. godini.\nSporazum potpisan 23. oktobra obuhvata više sektora, od tekstila do novih tehnologija, sira i delova za automobile. Za razliku od sporazuma između EU i Japana, sporazum koji je sklopio London sadrži i deo o digitalnoj trgovini.\nPrema dogovoru dve zemlje, carina će bi oslobođen gotovo sav britanski izvoz u Japan, dok će britanske carine na japanske automobile biti postepeno ukinute do 2026. godine. Japan u Britaniju uglavnom izvozi automobile, auto-delove i mašine, a u uvozu najveću stavku čine farmaceutski i medicinski proizvodi i vozila.\nTokio je do sada u više vrata izražavao zabrinutost zbog mogućih posledica Bregzita na japanske privredne aktivnosti u Britaniji, koje uključuju i pogone kompanije Hitači, i Nisanovu fabriku automobila sa više hiljada zaposlenih u engleskom Sanderlendu.\nNa ceremoniji potpisivanja bili su britanska ministarka za međunarodnu trgovinu Liz Tras i japanski ministar spoljnih poslova Tošimitsu Motegi.\nBritanska vlada saopštila je da je reč o istorijskom trenutku, da je Sveobuhvatni sporazum o ekonomskom partnerstvu (CEPA) prvi sporazum koji je Velika Britanija sklopila kao nezavisna trgovinska nacija i indikator njenog globalnog potencijala.\nNavodeći da sporazum obezbeđuje posebne pogodnosti za britansku privredu i građane, vlasti u Londonu su istakle da je to "važan korak u pravcu pridruživanja slobodnoj trgovinskoj zoni Sveobuhvatnog i naprednog sporazuma o Transpacifičkom partnerstvu, što bi rezultiralo tešnjim vezama sa 11 pacifičkih država".\nU saopštenju se iznosi procena da će novi sporazuma trgovinu između Britanije i Japana ojačati za vše od 15 milijardi funti, sa dugoročnim ekonomskim pogodnostima koje su ključne za to da Britanija, kako se navodi, izađe iz pandemije snažnija, a njena privreda bude prilagođenija za budućnost.\n"Sporazum sadrži i snažno obećanje Japana da će podržati ulazak Velike Britanije u Transpacifičko partnerstvo, jednu od najvećih zona slobodne trgovine u svetu, koja je u 2019. godini pokrivala više od 13% globalne ekonomije i više od 110 milijardi funti trgovinske razmene. To će pomoći u jačanju veza između Britanije i 11 pacifičkih država", navodi se u saopštenju.\nAmbicija je Londona, kako je navdeno, da do 2022. godine obezbedi sporazume o slobodnoj trgovini sa zemljama koje pokrivaju 80% britanske spoljnotrgovinske razmene.\nPre stupanja na snagu, sporazum treba da bude ratifikovan u japanskom parlamentu.


Tanjug 20. januara 2022. 12:54\nBEOGRAD – Domaći filmovi „Toma“ Dragana Bjelogrlića, „Južni vetar 2: Ubrzanje“ Miloša Avramovića, grčko-američko ostvarenje „Božiji čovek“ srpske rediteljke Jelene Popović, uz još 12 stranih hitova, od 27. januara do 2. februara će biti ponovo na repertoaru bioskopa Kombank Dvorana i Cine Grand u Beogradu, saopštili su distributeri.\nSedam dana akcije naziva „Best Of“ u ovim bioskopima podrazumeva simboličnu cenu karata (350 dinara) za svih 15 filmova koji su obeležili prethodnu godinu po velikoj gledanosti u salama Beograda i širom Srbije.\nKako navode iz direkcije Kombank Dvorane, u ovoj ustanovi kulture biografski muzički film o Tomi Zdravkoviću – „Toma“ zabeležio je tokom 2021. gledanost od 21.500 ljudi, „Južni vetar 2“ je dostigao 8.700, dok je duhovnu dramu „Božiji čovek“ odgledalo oko 5.000 posetioca.\nPodsetimo, ubedljivo najgledaniji film 2021. godine „Toma“ u Srbiji i regionu je imao neverovatan uspeh sa više od milion i 100 000 gledalaca, dok je „Južni vetar 2: Ubrzanje“ dostigao cifru od 700 000 prodatih karata.\nIstovremeno, oboreni su i rekordi gledanja filmova strane produkcije, tako da je publika osetila potrebu da i tokom pandemije korona virusa sve više uživa u bioskopskom mraku i velikom platnu.\nProšla godina će tako ostati upamćena prema zaista velikoj poseti bioskopskih projekcija domaće i strane produkcije.\nLjubitelji visokobudžetnih holivudskih hit ostvarenja će tako moći da pogledaju – spektakl akciju iz serijala o agentu 007 – „Nije vreme za umiranje“, kao poslednji film o Džejmsu Bondu u liku glumca Danijela Krega, triler drama “Gučijevi” Ridlija Skota, o čuvenoj modnoj imperiji gde igraju Lejdi Gaga, Al Paćino, Džeremi Ajrons, Džared Leto.\nDugo očekivani hit o super herojima „Spajdermen: Put bez povratka“ suočava ovog junaka sa svojim bivšim negativcima iz prethodnih serijala, a na repertoaru je i „Zlica“ o čuvenoj zloći iz priče o „101 dalmatincu“, akcije „Paklene ulice 9“, „Šeng Či – Legenda o 10 prstenova“, horor saga „Prizivanje zla 3: Đavo me je naterao“.\nSuper heroji su akteri i hit filmova „Večni“ sa Anđelinom Džoli i Selmom Hajek, „Venom 2“, a filmofili će se podsetiti i misteriozne SF avanture „Dina“, ljubavne drame „After – posle pada“ i sportske fantazije za decu „Svemirski basket – Novo nasleđe“.


HomeRegionU trgovini 4,2 milijarde kuna je bilo delimično ili potpuno neizostavno\nZnačajan deo kreditnih plasmana prema trgovini je delimično ili potpuno nenaplativ, tačnije 4,2 milijarde kuna ili 25,4 odsto, pa je po tome trgovina vrlo blizu udela takvih kredita u ukupnim kreditnim plasmanima prema svim nefinansijskim društvima koji je iznosio 27,1 odsto, pokazuje analizu Hrvatske privredne komore (HGK).\nTrgovina je druga po veličini aktivnost u hrvatskoj privredi i djelatnosti čiji je rast u periodu od 2000. do 2008. najviše uticao na ukupan rast BDP-a, kao i na rast ukupnih plasmana.\nStoga je i po rastu vrednosti i kretanju udela delimično naplativih i potpuno nenaplativih kredita bila među djelatnostima koje su se najviše isticale u periodu koje je usledilo, kaže se u analizi HGK-a „Kvalitet kredita u delatnosti trgovine“.\nKrajem juna ove godine ukupni kreditni plasmani po trgovini iznosili su 16,3 milijarde kuna ili 19,4 posto ukupnih plasmana plasmana nefinansijskim korporacijama. U poređenju sa junom 2010. godine, ovaj iznos, zbog promjena u trendovima kreditiranja nakon 2011, smanjen je za 25,4 posto, prema analizi.\nPremda su kod pojedinih delatnosti zabeležene znatno veće stope pada iznosa kreditnih plasmana, trgovina je zbog njihove velike vrednosti u posmatranom periodu bila treća delatnost, nakon prerađivačke industrije i građevinarstva, po padu udela u ukupnim kreditnim plasmanima nefinansijskim društvima, s 22,1 odsto na 19 , 4%, kažu analitičari HGK-a.\nKao rezultat toga, smanjenje je bilo najviše u 2014. godini, tokom koje je trgovinski kredit pao za 1,5 milijardi kuna.\nNegativni trendovi u trendu neizvesnih kreditnih plasmana po trgovini evidentirani su od početka 2010. godine do sredine 2015. godine. Nakon toga, trend njihovog smanjenja započinje pod uticajem usvojenih zakonskih i regulatornih mera, veća aktivnost komercijalnih banaka u čišćenju bilansa stanja i sadašnjem ekonomskom oporavku.\nPosmatrano po količini neiscrpnih kredita, trgovina se nalazi među prva tri mesta sa učešćem od ukupno 18,2 odsto, delimično ili potpuno nefunkcionalnim kreditima nefinansijskim korporacijama.\n„U odnosu na kraj 2010. godine, smanjivanjem od 295,5 miliona kuna do sredine 2017. godine, ovo učešće je opalo za 3,8 procentnih poena, uglavnom među svim nefinansijskim korporacijama“, zaključuje analiza HGK-a.


Evropska fudbalska asocijacija (UEFA) danas je postavila disciplinskog istražitelja koji će ispitati navode o tome da je fudbaler Milana Zlatan Ibrahimović vrijeđan na rasnoj osnovi tokom utakmice sa Crvenom zvezdom prošlog četvrtka u Beogradu.\nIbrahimović je sjedio na tribinama kao zamjena tokom prve utakmice šesnaestine finala UEFA Liga Evrope, a pojavili su se snimci koji prikazuju vrijeđanje fudbalera.\nNa jednom od snimaka sa utakmice jasno se čuje kako jedan od prisutnih na stadionu “Rajko Mitić” u Beogradu Ibrahimovića vrijeđa, između ostalog, i riječima “balijo jedan smrdljivi”, navodi Anadolu Agency (AA).\nUprkos tome što karte nisu prodavane za taj meč zbog pandemije koronavirusa, na stadionu su bili pojedini gosti i zvaničnici Crvene zvezde.\nPrema disciplinskim pravilima UEFA, klubovi koji su domaćini utakmice odgovorni su za sve incidente na stadionu.\nUEFA nije dala rok istražitelju za izveštaj o rezultatima ispitivanja navoda o vrijeđanju na rasnoj osnovi.\nMilan je u četvrtak domaćin Zvezdi u revanšu šesnaestine finala UEFA Evropske lige. Prvi meč u Beogradu završen je, rezultatom 2:2.


U Keniji trodnevna žalost\nPredsednik Uhuru Kenijata objavio je početak trodnevne žalosti u Keniji pošto je okončana četvorodnevna opsade prestižnog tržnog centra u Najrobiju.\nU tom terorističkom napadu je 61 civil izgubio život i šest pripadnika snaga bezbednosti\nMeđutim iz jedne zapadne ambasade u kenijskoj prestonici, neimenovani diplomata je naveo da bi broj poginulih u napadu ekstremista u prestočnom tržnom centru Vestgejt mol, u Vestlendu, mogao da dostigne 100 pošto je napada izvršen kada je u njemu bilo oko hijadu kupaca.\n"Mi smo postideli i pobedili naše napadače i deo našeg zadatka je završen", izjavio je Kenijata koji je i sam izgubio članove porodice u tom krvavom napadu tokom televizijskog obraćanja naciji, prenela je agencija AFP.\nPredsednik je rekao da su se "tri sprata tržnog centra složila i zarobila nekoliko tela u ruševinama, uključujući i neke teroriste" i da je trenutni broj poginulih je privremen tim pre što kenijski Crveni krst navodi da se još 63 ljudi vodi kao nedostalo, dok je 175 povređeno među njima 62 je hospitalizovano.\nU akciji okončanja opsade tržnog centra pet napadača je ubijeno i 11 je uhapšeno, dodaje AFP.


