Vulin uručio vojnu spomen-medalju izaslaniku odbrane Rusije pukovniku Sobakinu - Sputnjik Srbija\n13:43 22 Septembar 2020\nVulin uručio vojnu spomen-medalju izaslaniku odbrane Rusije pukovniku Sobakinu\n12:28 17.06.2020 (osveženo 14:56 17.06.2020) Preuzmite kraći link\nSaradnja u oblasti odbrane Srbije i Rusije konstantno se razvija i na istorijskom je vrhuncu, što potvrđuju brojne aktivnosti u okviru vojnotehničke saradnje, pomoć Rusije u borbi protiv virusa korona, kao i zajedničke vežbe Oružanih snaga Rusije i Vojske Srbije.\nTo je zaključeno na današnjem sastanku ministra odbrane Aleksandra Vulina sa novoimenovanim i odlazećim izaslanikom odbrane Rusije u Beogradu, general-majorom Aleksandrom Zinčenkom i pukovnikom Andrejem Sobakinom.\nVulin je ovom prilikom uručio Sobakinu vojnu spomen-medalju za izuzetan doprinos sistemu odbrane Srbije i zahvalio na odličnoj saradnji, rezultatima i zalaganju koji su značajno doprineli jačanju saradnje u oblasti odbrane između Srbije i Rusije.\nKako je saopštilo Ministarstvo odbrane, Vulin je rekao da je imenovanjem generala Zinčenka na dužnost izaslanika odbrane Rusija pokazala da pridaje veliki značaj odnosima sa Srbijom.\nIzrazio je uverenje da će novoimenovani izaslanik svojim radom dati veliki doprinos daljem razvoju saradnje u oblasti odbrane između Srbije i Rusije i poželeo generalu Zinčenku uspeh u obavljanju nove dužnosti.\nVulin je zahvalio na stalnoj podršci koju Rusija pruža očuvanju teritorijalnog integriteta Srbije i njenih nacionalnih interesa.\nPoručio je da mu je veliko zadovoljstvo i čast zbog ličnog poziva ministra odbrane Rusije generala Sergeja Šojgua da prisustvuje obeležavanju Dana pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu 24. juna u Moskvi, naročito u vremenu kada postoje pokušaji revizije istorije i prekrajanja istorijskih činjenica.\nSastanku su, dodaje se u saopštenju, prisustvovali pomoćnik ministra za politiku odbrane Milan Ranković i ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Bocan-Harčenko.\nPutin najavio dolazak u Srbiju\nmedalja, Aleksandar Vulin, odbrana, Srbija, Rusija


EVROPSKA UNIJA ODLUČILA: Srbija na listi bezbednih zemalja, svaka zemlja članica sama odlučuje | Novosti.rs\nOvu preporuku treba da na svom sastanku prethodno potvrde ministri na savetu za ekonomska pitanja koji še biti održan u petak.\nImajuši u vidu da se radi o preporuci, ostaje na zemljama članicama da same odrede da li še je poštovati, kada će za svaku pojedinačnu zemlju stupiti na snagu i koji će uslovi biti potrebni da bi se stupilo na njeno tlo. Zemlje članice mogu da zatraže dodatne garancije, kao što su negativni test, potvrda o preležanoj bolesti ili kompletnoj vakcinaciji.\nUz Srbiju su na listu epidemiloški bezbednih zemalja dodate još i i SAD, Severna Makedonija, Albanija, Liban, Tajvan, Hong Kong i Makao. Na ovoj listi su od ranije Australija, Izrael, Japan, Novi Zeland, Ruanda, Singapur, Južna Koreja i Tajland, kao i Kina uz obavezni reciprocitet.\nEU Srbija putovanja korona virus


Jedan od osnovača DS, Dragoljub Mićunović, nije želeo da komentariše trvenja u toj stranci, ali je ocenio da dosta toga nije demokratski i nije dobro.\nNa pitanje kako bi prokomentarisao situaciju u DS, Mićunović je odgovorio: "Nikako" i poručio da će o svemu tome da kaže nešto ozbiljnije u nekom većem intervjuu, kada to bude želeo da kaže.\n- A sada u tim prepucavanjima i svađi ko je kriv...Oni još nisu rešli ni pitanje čiji je sto i čiji je kompjuter, a kamoli nešto drugo - rekao je Mićunović za Politiku.\nLutovčevi ljudi izneli kompjutere i opremu iz centrale DS\nOn je rekao da ne želi da ga umešaju u raspravu bilo koje vrste i dodao da je on iznad toga, te da će na kraju dati svoje mišljenje.\n- Ali kako sada izgleda ni na koji način ne bih hteo da postanem predmet društvenih mreža niti unutarstranačkih - naveo je Mićunović.\nVIDEO: Gordana Čomić - Isključiće me iz DS\nGordana Čomić: Isključiće me iz DS


Žrtve nasilja u Srbiji teško uspevaju da naplate nematerijalnu štetu koju im zakon i međunarodne konvencije koje je država potpisala garantuju. Iako sudija može tokom krivičnog postupka da naloži isplatu nematerijalne nadoknade, u praksi se žrtve upućuju na parnični proces koji često traje godinama. Kako novi postupak podrazumeva i nove troškove, počev od sudskih taksi do ponovnog veštačenja, koje žrtva mora da plati iz svog džepa, ali i svedočenje i prepričavanje traumatičnih iskustava, većina i ne pomišlja da započne parnicu.\n- Sramota je za državu da nijedna žrtva nasilja niti porodica ubijenih nije dobila ni dinara od države, dok je na drugoj strani M.J. (prim. aut. osuđen na 40 godina zatvora zbog surovog ubistva trogodišnje K.) isplaćeno 1.000 evra odštete zbog torture u zatvoru, kaže Vanja Macanović, advokatica Autonomnog ženskog centra.\nGordana Jekić Bradajić, zamenica apelacionog javnog tužioca u Beogradu, objašnjava da se radi o dvostrukim aršinima jer je naša država usvojila Konvenciju o zabrani torture ne stavljajući rezerve na članove koji se odnose na nadoknadu štete, dok je istovremeno stavila rezervu na odredbu Konvencije o sprečavanju nasilja nad ženama koja se tiče kompenzacije štete žrtvama nasilja. Istovremeno, Srbija je još 2010. godine potpisala Evropsku konvenciju o naknadi štete žrtvama krivičnih dela nasilja, ali je do danas nije usvojila.\n- Ne možemo da budemo ozbiljna država ako ne štitimo žrtve. Mrcvarimo ih da svedoče i izlažemo sekundarnoj institucionalnoj viktimizaciji a ništa ne dobijaju zauzvrat, kaže Jekić Bradajić.\nIskustva nevladinih organizacija koje pružaju pomoć žrtvama silovanja i trgovine ljudima pokazuju da se one izuzetno retko upuštaju u proces nadoknade nematerijalne štete. Pored toga što su suđenja materijalno i psihološki iscrpljujuća i bezbednost žrtve tokom procesa neretko je ugrožena.\n- Žrtve se tokom ovih postupaka suočavaju sa osobama koje su nad njima vršile nasilje i izlažu se opasnosti jer se za vreme sudskog postupka pretnje i zastrašivanja od strane trgovaca po pravilu intenziviraju, kaže Elena Krsmanović iz Astre.\nNačini da država obezbedi efikasnu nadoknadu žrtvama su različiti, a naše sagovornice se slažu da je potrebno doneti zakonske izmene tako da sudija tokom krivičnog postupka određuje isplatu štete.\nIvana Radović, koordinatorka Programa prevencije i edukacije Astre, kaže da je potrebno obavezati krivične sudije da u okviru postupka određuju isplatu nadoknade štete za žrtve.\n- Žrtva, ako je nezadovoljna ishodom, može da ide u parnični postupak, ali je bitno da se za one koji materijalno i psihološki ne mogu da izdrže parnične postupke obezbedi efikasan sistem zadovoljenja u okviru krivičnog procesa, kaže Radovićeva.\nU tom kontekstu, jedan od dugoročnih ciljeva jeste i osnivanje fonda za nadoknadu štete žrtvama krivičnih dela sa elementima nasilja. Ideja o osnivanju fonda nije nova, i do sada je nekoliko puta pokretana u javnosti bez epiloga. Gordana Jekić Bradajić ističe da bi osnivanje ovakvog fonda, po uzoru na zemlje u kojima već uspešno funkcioniše poput Holandije, zaštitilo žrtve od sekundarne institucionalne viktimizacije kroz koju prolaze tokom svedočenja. Kako objašnjava, žrtva ne bi morala da prepričava traumatična iskustva jer bi njeno svedočenje, zajedno sa mišljenjem veštaka, bilo upućivano komisiji fonda koja bi odlučivala o naknadi.\nIako se za sada ne nazire da će država na ovaj ili neki drugi način obezbediti efikasnu kompenzaciju žrtvama, u procesu pridruživanja EU i usaglašavanja zakona ovo pitanje doći će na dnevni red. Jekić Bradajić podseća da je Hrvatska morala da donese poseban zakon koji se tiče nadoknade nematerijalne štete žrtvama, kao i da u postojeće zakone unese izmene odvajajući termine oštećeni od žrtve.\nDa li je parnica neophodna?\nOdgovarajući na pitanje zašto sudije upućuju žrtve na parnicu, Elena Krsmanović kaže da se najčešće takva odluka opravdava mišljenjem da bi odlučivanje o naknadi štete negativno uticalo na dužinu postupka, kao i da sudije u krivičnom postupku ne poseduju znanje da procene štetu. Međutim, ona naglašava da s obzirom na to da se žrtve kao oštećene u postupku veštače, sudski veštaci bi mogli da se izjasne i o visini nematerijalne štete, što bi sudu pružilo osnovu da se izjasni o nadoknadi nematerijalne štete žrtvi.\nPrvi slučaj kompenzacije žrtvi trgovine ljudima\nU martu ove godine žrtva trgovine ljudima prvi put je uspela da dobije odštetu i to posle sedam godina suđenja. Nakon krivičnog postupka koji je trajao četiri godine žrtva je upućena na parnicu koja je trajala još tri godine.\n„Parnični postupak je okončan nakon tri godine odlukom Apelacionog suda u Novom Sadu, koji je potvrdio odluku Osnovnog suda u Novom Sadu u parničnom postupku. Na taj način je četvoro ljudi, prethodno osuđenih za trgovinu ljudima, obavezano da na ime naknade nematerijalne štete tužilji isplati milion dinara. Takođe, sud je obavezao okrivljene na nadoknadu parničnih troškova“, kaže Elena Krsmanović, dodajući da je do sada isplaćeno prvih pet rata.\nIzvor: http://www.danas.rs/ Milica Radenković