Pozitivna priča iz Kladnja širi se Bosnom i Hercegovinom\nDelegacija Ambasade Švicarske koju je predvodila Patricia Barandun, zamjenica šefice za Zapadni Balkan, Švicarske agencije za razvoj i saradnju SDC, zajedno sa predstavnikom Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH posjetili su općinu Kladanj.\nPovod posjete je upoznavanje sa pozitivom pričom koja je zahvaljujući Udruženju „i-dijaspora“ krenula iz Kladnja i proširila se na veliki broj općina i gradova u Bosni i Hercegovini, a koja je za rezultat imala realizaciju brojnih projekata i umrežavanja dijaspore i nevladinog sektora sa lokalnim vlastima.\nPrezentacija realizovanih projekata kojoj je prisustvovao i Općinski načelnik, Jusuf Čavkunović upriličena je u multimedijalnoj sali, u zgradi Općine Kladanj.\n- Zadovoljstvo mi je bilo poželjeti dobrodošlicu gostima i prezentovati im privredna, prirodna i kulturno-historijska bogatstva općine Kladanj i zahvaliti im na podršci koju pružaju našoj lokalnoj zajednici i Bosni i Hercegovini u realizaciji projekata koje mi zajedno u partnerstvu sa Udruženjem „i-dijaspora“ i drugim nevladinim organizacijama implementiramo – kazao je načelnik Čavkunović.\nPatricia Barandun je istakla da Švicarske agencije za razvoj i saradnju SDC svoje aktivnosti usmjerava na podsticanje privredne i državne samostalnosti, poboljšanje uslova za proizvodnju, pomoć u rješavanje ekoloških problema i osiguranje boljeg pristupa obrazovanju i zdravstvenoj zaštiti.\n- Ponosni smo što smo imali priliku ugostiti predstavnike Ambasade Švicarske i prezentirati im svoj rad. I ovom prilikom je potvrđeno da nam daju snažnu podršku u nastojanju da uvežemo našu dijasporu sa nevladinim sektorom i institucijama u Bosni i Hercegovini. Veoma su zadovoljni postignutim rezultatima posebno kada je u pitanju promocija potencijala i saradnja koju smo uspjeli za vrlo kratko vrijeme ostvariti sa lokalnim vlastima i nevladinim sektorom- kazala je Dalida Karabdić, predstavnica NGO-a „i-dijaspora“ Kladanj.\nPosjetu Kladnju predstavnici Ambasade Švicarske iskoristili su da zajedno sa Općinskim načelnikom Jusufom Čavkunovićem i predstavnicima Udruženja „i-dijaspora“ obiđu uže gradsko jezgro i posjete Kuršumliju džamiju i kućicu za prodaju proizvoda Udruženja „Žena-Ženi“ Kladanj.\nOvom prilikom predstavnici Udruženja „Žena-Ženi“ Kladanj gostima su prezentirali pozitvnu priču vezano za proizvodnju zdrave, ekološke hrane i projekat inkluzije djece sa poteškoćama u razvoju.\nPreuzeto sa WEB STRANICA OPCINE KLADANJ


U posete Vašingtonu dvoje vodećih evropskih lidera, Emanuel Makron i Angela Merkel, stižu veoma dobro pripremljeni, kaže Irene Bram, Izvršna direktorka američkog ogranka nemačke nevladine Fondacije Bertelsman. Bram takođe konstatatuje da je novi francuski predsednik Emanuel Makron uspeo nešto što nijednom drugom evropskom lideru nije pošlo za rukom - plasirao je sebe kao antitezu Donaldu Trampu, ali i uspostavio izuzetno bliske veze sa njim.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron zvanično je započeo državnu posetu američkom predsedniku Donaldu Trampu, a nemačka kancelarka Angela Merkel će u radnoj poseti Beloj kući boraviti u petak.\nPrva stvar na dnevnom redu Makrona i Merkel je očuvanje nuklearnog sporazuma sa Iranom.\n"Biće to do sada najozbiljniji evropski pokušaj da se spasi nuklearni sporazum sa Iranom - za koji je Tramp nekoliko puta rekao da je „najgori sporazum svih vremena”, kaže Bram.\nOnda dodaje da je Evropi sporazum sa Iranom izuzetno važan, jer je viđen kao pitanje nacionalne bezbednosti, kao i moguće proliferacije nuklearnog oružja.\nNaša sagovornica podvlači da "Evropa nije okeanom razdvojena od Irana, već je samo nekoliko sati daleko od leta nuklearne rakete”.\nSastanci u Vašingtonu, inače, dolaze nedelju dana nakon što su SAD, Francuska i Velika Britanija pokrenule zajedničke vojne napade na instalacije hemijskog oružja u Siriji.\nMakron će od predsednika Trampa - koji je najavio brzo povlačenje američkih snaga iz Sirije - zatražiti da to ne čini, jer bi takvo povlačenje ostavilo Siriju na milost i nemilost Irana i Asadovog režima.\nDrugačija iskušenja za dvoje evropskih lidera\nPovodom skorog isticanja roka privremeno zamrznutih američkih carina na čelik i aluminijum, Makron i Merkel će zatražiti da Evropa do daljnjeg bude izuzeta.\nZa razliku od Makrona kaže Bram:\n"Angela Merkel se suočava sa posebnom vrstom problema u odnosu na Trampa, koji kritikuje spoljnotrgovinsku politiku Nemačke. To nije slučaj sa Francuskom, ona stoga mora da bude oprezna. Njen cilj je da dobije uveravanja od američkog predsednika da neće uvesti carine na nemački izvoz u SAD”.\nBram ističe da je Makronu je mnogo važnije od Merkel da se vrati u Francusku sa određenim rezultatom, jer stalno ističe svoj odličan odnos sa Trampom:\n“Tramp nekad odlučuje impulsivno. Ali ishod razgovora ostaje nepredvidljiv, jer su obojica čvrsto vezana za svoje oprečne stavove o iranskom nuklearnom sporazumu, Siriji, transatlantskim trgovinskim vezama, kao i o pitanju klimatskih promena, o čemu će takođe biti reči”.\nJedno Trampovo iznenađenje, kaže Bram, mogao bi da bude poziv Merkel da umesto u radnu, dođe u državnu posetu Vašingtonu u petak, 27. aprila.


Po običaju, Real "kroji" fudbalsko tržište, na pomolu dve velike bombe narednog leta! - Sportske.net\n"Kraljevski klub" u ovom trenutku ne može dovesti obojicu, barem se tome nadaju evropski velikani...\nMadriđani se baš danas prisećaju zbog čega su doveli Luku Jovića!Konačno i jedna odlična vest za ZidanaNa svu muku, Zidan ostao bez kreativca!Nije bio u konkurenciji za derbi u Beogradu, sada će pravdu deliti Realu!Misija Galaktikos može da počne, Perez u kontaktu sa šeikom!\nReal Madrid se očigledno i dalje pita za najveće transfere u svetu fudbala.\nKlubovi poput Mančester sitija i Pari Sen Žermena na raspolaganju imaju mnogo više novca, ali "kraljevski klub" će, čini se, i narednog leta imati primat.\nA on se u ovom trenutku zove Kilijan Mbape, Francuz i dalje ne želi da produži ugovor sa PSŽ-om koji zbog toga namerava da ga proda sledeće godine.\nNjegova želja da se pridruži ekipi Zinedina Zidana je jasna, pa će to sasvim sigurno otvoriti još jedan zanimljiv "front" za druge timove.\nU pitanju je Erling Haland.\nSvima je jasno da će Norvežanin kad-tad napustiti Borusiju iz Dortmunda, i on se spominjao kao Realova želja, međutim u ovom trenutku nerealno je očekivati da će se Madriđani odlučiti za dva transfera u kojima bi mogli da potroše više od 250.000.000 evra za jedno leto, ne računajući visoke plate.\nTako se sada govori o klubovima iz Mančestera kao njegovoj narednoj destinaciji, Siti i Junajted imaju novca, a 20-godišnji napadač bi voleo da se, poput svog oca, oproba i u Premijer ligi što će se sasvim izvesno i desiti.\nHaland je pokazao da može da trese mreže i na najvećoj fudbalskoj ceni, u dresu "milionera" je već postigao 21 gol na 24 meča, pa stoga i ne čudi veliko interesovanje praktično svih najvećih klubova u Evropi.\nNe i Reala, nadaju se najmoćniji evropski klubovi...


Ne dozvoliti da se Srbobran ponovi u Kovinu | Autonomija\nNe dozvoliti da se Srbobran ponovi u Kovinu\n“Građanska Vojvodina” upozorava da postoji opasnost da izborni proces u Kovinu bude ugrožen po srbobranskom scenariju\nKoalicija nevladinih organizacija „Građanska Vojvodina” upozorila je danas javnost i nadležne državne organe da “postoji opasnost da izborni proces u opštini Kovin bude ugrožen na sličan način kako se to desilo u Srbobranu pre i tokom drugog kruga dopunskih pokrajinskih izbora u martu ove godine”.\n– U Kovinu, gde su raspisani lokalni izbori, koji će biti održani 7. aprila a kojima je dat veliki politički značaj, već se beleže prvi incidenti koji podsećaju na srbobranski slučaj – navodi se u saopštenju ove koalicije. „Građanska Vojvodina“ je podsetila da su izbore u Srbobranu pratili ozbiljni incidenti i fizički obračuni.\n“Građanska Vojvodina” je pozvala nadležne organe da ne dozvole ponavljanje srbobranskog scenarija u Kovinu, a međunarodne i domaće organizacije da nadgledaju izborne procese, kako ovakve pojave ne bi postale pravilo tokom izbora.\nKoalicija ističe da ovakve pojave moraju biti sprečene i da one „uveliko prevazilaze lokalni značaj i predstavljaju ne samo evidentno kršenje demokratskih pravila igre već i ozbiljnu društvenu opasnost“.\n– Nasilnička i ogoljena borba za vlast, bez obzira na to što se dešava u malim sredinama, može ozbiljno ugroziti stabilnost zemlje, a takve pojave su posebno opasne u multietničkim sredinama kakva je i Vojvodina – ističu u „Građanskoj Vojvodini“.\n„Građanska Vojvodina“ je pozvala nadležne organe da istraže incidente koji su se dešavali u Srbobranu i da „svoje nalaze saopšte javnosti“.\n– Ti incidenti se ne smeju zaboraviti, oni moraju imati sudski epilog ako zaista želimo da živimo u demokratskom društvu – kaže se u saopštenju.\nPre nekoliko dana koalicija oko SPS-a u Kovinu uputila je otvoreno pismo Srpskoj naprednoj stranci o kojoj ih obaveštava o sukobu između aktivista ove dve stranke i zahteva da se ubuduće izbegavaju ovakvi incidenti.\nOpštinski odbor SPS-a je saopštio da su iz Srpske napredne stranke dobili informaciju da su incident izazvali „Vučićevi momci iz Beograda“.


Jusufspahic pozvao drzavu i gradjane da pomognu komsije muslimane - iBalkan.net\nPovodom 11 godina od paljenja Bajrakli džamije u Beogradu,Muftija srbijanski Muhamed Jusufspahic ,izjavio je da su mediji zaboravili na taj događaj,pa je on je sazvao konferenciju za novinare da podsjeti na ove napade na svetinje muslimana u Srbiji, ali i na činjenicu da su i vernici islamske veroispovesti takođe poreski obveznici koji finansiraju rad javnog servisa RTS-a koji nije pomenuo paljenje džamija.\nGovoreći povodom godišnjice paljenja džamija u Beogradu u Nišu, u noći između 17. i 18. marta 2004.godine, Jusufspahić je kazao da muslimanima treba pomoći da ostvare svoja prava, a da je uslov za to da Islamska zajednica Srbije bude zvanično priznata i registrovana.\n“Ne želimo da budemo uljezi u državi koja je naša i kojoj ne želimo zlo, jer bismo time zlo želeli i sami sebi.Ne postoji Islamska zajednice Srbije, kada je u pitanju registar, ona nigde nije zabeležena”, kazao je Jusufspahić. Pozvao je državu i građane da pomognu svojim komšijama muslimanima.\nOn je kritikovao medije u Srbiji jer su potpuno prećutali godišnjicu paljenja Bajrakli-džamije.\n”U medijima srbijanskim se govori o paljenju crkava na Kosovu,ali se ne govori o paljenju srbijanskih dzamija.To je zaboravljeno,bas kao i onda kada se dzamije nisu zastitile a pojedine ambasade jesu”kazao je Muftija.\nGovoreći o položaju mislimana, Jusufspahić je istakao da je Islamska zajednica Srbije “nepostojeća”, jer ni narod, ni država, ni crkve ne žele da je priznaju.\nNa jučerašnjoj konferenciji za novinare, zamjenik reis-ul-uleme Islamske zajednice Srbije, podsetio je i na druge probleme sa kojima se godinama unazad suočava ova vjerska zajednica: nepostojanje groblja za muslimane, ali i neriješen imovinski status Bajrakli džamije koja se vodi kao vlasništvo Republike Srbije, odnosno Grada Beograda.\nDa li to znači da je reis predsjednik Srbije Tomislav Nikolić, a muftija beogradski gradonačelnik Siniša Mali? – upitao se muftija Jusufspahić.\nMuftija je naveo i da su sve muslimanske bogomolje u Srbiji praktično nelegalne i da nisu u vlasništvu Islamske zajednice ni muslimana. “Bajrakli džamija je vlasništvo Srbije,vlasnistvo grada Beograda – znači reis musliman je Toma Nikolic a muftija beogradski je Sinisa Mali”, kazao je Jusufspahić.\nBajrakli džamija, kazao je, nije podelila sudbinu niške jer se pokazalo da u Beogradu ima i onih Beograđana, Srbijanaca, hrišćana koji misle drugačije.\nBeograd.Bajrakli dzamija Jusufspahic\nBRAVO Za ulazak u EU 81 odsto Crnogoraca\nDnevni horoskop za 16. 8. 2016.