Nova kriza: Strane banke ubrzano povlače novac iz srednje i istočne Evrope - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tNova kriza: Strane banke ubrzano povlače novac iz srednje i istočne Evrope\nNova kriza: Strane banke ubrzano povlače novac iz srednje i istočne Evrope\nStrane banke su u prvom tromesečju ove godine ubrzale povlačenje kapitala iz srednje i istočne Evrope, upozorava se u najnovijem izveštaju Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).\nBanke koje podnose izveštaje Banci za međunarodna poravnanja smanjile su u tom periodu svoje spoljne pozicije u evropskim zemljama u razvoju, bez Rusije i Turske, u visini od 0,7 posto BDP. To je više nego u poslednjem tromesečju 2012. godine, kada su njihova sredstva u tim zemljama smanjena za 0,2 posto, naveo je EBRD. Mnoge banke u istočnoevropskim zemljama su u potpunom ili većinskom vlasništvu matičnih banaka sa Zapada, koje u poslednje vreme smanjuju kreditne aktivnosti nastojeći da poprave svoje bilanse narušene dužničkom krizom u evrozoni. Strahuje se da će njihovo povlaćenje na domaća tržišta naneti štetu ekonomijama evropskih zemalja u razvoju.\nIstraživanje je pokazalo značajno kumulativno smanjivanje sredstava u proteklim tromesečjima, koje je dostizalo u proseku i 5,5 posto BDP-a od sredine 2011. godine. Najveće povlačenje sredstava dogodilo se u Mađarskoj, gde je dostiglo 23 posto BDP-a, a zatim u Sloveniji 0,17 posto. Taj proces nastavio se i u prva tri meseca ove godine u zemljama kao što su Hrvatska, Letonija, Litvanija, Rumunija i Ukrajina, saopštio je EBRD. U Mađarskoj su banke zbog odluka vlade Viktora Orbana u vezi s oporezivanjem banaka i davanja subvencija korisnicima kredita u 2010. izgubile 3,6 milijardi evra.\nStrane banke strahuju da bi mogle pretrpeti još gubitaka zbog najavljenog plana za pomoć korisnicima kredita s hipotekama u stranim valutama. Najveća mađarska banka OTP je u protekle dve nedelje zbog oštrog pada cena akcija izgubila na tržišnoj kapitalizaciji više od 887 miliona dolara.