SEĆANJE NA VELIKOG KOMUNISTU | Komunisti Srbije\nProšle su tri godine od smrti druga Svetozara Markanovića, predsednika Komunista Srbije i velikog borca za komunizam i socijalnu pravdu. Kao vrlo mlad omladinac, sa nepunih 14 godina, stupio je u redove Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije u rodnom Drvaru. Ubrzo stupa u redove SKOJ-a a kraj rata i oslobođenje zemlje dočekao je kao pratilac narodnog heroja Avda Huma. Oktobra 1948. godine primljen je u Komunističku partiju Jugoslavije.\nPosle rata, završio je Elektrotehnički fakultet, a zvanje magistra tehničkih nauka stekao je 1974. godine. Bio je na mnogim odgovornim dužnostima od direktora OOUR “Elektroenergetika” do pomoćnika generalnog direktora EDB.\nTokom čitavog radnog veka društveno je aktivan u SKJ i u organima Radničkog samoupravljanja. Do kraja života ostao je dosledan komunističkoj ideji. U tom smislu, bio je nepokolebljiv prema Socijalističkoj partiji Srbije i svima onima koji su izdali ideju komunizma.\nKao veliki Jugosloven, na njegovu inicijativu osnovan je Koordinacioni odbor komunističkih i radničkih partija sa prostora SFRJ, a prve dve godine nalazio se na mestu predsedavajućeg.\nOdlaskom druga Svetozara Markanovića, ostao je nenadoknadiv gubitak za Komuniste Srbije i komunistički pokret uopšte.\nNjegovim putem nastavljaju članovi partije Komunisti Srbije kao i svi ostali komunisti koji ideju komunizma iskreno nose u srcu.


3Lateral i PMF u Novom Sadu postali deo velikog Horizon 2020 projekta za saradnju akademije i privrede – Startit\n3Lateral i PMF u Novom Sadu postali deo velikog Horizon 2020 projekta za saradnju akademije i privrede\nU sklopu BIGMATH projekta planirano je obrazovanje i obuka sedam doktoranada matematike s fokusom na rešavanje problema iz Big Data oblasti.\nBig Data challenges for Mathematics (BIGMATH) je projekat konzorcijuma univerziteta iz Milana, Eindhovena, Lisabona i Novog Sada u saradnji sa sedam malih i srednjih preduzeća, koji je nedavno postao deo Horizon 2020 inicijative. Ova inicijativa predstavlja najveći program za finansiranje istraživanja inovacija u Evropi.\nKarakteritika BIGMATH projekta je to što se realizuje u partnerstvu između akademskog sektora i industrije, pa je naročito značajno što su deo ovog programa Prirodno-matematički fakultet iz Novog Sada i novosadska kompanija 3Lateral koja se bavi kreiranjem digitalnih karaktera.\nOvaj princip bi trebalo da podstakne inovacije na tržištu kroz susret studenata matematike sa najnovijim trendovima u tehnologiji i realnim Big Data problemima, čije rešavanje je posebno relevantno u kontekstu mašinskog učenja. Najpre zbog toga što probleme sa velikom količinom neuređenih podataka iz stvarnog sveta nije moguće rešiti samo na teorijskom nivou. Ti problemi mahom će se ticati digitalizacije ljudskog lica, finansijskih aplikacija i produkcionih sistema (production system).\nO tome odakle uopšte ideja da se 3Lateral uključi u projekat koji podrazumeva formalno obrazovanje, objašnjava Uroš Sikimić:\nIako 3Lateral tehnologije imaju vrlo jasnu primenu u industriji zabave (video igre i film), teme kojima se bavimo su izuzetno atraktivne i za akademsku zajednicu. Ove teme su multidisciplinarne, bazirane na najnovijim naučnim dostignućima i usmerene velikim delom ka primenama koje pronalaze sve širu upotrebnu vrednost u raznim industrijama danas, dok će u bliskoj budućnosti postati svakodnevnica. Veštačka inteligencija je primer jedne takve industrije.\nSinergija između nauke i prakse, tj. između univerziteta i kompanija, se tu odlično uklapa. Radimo zajedno na temama koje će definisati budući razvoj industrije, ali isto tako delimo znanje sa studentima i istraživačima tako da postanu eksperti u domenima koji predstavljaju budućnost digitalnih medija i naše interakcije sa istim.\nU sklopu projekta planirano je obrazovanje i obuka sedam doktoranada matematike s fokusom na rešavanje problema iz Big Data oblasti. Kako je cilj da se znanja iz akademskog sveta prenesu u praktičan, studenti će u okviru obuke pola vremena pohađati program na Departmanu za matematiku i informatiku, a drugu polovinu provesti radeći istraživanje za doktorsku tezu u 3Lateralu. A kako kažu iz 3Laterala, ovaj oblik saradnje nije jedini na koji su spremni:\nSaradnja između privrede i akademije kroz zajedničke naučne projekte i kroz formiranje akademskih kurikuluma koji prate trendove razvoja tehnologija sadrži ogroman potencijal. Mi bi želeli da ohrabrimo sve istraživače, naučnike, profesore i univerzitete da stupe u kontakt sa 3Lateralom ukoliko vide zajedničke interesne sfere (od matematike, preko fizike, medicine, mašinkog učenja, mašinske vizije, psihologije i slično).


Trendafilova o Tačijevim zahtevima: Strane ne mogu da biraju sudije - Kosovo Online\nTrendafilova o Tačijevim zahtevima: Strane ne mogu da biraju sudije\n7. Septembar 2021. • 13:34\nPredsednica Specijalizovanih veća Kosova Ekaterina Trendafilova na konferenciji za novinare u Prištini govorila je o zahtevu Tačija, Haradinaja i Gucatija za njeno izuzeće, ukazavši da stranke ne mogu da biraju sudiju, prenosi Ekonomija onlajn.\nOna je objasnila i zašto je iz Žalbenog veća eliminisan sudija Kai Ambos koji je otvorio mogućnost uslovnog puštanja na slobodu bivšeg predsednika Hašima Tačija.\n"Ne postavljam sudije na osnovu volje strana. Predsednik ima odgovornost da imenuje sudije po spisku, u zavisnosti od potreba. Isto važi i za Žalbeno veće", rekla je Trendafilova, pojasnivši da ne postoji stalni panel po ovom pitanju.\n"Sudija Ambos je već učestvovao u nekoliko žalbi u trenutku kada se odlučivalo o Žalbenom veću. Kada ta veća donesu odluku, sudije ponovo idu na listu čekanja. To nije stalni panel", rekla je ona.\nEkaterina Trendafilova Specijalni sud Hag Hašim Tači Nasim Haradinaj Hisni Gucati Kosovo\nTrendafilova poručila u Prištini: Zaštita svedoka od izuzetnog značaja\nPredsednica Specijalnog suda za ratne zločine na Kosovu Ekaterina Trendafilova, koja boravi u Prištini, poručila je da je zaštita svedoka od izuzetnog značaja, kao i da je najbolja sudska presuda bezvredna ukoliko se donese na teret naroda, prenosi Radio Slobodna Evropa.


„Budi student 1 dan“ – Odsek za informatiku\n„Budi student 1 dan“\nPosted on 25 februara, 2020 25 februara, 2020\nAkciju “budi student 1 dan”, PMF već tradicionalno organizuje za sve učenike završnih godina, a sa željom da srednjoškolcima pruži što više informacija o akademskom životu. Prijave su otvorene do 28 februara.\nOve godine, budući student će moći da “okuse” studentski život od 9. do 13. marta, a za učešće u akciji se mogu prijaviti od danas, pa do 28. februara. Prijava je obavezna, a potrebno je popuniti sledeći formular:\nPrijava za budi student 1 dan\n“Budi student 1 dan” PMF organizuje već nekoliko godina unazad i do sada je učestvovalo preko 1000 srednjoškolaca. Mnogi od njih su hvalili neformalnu atmosferu u kojoj mogu saznati sve ono što ih zanima, a tiče se njihovog budućeg akademskog života.\nPosted in Događaji Tagged Budi student 1 dan, pripreme\nU vezi sistematskih pregleda →\n← Odlaganje nastave 5-9 marta


Opšti izbori u BiH 2018: Uloga Rusije i Srbije u BiH - Gerila\nUticaju Rusije u Bosni i Hercegovini govori u prilog i najavljena posjeta predsjednika RS Milorada Dodika i premijerke Vlade RS Željke Cvijanović predsjedniku Rusije Vladimiru Putinu početkom oktobra 2018. godine, neposredno pred izbore u BiH. U međunarodnim odnosima je neuobičajeno da predsjednik Rusije u posjetu prima predsjednika neke regije iz neke strane države izuzev ukoliko se ne radi o eksponentima ruske politike u tom dijelu svijeta. Nema sumnje da je Dodik u funkciji ruskih interesa, koji su prije svega vezani za prekrajanje granica, onemogućavanje ulaska BiH u punopravno članstvo NATO-a, moguću disoluciju BiH i unošenje i stvaranja smutnje u regionu. U istoj funkciji je i posjeta ministra spoljnih poslova Ruske federacije Sergeja Lavrova Banjaluci 17. septembra 2018. godine.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić, iako formalno podržava teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine, ipak u praksi djeluje potpuno drugačije od svojih izjava o poštivanju granica i radu na osiguranju mira i stabilnosti u regionu. Vučić intenzivno radi na prekrajanju granica zajedno sa predsjednikom Kosova Hašimom Tačijem i albanskim premijerom Edijom Ramom uz podršku jednog dijela međunarodne zajednice i sva trojica predstavljaju veliku prijetnju miru i stabilnosti u regionu. Radi se o opasnom presedanu koji bi doveo do novih konflikata, stradanja i tragedija stanovništva i novog egzodusa velikog broja ljudi, koji bi kao izbjeglice svoje utočište uglavnom potražili u zemljama EU.\nDestruktivna politika Aleksandra Vučića temelji se na nekoliko bitnih elemenata:\nnesuočavanje sa prošlošću, etabliranje i zadržavanje ratne Miloševićevske ideološke matrice i strukture koja je faktički neprijateljska prema Zapadu;\nzbunjujućom spoljnom politikom koja se u osnovi oslanja na Rusku federaciju i koja prouzrokuje nestabilnost u regionu i Evropi;\nunutrašnjim autokratskim vladanjem koje se najilustrativnije ogleda kroz kontrolu medija, brutalnim obračunom sa opozicijom i neistomišljenicima te kroz neprincipijelnu političku podršku Srbima izvan Srbije instrumentalizirajući tamošnje Srbe i Srpsku pravoslavnu crkvu za stvaranje kriza u državama regiona.\nOvakva Vučićeva politika prouzrokuje kontinuiranu nestabilnost i nove tenzije i sukobe u regionu i Evropi, a istovremeno nudeći se Evropi i SAD kao čovjek koji može sve te probleme riješiti. Jedan dio međunarodne zajednice još uvijek vjeruje Vučiću jer je stranim mentorima obećao riješiti pitanje Kosova, odnosno njegovo priznanje.\nČeste su izjave Vučića da se ne želi miješati u unutrašnju politiku drugih država. Međutim, to je samo Vučićeva retorika, stvarnost je potpuno drugačija. Tako Vučić dolazi u posjetu Dodiku 5. oktobra, dva dana prije izbora u BiH, na otvaranje bolnice u Istočnom Sarajevu što jasno pokazuje neskladnost između njegovih riječi i djela.\nRelated tags : Aleksandar Vučić bosna i hercegovina izbori Milorad Dodik republika srpska Rusija


BalkanMagazin :: Propast privatizacije Telekoma Srbija\nPropast privatizacije Telekoma Srbija\nsreda, 16. decembar 2015 11:36\nVlada odbacila najbolju ponudu za Telekom Srbija, mada je ostalo nepoznato koliko je ponuda iznosila, ko je to ponudio, ni koliki deo Telekoma je država prodavala\n(11.12.2015. konferencija za štampu posle jednoglasne odluke Vlade Srbije da odustane od prodaje Telekoma: Aleksandar Vučić)\nPo drugi put u poslednjih pet godina prodaja Telekoma Srbija završena je neuspešno i to iz istog razloga, nedovoljne ponuđene cene. Za razliku od prethodnog pokušaja prodaje Telekoma, za vreme vlade Mirka Cvetkovića 2011. godine, kada se barem znalo šta se prodaje i koliko je kupac bio spreman da ponudi, ovoga puta javnost je imala samo neodređene izjave vlasti. Tako, nije se znalo da li se prodaje samo državni deo od 58 odsto ili u paket upada i deo od 20 odsto sopstvenih akcija Telekoma koje je otkupio od grčkog OTE. Takođe, 2011. godine smo znali da je Telekom Austrije ponudio 1,1 milijardu evra, od toga 950 miliona u kešu za 51 odsto akcija, dok sada nemamo pojma o kojoj se sumi radi osim, kako je izjavio premijer Aleksandar Vučić, da je bila 100-200 miliona evra veća bez oklevanja bi prihvatili.\nSlabije ponude nego pre\nPremijer je u jednoj izjavi spomenuo i da su telekomi u regionu prodavani za 4,5 puta vrednost EBITDA-e, da je za Telekom Srbije pre četiri godine nuđena 4,8 puta vrednost EBITDA-e, a da je sada ponuda iznosila šest puta vrednost EBITDA-a.\nPrema godišnjem izveštaju Telekoma Srbija za 2014. godinu (da su akcije ove kompanije listirane na berzi, kao što zakon nalaže, imali bi i polugodišnje i kvartalne finansijske izveštaje), EBITDA cele grupe iznosila je oko 383,8 miliona evra. Šestostruki iznos EBITDA-e bi značio da je 100 odsto kompanije vrednovano sa 2,3 milijarde evra, što znači da je ponuda za 58 odsto državnih akcija iznosila oko 1,3 milijarde evra. Ovo takođe znači da je ponuđena cena nešto manja nego prethodni put, mada premijer tvrdi suprotno, jer je po ponudi iz 2011. godine cena cele kompanije iznosila 2,45 milijardi evra.\nMeđutim, priča oko cene i vrednovanja Telekoma ovde se ne završava. S obzirom da su najzainteresovaniji kupci bili američki fondovi ono što njih zanima je cena u dolarima. Zbog jačanja dolara u odnosu na evro prethodnih nekoliko godina, ponuđena cena za Telekom u dolarima sada je daleko manja nego pre četiri godine. Tada je Telekom Austrija ponudio ekvivalent 3,4 milijarde dolara na nivou 100 odsto kompanije, dok je nedavno, prema ponudi koja je odbijena (ukoliko je ponuda iznosila šest puta EBITDA) Telekom vrednovan tek 2,64 milijarde dolara.\nMožda ovo deluje samo kao računovodstvena stvar, ali treba imati na umu da je javni dug Srbije u velikom delu u evrima i svakako nije samo računovodstveno pitanje kada anuiteti moraju da se isplaćuju po kursu dolara koji je znatno veći nego kada su obveznice u dolarima emitovane. Inače, upravo jačanje dolara poslednjih godinu dana znatno je uticalo na rast javnog duga Srbije.\nTakođe, spisku nepoznanica u prodaji Telekoma treba pridodati i to da uopšte nije objavljeno ni ko je ponudio najvišu cenu, mada se u javnosti spekuliše da je to jedan od američkih investicionih fondova koji je prethodno predao i neobavezujuću ponudu.\nProdaja bez vidljivog razloga\nKao i 2011. godine, na najavu prodaje Telekoma Srbija, uzbunila se stručna ali i šira javnost, iznoseći argumente zašto Telekom ne treba prodati, a posebno zašto ga (zbog bezbedonosnih razloga) ne treba prodati strancima.\nOni su detaljno opovrgavali razloge koji su navođeni u korist prodaje, kao što je, na primer, navodna nemogućnost da investira i prati konkurenciju iako je Telekom najveći investitor među telekomima u regionu koji su svi do reda privatizovani. Takođe, je upozoravano na opasnost od velike štete za nauku i fakultete koji su vezani za Telekom, zatim od gubitka posla ne samo za zaspolene u Telekomu već i za hiljade kooperantskih firmi koje bi, izvesno, bile zamenjene inostranim dobavljačima, a procena je da bi na taj način 100.000 ljudi ostalo bez prihoda.\nTakođe, osporavano je pravo i zakonitost prodaje telekomunikacione infrastrukture kao javnog dobra, a ništa manje nije bitno ni pitanje bezbednosti pošto Telekom kontroliše sve kablove kroz koje idu informacije svih državnih organa.\nNišta manje nije diskutovano ni na temu šta će se dedsiti sa parama od eventualne prodaje Telekoma. Vlasti su izjavljivale da njima novac ne treba u budžetu, a da će se prihodi od prodaje Telekoma potrošiti na vraćanje dugova i podsticaje razvoja privrede. Ukoliko zanemarimo deo o vraćanju dugova, podsticanje privrede bi veoma podsećalo na Nacionalni investicioni plan, formiran svojevremeno od para od prodaje Mobtela što se pretvorio u rasipničku katastrofu.\nJedan od mogućih razloga zašto nije prodat Telekom bi mogao biti i sporazum sa sindikatima po kome su radnici koji bi bili tehnološki višak dobili po 1.000 evra po godini staža. U svetu preuzimanja i merdžera ovakav potez često se naziva „otrovna pilula“. To je situacija, po pravilu kod neprijateljskih preuzimanja, kada menadžment ugovori obaveze koje u slučaju preuzimanja donose finansijske troškove novom vlasniku.\nSumnjivi savetnik i nesumnjiva šteta\nSam proces privatizacije od početka, od izbora privatizacionog savetnika, davao je razloge za sumnju u povoljan ishod prodaje. Osim što je izostala transparentnost, a sve informacije su stizale u obliku izjava političara, bez objavljivanja ikakvih dokumenata, izbor francuske investicione banke Lazard za privatizacionog savetnika učinio se „zanimljivim“. Naime, nekoliko meseci ranije bivši potpredsednik vlade Srbije Božidar Đelić postao je jedan od direktora ove kompanije. Kasnije je, međutim, isplivala mnogo značajnija informacija, da Lazard ima sporazum o strateškom partnerstvu sa jednim od zainteresovanih investicionih fondova za Telekom, američkim Apolom. Iako je stiglo razuveravanje da su oni u partnerstvu, baš u toku ove i prethodne godine Lazard je bio savetnik Apola prilikom nekoliko akvizicija u Evropi.\nNa kraju, Lazard je prošao sa provizijom od „samo“ 683.000 dolara, mada ga je očekivala znatno veća nagrada u slučaju prodaje u visini od 0,3 odsto od visine transakcije. Ako je ponuđeno 1,3 milijarde evra to bi značilo da bi provizija iznosila oko 3,9 miliona evra.\nOstaje pitanje štete koja je načinjena Telekomu u procesu neuspešne privatizacije. Još pre dve godine generalni direktor Telekoma Predrag Ćulibrk izjavio je da bi „još godinu dana u privatizacionom procesu, bez završene privatizacije, bilo pogubno za našu kompaniju”. On je rekao da, ukoliko se Vlada Srbije odluči na prodaju Telekoma, ide se u privatizaciju samo pod uslovom da ona bude uspešna i da se nađe kupac. Ovako, Telekom je prošao kroz dva procesa privatizacije za pet godina i oba puta - neuspešna. U svakom od njih preduzeće se nalazilo u nekoj vrsti vanrednog stanja i nemogućnosti da razvija strateške i dugoročne planove jer se ne zna šta će novi vlasnik imati na umu sa preduzećem.\nNa kraju, vlasti su nakon neuspele prodaje Telekoma najavile restrukturiranje firme i traženje profesionalnog menadžmenta, mada nije baš najjasnije šta ih je u tome sprečavalo i pre započetog procesa privatizacije.


Microsoft organizovao "Dan inovacija"\nMicrosoft organizovao “Dan inovacija” – Personal magazin\nMicrosoft organizovao “Dan inovacija”\n“Microsoft Srbija” organizovao je u Beogradu 10. juna skup “Dan inovacija” (Innovation Day), na kome su predstavnici kompanije i drugi predavači prisutnima predstavili najnovije projekte, tehnologije i rezultate istraživanja. Nebojša…\n“Microsoft Srbija” organizovao je u Beogradu 10. juna skup “Dan inovacija” (Innovation Day), na kome su predstavnici kompanije i drugi predavači prisutnima predstavili najnovije projekte, tehnologije i rezultate istraživanja.\nNebojša Vasiljević, pomoćnik ministra za telekomunikacije i informaciono društvo je otvorio skup i govorio o tekućim aktivnostima u razvoju e-uprave i razvoju pravnog okvira za potrebe informacionog društva u Srbiji.\nIT analitičar Milovan Matjević iz kompanije “MINECO” predstavio je rezultate istraživanja „IT ulaganja i ekonomski rast u Srbiji“. U 2009-toj godini se može očekivati pad IT tržišta za 3,9% u odnosu na 2008. godinu. Ukoliko država obezbedi i plasira dopunsko finansiranje od 4 milijarde evra, može se očekivati da će u četvrtom kvartalu 2009. rast IT tržišta biti veći nego u 4 kvartalu 2008. Pored negativnog uticaja krize na usporavanje informatizacije u Srbiji utiču: neznanje i siromaštvo, zatvorenost mnogih sistema, organičavanje protoka informacija, prisustvo korupcije i sl. Matijević je govoreći o značaju IT tržišta za razvoj industrije ukazao da ulaganje od 1 dinara u IT doprinosi rastu ekonomije za 15 dinara.\nSlobodan Karanović, direktor Gradskog zavoda za statistiku i informatiku, upoznao je prisutne, da se u Beogradu u saradnji sa “Microsoft”-om sprovela konverzija sa “main frame” sistema na farmu servera. Izvodi iz matičnih knjiga se u Beogradu više ne moraju vaditi samo u svojoj opštini. Uveden je Centralni registar birača Srbije. Planira se primena sistema objedinjenih komunikacija i razvoj portala grada Beograda.\nBodin Drešević, direktor “Microsoft”-ovog Razvojnog centra u Srbiji, predstavio je najnovije projekte na kojima rade stručnjaci Centra i tom prilikom prikazao neke nove “Microsoft”-ove tehnologije, razvijene u beogradskom Centru. To se pre svega odnosi na softver za prepoznavanje rukopisa, između ostalih na ćiriličnoj varijanti srpskog jezika i na ruskom, kao i na softver za prepoznavanje rukom ispisanih matematičkih jednačina.\nDrešević je tom prilikom pomenuo i da su neke softverske komponente koje su razvili stručnjaci beogradskog Centra ugrađene, ili će biti ugrađene, u najnovije “Microsoft”-ove softverske proizvode kao što su Windows 7 i predstojeći paket kancelarijskih aplikacija Office 2010. “Microsoft” ulaže godišnje oko 6 milijardi američkih dolara u razvoj i on se sve više oslanja na talentima u razvojnim centrima van SAD, naglasio je Drešević.\nVladan Živanović generalni direktor “Microsoft Srbija” zahvalio se prisutnima na prisustvu i naglasio da “Microsoft” pruža platformu i softverske alate za najveći broj uvedenih aplikacija i primena vrhunskih tehnologija.\nMicrosoft organizovao “Dan inovacija” was last modified: June 12th, 2009 by Redakcija\nDan inovacijaInnovation DayMicrosoftMinecoNebojša Vasiljević\nMobilni Internet za studente – promotivni period produžen do 15. jula\nOpen Minds 2009


17. maj/svibanj, 2018. update 17. maj/svibanj, 2018.\nPremijeri Makedonije i Velike Britanije Zoran Zaev i Tereza Mej u Skoplju, 17. maja 2018.\nPremijerka Velike Britanije Tereza Mej izjavila je danas u Skoplju da je važno da se spreči uticaj Rusije i u Evropi i na Zapadnom Balkanu.\n"Rusija pokušava da utiče, kako na evropske zemlje, tako i na zemlje Zapadnog Balkana, preko zloupotreba informacija, sajber napadima i propagandom. Važno je da se udružimo protiv Rusije. Podrška Makedonije i drugih zemalja je od velikog značaja za nas", rekla je Mej na zajedničkoj konferenciji za novinare sa makedonskim premijerom Zoranom Zaevom.\nUpravo zbog toga, rekla je Mej, kako na Samitu u Sofiji tako će i na Samitu u Londonu u junu glavna tema biti bezbednost u regionu i ruski uticaj na njega.\nVelika Britanija podržava Makedoniju u njenim naporima da reši spor o imenu zemlje, a rešenje će doneti dobre stvari za obe zemlje, poručla je britanska premijerka.\n“Znam da su Makedonija i Grčka posvećene nalazenju rešenja o imenu, a to iziskuje političku hrabrost i volju za teške odluke. Možete računati na kompletnu podršku Ujedinjenog Kraljevstva na tom putu. Želimo da vidimo Makedoniju da pozitivno korača ka ovom putu”, rekla je Mej.\nPremijer Zaev, koji je posle susreta sa grckim kolegom Aleksisom Ciprasom izjavio da su utvrdili jednu opciju o sporu koja može biti prihvatljiva za obe strane, istakao je da je opcija ustvari kompletno rešenje.\n“Znači ne radi se samo o parcijalnim delovima, ali svakako nastavljamo sa konsultacijama da bi videli da li bi ovo rešenje bilo prihvatljivo za obe strane”, izjavio je Zaev, odbacujuci tvrdnje da bi nenalaženje rešenja moglo destabilizirati zemlju i region.\nTereza Mej je prvi premijer Velike Britanije koji posećuje Makedoniju nakon 19 godina, kada je u zemlji boravio tadašnji predsednik vlade Toni Bler.


U Srbiji godišnje hiljadu ljudi oboli od limfoma\nU Srbiji oko 1.000 ljudi godišnje oboli od nekog tipa limfoma (raka limfnih čvorova), a oko 50 odsto gradjana ne zna ništa o toj bolesti, rekla je danas predsednica Udruženja obolelih od limfoma „Lipa“ Maja Kocić.\nOna je na konferenciji povodom Nacionalnog dana borbe protiv limfoma, upozorila da je i veoma slaba informisanost struke o limfomima, i da zato kasni utvrdjivanje dijagnoze i početak lečenja.\n„Postoji preko 60 tipova limfoma, a znanje o tome je nedovoljno, te je Udruženje ‘Lipa’ uz Srpsku limfomsku grupu (SLG) i Klinikom za hematologiju (KCS) odlučilo da se ubuduće 24. marta obeležava dan borbe protiv te bolesti“, saopštila je Kocić.\nDodala je da je problem što neki lekovi iz sveta nisu na pozitivnoj listi u Srbiji, a rekla je i da ne postoji registar obolelih od limfoma, mada se planira njegovo formiranje.\nPredsednik SLG Darko Antić je istakao da je komunikacija izmedju pacijenta i lekara važna jer oko 66 odsto pacijenata ne zna da je limfom maligna bolest, odnosno jedna vrsta kancera.\n„Mi težimo uspostavljanju individualnog pristupa pacijentu, jer oko 100 podtipova limfoma može imati više od 70 različitih tokova i ishoda lečenja, tako da ne bi trebalo bolest lečiti samo na osnovu odredjenog iskustva“, rekao je Antić.\nOn je za agenciju Beta kazao da je u toku obuka lekara o značaju prepoznavanja limfoma, i da je „prilično realno da novi lekovi dodju na pozitivnu listu“. Naveo je da je jedan od tih lekova prošle godine uveden za lečenje Hočkinovog limfoma.


Nemačke kompanije na ozbiljnom gubitku zbog antiruskih sankcija EU - 22.01.2021, Sputnik Srbija\nNemačka privreda pretrpela je značajnu štetu zbog antiruskih sankcija koje je uvela Evropska unija, pokazala je anketa Instituta za ekonomska istraživanja iz... 22.01.2021, Sputnik Srbija\nTo ništa ne znači, američki vazali ostaju do kraja i uvek će biti protiv Rusije. Nema tu više zavaravanja da postoji nezadovoljstvo Nemačke, jer akcije Amerike i Nemačke su uvek u zajedničkom dogovoru, kod njih postoji jasna sinkronizacija akcija kako protiv Srbije, tako i protiv Rusije...\nevropa, svet, vesti, nemačka, eu, ekonomija, rusija\n20:45 22.01.2021 (Osveženo: 01:07 26.08.2021)\n© Sputnik / Sergey Guneev / Uđi u foto-galerijuZastave Nemačke, Rusije i EU\nSociolozi su anketirali 862 nemačke kompanije i utvrdili su da su ograničenja dovela do rasta birokratskih troškova i poteškoća prilikom poslovanja sa Rusijom.\nPrema istraživanju, sektori nemačke privrede koji su najviše pogođeni su automobilska, mašinska i hemijska industrija, kao i logistička oblast. Takođe se navodi da su antiruske sankcije najveći udarac zadale nemačkim istočnim državama.\nMeđu problemima sa kojima se nemačke kompanije u Rusiji suočavaju su kolebanje deviznih kurseva, supstitucija uvoza, gubitak poverenja i reputacije kao i veća konkurencija sa firmama iz trećih zemalja.\nNešto više od polovine ispitanika takođe podržava završetak izgradnje gasovoda „Severni tok 2“.


CRTA :Uprkos nepravilnostima regularnost izbora nije dovedena u pitanje - CRTA\nUprkos nepravilnostima regularnost izbora nije dovedena u pitanje\nAktuelnosti / 25.04.2016.\nNa osnovu 100 odsto prikupljenih podataka sa slučajnog i reprezentativnog uzorka od 450 biračkih mesta, ukupan procenat glasača koji su glasali na parlamentarnim izborima iznosi 56,7% (greška 1,1%) dok je procenat nevažećih listića bio 3,2% (greška 0,4%).\nNa vanrednim parlamentarnim izborima u Srbiji lista „Aleksandar Vučić – Srbija pobeđuje“ osvojila je 48,40% glasova uz statističku grešku od 1,22%, lista „Ivica Dačić -SPS-JS Dragan M. Palma“ dobila je 10,77 % glasova (greška 0,56 %), dok je Srpska radikalna stranka dobila 8,05% (greška 0,34%), saopštila je CRTA posmatračka misija „Građani na straži“.\nKoalicija okupljena oko Demokratske stranke dobila je 6,18% glasova uz grešku 0,43%, lista „Dosta je bilo“ dobila je 6,09% glasova (greška 0,59%), za Dveri-DSS glasalo je 5,15% glasača (greška 0,35%) dok je lista SDP-SLV-SDS dobila 5,04% glasova sa greškom 0,30%.\n„Procenat mesta oko 4% na kojima su uočene grube nepravilnosti je prilično veliki i to je zabrinjavajuća informacija“, rekao je šef posmatračke misije Raša Nedeljkov.\nNa 20 odsto biračkih mesta birači su tvrdili da su se pre dolaska na biračko mesto uverili da su upisani u birački spisak (uvidom u elektronsku bazu na sajtu Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave). Međutim, njihovo ime se nije nalazilo u izvodu iz biračkog spiska na samom biračkom mestu. CRTA posmatračka misija „Građani na straži“ ističe da je i pored velikog broja biračkih mesta na kojima je uočena ovakva pojava, broj glasača koji nisu glasali prilično mali i iznosi 0,32 odsto.\nVan biračkog mesta glasalo je 1,9 odsto glasača dok je samo 41% biračkih mesta bio dostupan osobama sa invaliditetom što je, prema oceni posmatračke misije, mali procenat imajući u vidu broj osoba sa invaliditetom.\nProblemi sa biračkim spiskom


Sve je zvanično počelo početkom ove nedelje kada je potpresednik vlade i lider URA koja zajedeno sa Savezom građana CIVIS čini koaliciju “Crno na bijelo”, predstavio javnosti koncept manjinske vlade. U toj vladi ne bi bilo mesta ni za DF ni za najbrojniju opozicionu stranku – DPS.\nUsledio je naredni korak - koalicija “Crno na bijelo” podnela je u sredu inicijativu za smenu vlade koju je potpisao ukupno 31 poslanik sedam stranaka i koalicija među kojima i deo poslanika DPS-a Mila Đukanovića. Inače, za pokretanje inicijative pred skupštinom dovoljan je potpis 27 poslanika.\nJoš aktuelni premijer Krivokapić je na to odgovorio protivudarom – inicijativom za smenu Abazovića i predlogom da ministar finasija i socijalnog staranja Milojko Spajić bude novi potpresednik vlade.\nAbazovićeva manjinska vlada imaće podršku bar 44 poslanika?\nMeđutim, veliko je pitanje koliku će Krivokapićeva inicijativa imati podršku u parlamentu?\nAko se ima u vidu da su Abazovićevu inicijativu potpisali pored poslanika “Crno na bijelo” i poslanici Socijaldemokratske partije (SDP), Socijaldemokrata (SD), Bošnjačke stranke (BS), Albanske liste i Albanske koalicije, Liberalne partije (LP) i deo poslanika Demokratske partije socijalista (DPS) pretpostavka je da bi koncept nove, maninske vlade imao podršku svih poslanika ovih stranaka i koalicija.\nA to znači glasove ukupno 44 poslanika. Podsećanja radi, za formiranje vlade dovoljna je podrška 41 poslanika.\nČija će inicijativa biti prva na dnevnom redu skupštine?\nZanimljivo da je koalicija “Crno na bijelo” zatražila da se inicijativa za smenu vlade razmatra u skupštini 4. februara, a Krivokapić zahteva da se o njegovoj inicijativi za smenu Abazovića glasa u skupštini dan ranije – 3. februara.\nIpak, vrlo je neizvesno da li će Krivokapićeva inicijativa biti na dnevnom redu skupštine pre Abazovićeve.\nKako “Blic” saznaje iz aktuelne crnogorske vlade, u ovom trenutku je teško sa sigurnošću predvideti redosled događaja, ali je veća verovatnoća da će se u parlamentu, najpre, naći inicijativa za smenu vlade i da će Krivokapićeva vlada i formalno pasti.\nNakon toga, već predstavljeni Abazovićev koncept manjinske vlade imaće otvoreni put ka realizaciji. Takav rasplet, kako saznajemo, može da zaustavi jedino čudo u vidu iznenadnog dogovora u trenutnoj parlamentarnoj većini.\nIpak, da je to teško očekivati vidi se i po najavama iz Abazovićevih redova da će uslediti inicijativa i za smenu Alekse Bečića sa mesta predsednika skupštine. To je potvrdio lider Liberlane partije Andrija Popović.\nŠta će se nakon najnovijih inicijativa dogoditi na političkoj sceni Crne Gore “Blic” je analizirao sa svojim sagovornicima.\nNova parlamentarna većina će moći da postavi tužioce i Savet tužilaštva?\nPolitički analitičar iz Crne Gore Srđan Vukadinović smatra da će, po svemu sudeći, vlada pasti za 15 dana.\n-Očito da postoji dogovor o formiranju manjinske Vlade uz podršku DPS-a koja će tako imati ukupno 44 poslanika u skupštini. Ako se ima u vidu da je sve izvesnije da će SNP sa svojih pet poslanika izaći iz koalicije sa DF-om to znači da će manjinska vlada u skupštini imati podršku ukupno čak 49 poslanika – podvlači Vukadinović za “Blic”.\nKako kaže, ta brojka je veoma bitna za funkcionisanje državnih institucija.\n-Sa većinom od 49 poslanika vlast će imati tri petine glasova u skupštini. To znači da će u drugom krugu moći da konačno izabere Savet tužilaštva i tužioce koji su već duže vreme u vd stanju. Za njihov izbor neophodna je dvotrećinska većina u prvom krugu glasanja odnosno tri petine glasova u drugom krugu – objašnjava Vukadinović.\nNaš sagovornik ne očekuje da inicijativa Krivokapića za smenu Abazovića stigne na red.\n-Prvo će se glasati o poverenju vladi na inicijativu koalicije “Crno na bijelo”. Podnosioci te inicijative mogu da utiču i na to kada će glasati o tome. Predsednik skupštine Aleksa Bečić ne može da utiče na to. Šta više, nova većina u skupštini će verovatno pokrenuti i Bečićevu smenu pošto će, po svemu sudeći, imati tri petine glasova – zaključuje Vukadinović.\n"Dosadašnja vladajuća koalicija bila fabrička greška"\nI predsednik Upravnog odbora Foruma za etničke odnose Dušan Janjić smatra da će po svemu sudeći biti formirana nova, manjinska vlada na čelu sa Abazovićem.\n-Od kada je 2020. godine promenjena vlast formirana je vladajuća koalicija koja je praktično bila fabrička greška. Ili nemoguća koalicija sa jedne strane proruskog DF-a koji zagovara ujedinjenje Crne Gore i Srbije i proevropske i pronatovske koalicije “Crno na bijelo” Abazovića. Pronađen je kompromis u liku premijera Zdravka Krivokapića koji nije iskusan u politici – analizira Janjić.\nKako kaže, Crna Gora je mala pa je “mogla da podnese i takvu vladu koja praktično nije radila”.\n-Praktično i dalje i vlast i opozicija rade ono što već čine više od godinu dana, a to je da izbegnu nove, vanredne parlamentarne izbore. Inicijative i Krivokapića i Abazovića su u tom pravcu. Ono što je jasno da u Crnoj Gori vlada veliki uticaj međunarodne zajednice na čelu sa Nemačkom koja želi iz vlasti da skloni Đukanovića, ali i proruske činioce. Tako da ne očekujem da će se Đukanović vraćati na vlast kada mu istekne predsednički mandate – naglašava Janjić.\nNaš sagovornik pretpostavlja da će nova, manjinska vlada potrajati maksimalno do predsedničkih izbora naredne godine.\n-Ta vlada će imati za cilj da spreči uticaj proruskog DF-a i obezbedi ekonomsku pomoć iz evropskih fondova. Da ne bude zabune, ta vlada će opet biti slaba. Videćemo i da li će Krivokapić stvoriti svoju stranku – apostrofira Janjić.\n"Abazoviću više odgovara podrška DF-a nego DPS-a"\nS druge strane, politički analitičar iz Crne Gore Luka Radonjić nešto drugačije vidi aktuelne političke događaje u ovoj zemlji.\nKako kaže, nedavno potpisani memorandum pokreta URA, SNP-a, Civisa i stranaka manjinskih naroda, najavio je novu preraspodelu na političkoj sceni u Crnoj Gori.\n- Potpisnici ovog memoranduma, na čelu sa Abazovićem, viđeni su od strane javnosti kao nova koalicija centra. URA je "dovođenjem" manjinskih stranaka u svoju orbitu, oslabila a po nekima i razbila koaliciju oko DPS-a. Dok dogovor sa SNP, koji dolazi iz prosrpskog bloka, predstavlja pokušaj da se ova nova koalicija u najavi identitetski kompletira kao (sve)građanska. Prema najavama koje smo mogli čuti, upravo su oni glavni konkurenti za formiranje nove, manjinske vlade – apostrofira Radonjić.\nNaš sagovornik podvlači da je Abazovićeva URA iskoristila haos u odnosima Vlade i skupštine.\n- Može se izvući jasan zaključak da je URA procenila da stagnira i da shodno tome, želi da značajno poboljša startne pozicije pred, njoj najvažnije, lokalne izbore u Podgorici, gde im je glavna baza i osnovni birački resurs. Zato žele da apsorbuju još vlasti, politički kapitalizuju učinke ove i eventualno nove vlade i ostvare visok izbornu rezultat, koji bi im omogućio daleko jaču poziciju na državnom nivou u budućnosti – ocenjuje Radonjić.\nIpak, Radonjić ne odbacuje mogućnost da Abazovićeva manjinska vlada u poslednji čas dobije podršku DF-a umesto DPS-a.\n- Koaliciji URA, kao što su i sami istakli, najviše odgovara da podršku za manjinsku vladu dobiju od DF-a. Time bi se delimično sačuvali od optužbi "o prekrajanju izborne volje" a sama vlada imala bi značajno duži rok trajanja nego u slučaju da ih podrži DPS. DPS bi takvu vladu uzvesno srušio u roku od pola godine ili godinu jer njima su potrebni izbori i novi izborni rasplet. Ta stranka je navikla da je dugo u vlasti pa u opoziciji trpi kontinuirani pad rejtinga i osipanje članstva. Sem toga, u slučaju da DPS podrži pa nakon pola godine obori manjinsku vladu, URA i SNP bi izvesno otišli na margine političke scene, zbog neuspeha u svom "eksperimentu" – zaključuje Radonjić.\nZdravko Krivokapić Dritan Abazović Crna Gora Vlada koalicija "Crno na bijelo"\n"Večiti derbi" je 11 puta odlučivao osvajača Kupa: Od 1948. do 2019. godine - evo ko je uspešniji\n15:26 INCIDENT U SUDU U VRANJU Žena izbola drugu nožem!\n15:25 "KRAJ DEMOKRATIJE" Nakon prve Orbanove odluke od uvođenja vanrednog stanja forinta odmah pala, POPULISTI ODUŠEVLJENI\n15:22 (VIDEO) "KUPILA SAM TRI VENČANICE" Kaća Grujić o pripremama za svadbu sa fudbalerom: "Neću da štedim!"


NovaEnergija.net » AMS Osiguranje: Zaštitite automobil na najbolji način i istovremeno štedite novac AMS Osiguranje: Zaštitite automobil na najbolji način i istovremeno štedite novac – NovaEnergija.net\nUkoliko niste spremni da troškove eventualnih materijalnih oštećenja na vašem vozilu snosite sami, pravo je vreme da zakucate na vrata AMS Osiguranja.\nU slučaju saobraćajne nezgode, poplave, požara, pada fasade ili drveća, krađe ili drugih nepredviđenih situacija, u skladu sa uslovima osiguranja, AMS Osiguranje preuzeće rizik nad vašim vozilom i isplatiti vam štetu u najkraćem mogućem roku. Zaključite polisu Kasko osiguranja kod nas i, ukoliko je ugovoreno, šteta će vam biti isplaćena bez obzira da li ona nastala kao posledica tuđe ili vaše odgovornosti.\nNe zaboravite da uz svaku zaključenu polisu Kasko osiguranja kod nas na poklon dobijate AMSS člansku i platnu karticu, kojom ostvarujete besplatne usluge i uštede na putevima Srbije i Evrope za godinu dana. Vlasnik super članske kartice, stiče pravo na besplatno šlepovanje u slučaju kvara ili saobraćajne nezgode, popravke vozila na putu ili prevoz do najbližeg servisa, kao i hotelski smeštaj u slučaju nesreće.\nZa više informacije posetite sajt www.ams.co.rs ili pozovite broj telefona 0800-009-009.\nAMS Osiguranje: Zaštitite automobil na najbolji način i istovremeno štedite novac was last modified: October 18th, 2019 by Ivana Karanović\nams osiguranjeAutomobilkasko osiguranjeprevozno sredstvo


Rekonstrukciji nadzorno-upravljačkog sistema "Mali Zabran" u JKP "Vodovod-Šabac"\nPostrojenje za prečišćavanje vode PPV "Mali Zabran" je u ranijim fazama izgradnje već uključeno u sistem daljinskog nadzora i upravaljanja (SDNU) vodovodnim sistemom grada Šapca, zajedno sa PPV "Tabanović" i glavnim gradskim rezervoarom, vodotornjem "Letnjikovac". Za razliku od PPV "Tabanović", gde je nadzorni sistem kompletno rekonstruisan, u ranijoj fazi je SDNU obuhvatio samo nadzorne funkcije nad crpnom stanicom čiste vode u PPV "Mali Zabran". U ovoj fazi izgradnje SDNU rekonstruisan je sistem nadzora i upravljanja tako da se omogući daljinska ručna i automatizovana kontrola nad crpnom stanicom "Mali Zabran" (slika desno). Upravljačke funkcije nad CS "Mali Zabran" su moguće iz komandno-kontrolnog centra KKC "Mali Zabran", dok je iz KKC "Tabanović" omogućen samo daljinski nadzor nad PPV "Mali Zabran".\nŠto se tiče buster stanice BS "Letnjikovac" (slika desno), u nju je instalirana nova oprema SDNU tako da je obezbeđen daljinski ručni ili automatski režim rada pumpi u ovom objektu. U automatskom režimu je omogućena fina regulacija izlaznog pritiska, uz dodatne funkcije samostalne rotacije pumpi radi izjednačavanja vremena rada ili u slučaju kvarova, kao i mekog starta buster stanice i bezudarne promene radnih i rezervnih pumpi, kako bi se minimizirao rizik od oštećenja potisnog cevovoda usled eventualnog hidroudara. Interesatno je da je BS "Letnjikovac" komunikaciono povezana u SDNU preko objekta vodotornja "Letnjikovac", posredstvom optičkog kabla.


Sindikat željezničkih radnika u štrajku do isplate dvije plate i toplog obroka\nZaposleni u Javnom preduzeću “Željeznice Federacije BiH” nastavljaju sa štrajkom dok ne budu ispunjeni njihovi zahtjevi o isplati dvije plate i jednog toplog obroka, rekao je Srni predsjednik Samostalnog sindikata izvršnog osoblja područje infrastrukture Željeznica FBiH Igor Boban.\nBoban je naglasio da su željezničari iz medija saznali da će im danas biti isplaćena jedna plata, ali da ne pristaju na to i ostaće u štrajku do ispunjenja zahtjeva.\n“Nama se još nije obratio niko iz Uprave Željeznica”, rekao je Boban i ponovio da neće odustati od štrajka ako im bude isplaćena samo jedna plata.\nBoban je naglasio da i dalje ne saobraćaju putnički vozovi na relacijama Sarajevo – Banjaluka i Sarajevo – Čapljina, dok je u funkciji 40 odsto teretnih vozova da bi se obezbijedio minimum prevoza robe i da komintenti ne bi trpjeli zbog štrajka.\nOn je rekao da su u štrajku svi sindikati koji djeluju u “Željeznicama FBiH”.\nŽeljezničari, koji su od juče u štrajku, optužuju menadžment da neće da isplati plate, iako je, kako navode, novac za junsku platu prebačen nakon sastanka predstavnika sindikata i Ministarstva transporta i komunikacija FBiH.


Demonstranti blokirali ulice u glavnom gradu Venecuele\nSukob demonstranata i policije, Karakas, 1. maj 2017.\nStanovnici glavnog grada Venecuele postavili su u utorak barikade na ulice tog grada zbog namere socijalističkog predsednika Nikolasa Madura da promeni Ustav usred sve dublje političke krize u toj zemlji.\nGrađani Karakasa, koji gotovo svakodnevno protestuju već mesec dana, blokirali su ulice lomljenim betonom, granama drveća i gomilom otpada u plamenu nakon što je Maduro u ponedeljak potpisao dekret kojim je započeo postupak izmene Ustava Venecuele.\nLideri opozicije smatraju da je Madurov plan da sazove Ustavotvornu skupštinu izgovor za odlaganje regionalnih izbora ove godine, kao i predsedničkih izbora 2018. godine.\nAnkete pokazuju da bi Madurovi socijalisti ubedljivo izgubili i regionalne i predsedničke izbore zbog nezadovoljstva građana ekonomskim poteškoćama, odnosno visokom inflacijom, nestašicom hrane i drugih potrepština.\nGovoreći posle još jednog masovnog antivladinog protesta koji se završio bacanjem kamenica i upotrebom suzavca, Maduro je rekao da je novi ustav potreban da bi se zaveo mir.\n"Ovo će biti skupština građana sačinjena od radnika. Došao je taj dan, braćo. Nemojte sada da izdate. Ja nisam Musolini", rekao je Maduro.\nMaduro u televizijskom obraćanju u ponedeljak uveče nije naveo detalje o tome kako će biti izabrani članovi Ustavotvorne skupštine, ali je nagovestio da bi neke od njih izabrali glasači, dok mnogi analitičari očekuju da će vlada izabrati većinu delegata.\nUstav Venecuele poslednji put je promenjen 1999. godine, na početku predsedničkog mandata Madurovog prethodnika, pokojnog Uga Čaveza, koji je započeo socijalističku revoluciju u zemlji poznatoj po izvozu nafte.


Vučić: Dosad najmanja zaraženost, oko 3 odsto - 01.05.2020, Sputnik Srbija\nVučić: Dosad najmanja zaraženost, oko 3 odsto\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić saopštio je da danas, prema rezultatima testiranja, imamo najnižu zaraženost — od oko tri odsto. 01.05.2020, Sputnik Srbija\n11:57 01.05.2020 (Osveženo: 22:39 03.08.2021)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić saopštio je da danas, prema rezultatima testiranja, imamo najnižu zaraženost — od oko tri odsto.\nVučić je, nakon razgovora sa ambasadorkom Kine Čen Bo i timom kineskih lekara, rekao da očekuje da će to potvrditi i Krizni štab na pres-konferenciji, te naglasio da bi rezultati bili mnogo bolji da nije bilo Gerontološkog centra u Nišu, iz kojeg već ima 43 umrlih.\nUkazao je da na osnovu uzoraka od 4.000 testiranih može da kaže da imamo najmanju zaraženost od početka epidemije, koja iznosi tri odsto.\n„To su rezultati svih mera koje su preduzimane, na koje se neki ljudi ljute. Važno je što današnji dan obeležavamo u karantinu. Baš nam je taj dan veoma potreban i potrebno je još malo discipline“, rekao je Vučić.\n„Niš se oporavio dramatično i Beograd je bolji nego juče. Novi Sad ima fantstične rezultate već deset dana. U Kragujevcu su uglavnom veoma dobri, iako je juče bilo manjeg iskakanja“, objasnio je Vučić.\nZahvalio se predstavnicima Pekinškog genetskog instituta, GDI, ukazujući da su to mladi ljudi koji su u Vuhanu radili u laboratorijama.\nZahvalio se i svima koji su nam donirali najsavremeniju laboratoriju „vatreno oko“, najsavremeniju ne samo u regionu, već u celoj istočnoj Evropi.\nNajavio je da će Srbija nastaviti sa velikim brojem testova, jer ne želi da krije broj inficiranih i umrlih od korona virusa, kao neki drugi.\n„Mi ćemo da lečimo, a ne da dozvolimo da ljudi umiru“, kazao je Vučić.\nU toj laboratoriji, kako je objasnio, moći će da se analizira mutacija virusa.\nRekao je da je cilj da budemo vodeći među zemljama Evrope u sferi laboratorijskog istraživanja.\nNajavio je da će uskoro i u Nišu biti uspostavljena moderna laboratorija za istok Srbije.


PRAVILNIK O SPROVOĐENJU MJERA ZA SPRJEČAVANJE I SUZBIJANJE BOLNIČKIH INFEKCIJA: Pravilnik na usaglašavanju uskoro se očekuje njegova primjena\nPravilnik o sprovođenju mjera za sprječavanje i suzbijanje bolničkih infekcija počeće uskoro da se primjenjuje, najavio je direktor Direktorata za javno zdravlje, Miro Knežević.\nOn je ukazao da se Pravilnik, u čijoj su izradi učestavovali najeminentniji stručnjaci, trenutno usaglašava sa zakonodavstvom i da očekuje njegovu punu primjenu u najskorijem roku.\n"Pravilnik će pomoći i olakšati rad kolegama u komleksnim situacijama i izazovima sa kojima se susrijeću i najsavremenije medicinske ustanove u svijetu", ocijenio je Knežević.\nOn je saopštio da će do kraja godine biti završen i Nacionalni program za sprečavanje i suzbijanje bolničkih infekcija, a svaka zdravstvena ustanova izradiće plan na osnovu potreba svojih ustanova.\nKnežević je naglasio da je zdravstvena njega značajan dio zdravstvene zaštite i da su zbog toga ispravni postupci u prevenciji i pomoći pri liječenju bolničke infekcije veoma važni.\nNa pitanje koje mjere se mogu preduzeti da bi se u potpunosti iskorijenile bolničke infekcije, Knežević je rekao da sadašnja saznanja argumentovano ukazuju da je bolnicu bez rizika nemoguće kreirati i da je praktično nemoguće govoriti o iskorjenjenju ili eliminaciji infekcija.\n"Međutim, dobro organizovani programi prevencije mogu smanjiti njihovu stopu u značajnoj mjeri", istakao je Knežević.\nBolničkih infekcija u razvijenim zemljama, prema njegovim riječima, ima od pet do deset odsto, dok se u zemljama u razvoju taj procenat se kreće u rasponu od 25 do 40 odsto.\nEpidemiološki nadzor, koji se definiše kao organizovano prikupljanje, obrada i tumačenje podataka o učestalosti bolničkih infekcija, kako je rekao Knežević, smatra se osnovnom karikom u njihovom sprečavanju i suzbijanju.\nOn je ukazao da je radi smanjenja bolničkih infekcija neophodan i kontinuirani timski rad sa ciljem sprovođenja stalnog nadzora nad osobljem, bolesnicima, bolničkom sredinom, sterilnošću instrumenata, rastvora za medicinsku upotrebu, uz permanetnu kontrolu sprovođenja svih poznatih mjera sprečavanja prenošenja potencijalnih uzročnika infekcija.\n"Zbog toga je usvajanje i poštovanje vodiča za prevenciju i kontrolu intrahospitalnih infekcija od presudnog značaja", naglasio je Knežević.\nMinistarstvo zdravlja je, u cilju sprečavanja i suzbijanja bolničkih infekcija, organizovalo praktična edukacija medicinskog kadra svih zdravstvenih ustanova u Crnoj Gori i kroz proces praćenja rada dalo preporuke za postupanje.\nPrethodno su sa istim ciljem organizovani teorijski i edukativni seminari za zaposlene u zdravstvu.\nIZVOR: Vebsajt Vijesti, 12.08.2018.


Sednica Vlade o štednji odložena za sutra – Nadlanu.com\nSednica Vlade o štednji odložena za sutra\nObjavljeno 3. juna 2013. / 14:18:27\nSednica Vlade Srbije posvećena ekonomskoj situaciji u zemlji, neće biti održana danas već sutra u 10h, saopšteno je iz vladine Kancelarije za odnose s medijima.\nU kratkom saopštenju nisu navedeni razlozi za otkazivanje sednice, na kojoj je prema prethodnoj najavi ministara trebalo da se razgovara o ekonomskim merama za prevazilaženje krize i prevelikog budžetskog deficita. Beta prenosi da je sednica otkazana zbog obaveza ministara i da će biti održana u četvrtak kada se inače održavaju redovne sednice Vlade.\nSastanak trojice lidera vladajuće koalicije, Ivice Dačića, Aleksandra Vučića i Mlađana Dinkića, završen je juče popodne bez dogovora o strategiji ekonomskih rezova.\nIpak je postignuta načelna saglasnost da se pitanje rekonstrukcije i vanrednih parlamentarnih izbora razmatra tek posle odluke Evropskog saveta o datumu za početak pristupnih pregovora, piše današnja štampa.\nNa današnjoj sednici vladi je trebalo da se nastave razgovorimo o ekonomskim merama koje treba preduzeti da bi se smanjio deficit.\nPrema pisanju ''Naših novina'', sastanak su obeležile oštre polemike i nesuglasice učesnika koje su najvidljivije na pitanju smanjenja plata, ali i kod sudbine javnih preuzeća u restrukturiranju.\n''Novosti'' pišu da se vodeća trojka saglasila da ne bude smanjivanja socijalnih davanja i penzija, ali da još postoje različiti predlozi o tome čije bi sve koverte u javnom sektoru trebalo da budu stanjene.\nJedna od ideja, prema ''Novostima'', za koju se zalaže ministar Dinkić, jeste da se smanjuju plate u administraciji na republičkom, pokrajinskom i lokalnom nivou, ali postoji računica da tu ne bi bile ostvarene potrebne uštede.\nŠefovi tri vodeće partije u Vladi razmatrali su i strategiju za neke od najvećih javnih preduzeća, ali nikakva konkretna odluka nije doneta. Pitanje sudbine Telekoma, protiv čije su prodaje Vučić, ali i premijer Dačić, a Dinkić za usvajanje – do daljeg je ostalo otvoreno.\nPrvi potpredsednik Vlade protivi se prodaji ovog preduzeća, iako bi Srbija sada mogla da dobije više novca nego što je nuđeno prethodnoj vladi, jer ne postoje projekti u koje bi taj novac bio uložen. Na istoj liniji je, pišu ''Novosti'', premijer Dačić, koji smatra da ''ne sme biti prodaje važnih državnih resursa da bi se pokrile rupe u budžetu''.\nVučić je obavestio svoje partijske kolege da se protivi prodaji Telekoma i opomenuo ih da ne smeju ''da razmišljaju o uskim interesima''.\n''Ne smemo da se ponašamo kao što se ponašao DS, da se začaurimo u uskostranačke feude i brinemo samo o ličnim interesima. Srbija i njeni građani su ispred svih nas i moramo da razmišljamo šta je najbolje za nas'', rekao je Vučić, prenose ''Novosti''.\nNaprednjaci traže da se što pre uspostavi jača fiskalna disciplina,da se smanji rashodna strana budžetaa, da se radi na poboljšanju investicione klime i sprovede efikasna reforma javnih preduzeća, državne uprave i reši pitanje firmi u procesu restrukturiranja.\n''Novosti'' navode da bi na današnjoj sednici Vlade moglo da se nađe i pitanje izmena nekih od zakona iz oblasti rada i penzijskog sistema, zarad neophodnih ušteda u budžetu.\nPrema pisanju ''Naših novina'', trojni sastanak lidera vladajuće koalicije odužio se ne samo zbog teške ekonomske situacije, već i zbog nesugasica i oštre polemike učesnika.\nOsnov nesaglasja trojice lidera je najvidljiviji kod plata, ali i kod sudbine javnih preduzeća u rstrukturiranju, navode ''Naše novine''.\nPrema tim novinama, Vučić traži da se 170 preduzeća u restrukturiranju što pre skinu sa državnog budžetai, jer se za njih izdvaja 700 miliona godišnje. Dinkiću, kako se navodi, ovo ne odgovara, jer su u velikom broju tih firmi njegovi kadrovi.\nSastanci o neophodnim ekonomskim merama biće, kako je najavljeno, nastavljeni narednih dana.\n''Dobra vest je što sastanci vode kompromisu, a ne razdoru unutar vladajuće koalicije'', citira ''Politika'' sagovornika iz jedne od vladajućih stranaka koji tvrdi da će sastanci biti intenzivirani kako se približava dobijanje datuma za početak pregovora s EU.\nVuk zaklao 11 ovaca u selu kod Prijepolja


Igor Jurić saslušan u policiji zbog navoda o 'pedofilima u vlasti' - TopVesti.rs\nIgor Jurić saslušan u policiji zbog navoda o 'pedofilima u vlasti'\nIgor Jurić, osnivač Fondacije „Tijana Jurić“, saslušan je u svojstvu građanina u Upravi kriminalističke policije “zbog njegovih izjava koje je izneo u medijima o takozvanom 'pedofilskom' lobiju u Srbiji”, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Srbije. Kako se navodi, “ni ovoga puta Jurić policiji nije izneo ni jedan dokaz niti imena navodnig\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) potvrdilo je danas da je osnivač fondacije Tijana Jurić, Igor Jurić saslušan u svojstvu gradjanina zbog izjava o "pedofilskom lobiju" u Srbiji, ali i saopštilo da "ni ovog puta" Jurić nije izneo "nijedan dokaz niti imena" navodnih pedofila. Prethodno je portal Nova.rs preneo da je Jurić pozvan na saslušanje u\nJURIĆU, ZAŠTO OPET ĆUTIŠ?! Na saslušanju u UKP nije izneo nijedno ime! Niti ko su pedofili, njihove žrtve i oni koji ih štite\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova obavili su danas razgovor sa Igorem Jurićem u svojstvu građanina zbog njegovih izjava koje je izneo u medijima o takozvanom "pedofilskom" lobiju u Srbiji. Kako su saopštili iz MUP-a ni ovoga puta Jurić policiji nije izneo ni jedan dokaz niti imena navodnih počinitelja seksualnog zlostavljanja dece kojima\nOglasio se mup povodom saslušanja jurića!\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova obavili su danas razgovor sa Igorem Jurićem u svojstvu građanina zbog njegovih izjava koje je izneo u medijima o takozvanom "pedofilskom" lobiju u Srbiji. Ni ovoga puta Jurić policiji nije izneo ni jedan dokaz niti imena navodnih počinitelja seksualnog zlostavljanja dece kojima bi potkrepio izjave date u\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) potvrdilo je danas da je osnivač fondacije Tijana Jurić, Igor Jurić saslušan u svojstvu građanina zbog izjava o „pedofilskom lobiju“ u Srbiji, ali i saopštilo da „ni ovog puta“ Jurić nije izneo „nijedan dokaz niti imena“ navodnih pedofila. Igor Jurić Foto: BETA/Dragan Gojić Prethodno je portal Nova.rs preneo\nIgor Jurić dao izjavu UKP-u o svojim saznanjima\nBEOGRAD: Osnivač fondacije "Tijana Jurić", Igor Jurić ispitan je danas u Upravi kriminalističke policije o svojim saznanjima u vezi sa pedofilima u Srbiji, o čemu je u prethodnom periodu govorio u više javnih nastupa. Foto: Youtube Printscreen "Dao sam izjavu u svojstvu građanina u vezi sa svojim saznanjima o svemu onome sa čime se Fondacija bavi.\nIGOR JURIĆ NAKON SASLUŠANJA: Dao sam izjavu u svojstvu građanina u vezi s pedofilima\nOsnivač fondacije "Tijana Jurić", Igor Jurić ispitan je danas u Upravi kriminalističke policije o svojim saznanjima u vezi sa pedofilima u Srbiji, o čemu je u prethodnom periodu govorio u više javnih nastupa. "Dao sam izjavu u svojstvu građanina u vezi sa svojim saznanjima o svemu onome sa čime se Fondacija bavi. Zahvalio sam na profesionalnosti pripadnicima\nFoto: Oliver Bunić / RAS Srbija Osnivač fondacije "Tijana Jurić", Igor Jurić ispitan je danas u Upravi kriminalističke policije o svojim saznanjima u vezi sa pedofilima u Srbiji, o čemu je u prethodnom periodu govorio u više javnih nastupa. - Dao sam izjavu u svojstvu građanina u vezi sa svojim saznanjima o svemu onome sa čime se Fondacija bavi. Zahvalio\nKako se navodi u saopštenju MUP-a, ni ovoga puta Jurić policiji nije izneo nijedan dokaz niti imena navodnih počinitelja seksualnog zlostavljanja dece kojima bi potkrepio izjave date u medijima. "Gospodin Jurić je izjavio da se njegove izjave ne odnose ni na koga konkretno već da misli na ranije presuđene slučajeve. I posebno je istakao da ne iznosi


suze – Časopis InterFON\nOn: 17. June 2015.\nU današnjem modernom svetu nije sramota kada ljudi svoje emotivno stanje iskazuju kroz suze. Iako žene plaču više od muškaraca, to ne znači da su one slabije ili da loše prihvataju kritike. Veću ulogu u ”prosipanju” suza kod žena imaju biološki, društveni i spoljašnji faktori. Psihološka istraživanja pokazuju da žene,Pročitaj više…\nOn: 15. February 2015.\nJa sam od onih što misleći da kasne, uvek žure, Od onih što redovno čekaju na peronu broj 26, one vozove, koji već godinama ne saobraćaju. Nisam od ovih što ne znaju gde je autobuska stanica, što ne smeju da ponesu ni kesicu gumenih bombona, a kamoli šta veće. JaPročitaj više…


EKONOMIJA | Radio Delta 89.5\nSrbija će zbog pandemije korona virusa pretrpeti štetu od oko milijardu dolara po osnovu deviznog priliva od turizma, a ni povećano interesovanje domaćih turista za neke destinacije to nikako ne može nadoknaditi, izjavio je danas ministar trgovine i turizma...\nGrađanima koji žele da nastave sa plaćanjem rata kredita, danas je poslednji dan da se jave matičnim bankama i odbiju moratorijum, odnosno pauzu u otplati obaveza. Banke u Srbiji imale su obavezu da na svojim portalima objave obaveštenje za klijente...\nDržava će danas isplatiti 60 odsto minimalne zarade, odnosno oko 18.000 dinara po zaposlenom, za 235.372 privredna subjekta u kojima radi 1.016.535 zaposlenih, a za tu svrhu iz budžeta biće opredeljeno 18,4 milijardi dinara. Jedna od najvećih promena u odnosu...\nDržava će sutra isplatiti 60 odsto minimalne zarade, odnosno oko 18.000 dinara po zaposlenom, za 235.372 privredna subjekta u kojima radi 1.016.535 zaposlenih, a za tu svrhu iz budžeta biće opredeljeno 18,4 milijardi dinara. Jedna od najvećih promena u odnosu...\nBANKARI ne kriju da je dozvoljeno prekoračenje najskuplji proizvod koji nude. Uprkos kamati, koja je u proseku čak 28,71 odsto, minus je najčešći kredit na koji se građani odlučuju. Svi koji ga imaju, a...\nIsplata poslednjeg, trećeg minimalca za oko 1.055.000 zaposlenih u 232.000 preduzeća, koja su tražila ovaj vid podrške države, počeće 7. jula, potvrđeno je danas Tanjugu u Ministarstvu finansija. Novac u visini minimalne zarade, oko 30.000 dinara, biće uplaćen na namenske...\nNBS: Učešće za prvi stan od sada može biti 10%\nNarodna banka Srbije je donela izmenu postojeće odluke, prema kojoj učešće neophodno za podizanje stambenog kredita za prvi stan sada može biti smanjeno na 10 odsto zahtevanog iznosa kredita. U skladu s novim propisom, za kupovinu prve stambene nepokretnosti banka...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će 4. juna uslediti isplata minimalca za preduzetnike. Ranije je najavljeno da će ova uplata na "kovid račune" biti izvršena u prvoj nedelji juna, dok će treći minimalac biti isplaćen u prvoj nedelji jula,...\nBanka Poštanska štedionica počela je danas isplatu po 100 evra pomoći penzionerima, a pred mnogim ekspoziturama još pre otvaranja šaltera stvoreni su redovi najstarijih građana. Isplaćuje se u dinarskoj protivvrednosti 11.759,40 dinara, jednokratne novčane...\nSutra prvi minimalac za milion radnika, prilikom prijave za 100 evra lični podaci će biti zaštićeni\nMinistar finansija Siniša Mali najavio je da će sutra biti uplaćeno oko 32 milijarde dinara za prvi minimalac za 1,055 miliona zaposlenih. On je na konferenciji za medije rekao da ima nekoliko lepih i...


Nova količina paketa pomoći za najugroženija Romska naselja - MARSH online\nPočetna Vesti Društvo Nova količina paketa pomoći za najugroženija Romska naselja\nCrveni krst Valjevo je, uz podršku projekta Nemačke razvojne saradnje „Inklkuzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji“ koji sprovodi GIZ u saradnji sa Crvenim krstom, počeo sa novom dvomesečnom distribucijom paketa pomoći u količini od 27.000 kg za novih 196 porodica sa ukupno 899 članova u okviru podrške ugroženim grupama iz nestimulativnih sredina i grupama u povećanom riziku od COVIDA-19.\nPrvu distribuciju po ovom novom projektu realizovali smo u subotu 23. januara u Romskom naselju Balačka. U narednom periodu od dva meseca ćemo isporučiti ukupno 500 paketa hrane i 500 paketa higijene za novih 196 porodica sa ukupno 899 članova u ukupnoj količini od oko 27 hiljada kilograma (27 tona).\nNajveći deo ćemo podeliti na terenu u udaljenim seoskim, brdsko-planinskim sredinama za stanovnike sa višečlanim domaćinstvima i decom (pomoć je predviđena samo za porodice koje imaju najmanje 3 člana i više). Posle uspešno realizovane prve prošlogodišnje pomoći za znatno manji broj porodica (33 porodice 175 članova), partneri su ovoga puta obezbedili značajno veće količine i veći broj porodica koje će dobiti ovu vrstu pomoći kao podršku za za prevazilaženje posledica pandemije korona virusa.\nPrethodna objava Nagrađeni pobednici Svetosavskog konkursa\nSledeća objava Zašto se veruje da crna mačka donosi nesreću?


LSV podržava Paradu | Autonomija\nLSV podržava Paradu\nLSV upozorava da državni organi moraju učiniti sve da spreče okupljanje protivnika Parade u Beogradu i novo nasilje\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) saopštila je danas da podržava održavanje ovogodišnje Parade ponosa u Beogradu, jer smatra da svako ima pravo na slobodno okupljanje, a da pri tom ne trpi posledice i maltretiranje.\nU saopštenju LSV-a navodi se da državni organi moraju učiniti sve da spreče okupljanje protivnika Parade u Beogradu i sprečiti novo nasilje, mržnju i rušenje.\n„Policija mora sprečiti dolazak nasilnika iz drugih gradova u Beograd, kao što je pre samo nekoliko meseci efikasno sprečila poljoprivrednike iz Vojvodine da dođu pred Vladu Srbije i zatraže svoja prava“, navodi se u saopštenju.\nLSV je podsetila na prizore rušenja Beograda i desetine povređenih na prošlogodišnjoj Paradi ponosa i ocenila da je jasno da su namere huligana da „ruše, tuku i maltretiraju i da u tome moraju biti sprečeni“.\nPredstavnici LSV su se danas u Novom Sadu sastali sa predstavnicima Organizacionog odbora „Parade ponosa Beograd 2011“.


Zaev: 30. septembar – dan za istoriju\nSkoplje -- Makedonski premijer Zoran Zaev pozvao je građane da 30. septembra izađu na referendum o promeni imena zemlje.\nOn je poručio da je 30. septembar "dan za pisanje istorije, za evropsku Makedoniju".\n"Sanjali smo 27 godina i danas smo na korak od ostvarenja našeg sna - obezbeđivanja evropske budućnosti za našu decu i buduće generacije", rekao je Zaev na skupu, koji je organizovala koalicija "Zajedno ZA evropsku Makedoniju".\nPrema rečima makedonskog premijera, "to je odgovornost naše generacije".\n"Budućnost naše Makedonijie i naše dece zavisi od nas. Niko drugi ne može da donese ovu odluku za nas", rekao je Zaev. On je dodao da je očuvanje budućnosti zemlje "najveći patriotski čin" ističući da nema alternative ulasku zemlje u NATO i EU.\nOn je pozvao narod da pokaže svetu da Makedonija poštuje prijatelje.\n"Prijatelji su došli iz celog sveta, nudeći prijateljstvo i govoreći nam da NATO i EU čekaju. Ključ vrata EU je u našim rukama, mi smo arhitekte naše budućnosti", podvukao je Zaev. Zaev kaže da je 30. septembar "dan izbora, dan akcije, a ne dan za ostanak kod kuće", prenela je MIA.\nPredsednik makedonskog parlamenta Talat Džaferi rekao je da bi svi trebalo da izađu na referendum i budućim generacijama daju zemlju, koja nema problem sa istorijom, geografijom, "otadžbinu koja je zajednička i ravnopravna za sve".