HOĆE LI SE TRESTI U PARIZU: Nejmaru, Mbapeu i drugarima smanjuju plate - Fudbal, Evropske lige\nHotSport»Fudbal»Evropske lige»HOĆE LI SE TRESTI U PARIZU: Nejmaru, Mbapeu i drugarima smanjuju plate\nDarko Noveski| 2020-04-09T19:24:34+02:00\t9. apr 2020. 19:35|0 komentara|HotSport\nPandemija koronavirusa zaustavila je sport, pa i fudbal, mnogi klubovi su u finansijskoj krizi, što će na svojoj koži osetiti i igrači.\nNema utakmica, samim tim nema ni prihoda, TV prava i prodaje karata, pa će većini plate biti “zrezane” barem 50 odsto, čak 70 odsto u Barseloni.\nProcenjuje se da će PSŽ izgubiti oko 300 miliona evra, pa je neophodno ozbiljno smanjenje troškova. “Sveci” imaju plan, malo drugačiji, a najviše će biti pogođeni oni koji primaju najveće plate. Taj plan klub je dostavio i čelnicima Lige 1, koji smatraju da je to idealno rešenje za sve ekipe u Francuskoj.\nPrvak Francuske je odlučio da igrači koji najviše zarađuju i vrate najveći deo novca, pa će njima biti skinuto 50 odsto od plate.\nZatim slede igrači koji imaju manja primanja, a njima će se plata smanjivati procentualno u odnosu na to koliko zarađuju na mesečnom nivou: 50 odsto igrači koji zarađuju više od 100.000 evra mesečno, 40 odsto igrači koji zarađuju između 50.000 i 100.000 evra mesečno, 30 odsto igrači koji zarađuju između 20.000 i 50.000 evra mesečno, 20 odsto igrači koju zarađuju između 10.000 i 20.000 evra mesečno. A, igračima koji zarađuju manje od 10.000 evra neće smanjivati platu.\nJasno je svima da su PSŽ-u neki od najplaćenijih igrača sveta. Mbape koji ima 20.8 miliona godišnje dobiće 50 odsto manju platu, kao i Nejmar, koji zarađuje 37 miliona po sezoni, dok u najplaćenije spadaju i Kavani, Di Marija, Draksler...\nTAGOVI: nejmar, PSŽ, Kilijan Mbape


Stefan Stefanović pobednik "Nagrade Čačka"! - Bk Borac\nStefan Stefanović takmičar biciklističkog kluba Borac pobednik je “Nagrade Čačka” u generalnom plasmanu. On je na brdskoj trci osvojio treće, a u drumskoj drugo mesto što je bilo dovoljno da trijumfuje za “Nagradu Čačka”. Drugoplasirani je vozač beogradskog kluba “Partizan” Andrej Galović, a treće mesto zauzeo je Marko Danilović iz čačanskog Borca! Više informacija, izveštaj i kompletne rezultate očekujte uskoro!


Okrugli sto "Reforma penzijskog sistema Srbije" - Penzin\nUSPVLS organizuje okrugli sto “Reforma penzijskog sistema Srbije”. Stručna rasprava će se održati u Ustanovi kulture “Parobrod” 4. decembra 2019. godine. Svi zainteresovani građani su pozvani da prisustvuju.\nU nastavku objavljujemo poziv USPVLS-a.\nReformama penzijskog sistema Srbije od 2003. godine stalno su smanjivana prava penzionera, ali izmenama Zakona o PIO 2014. došlo je do deformacija u upravljanju i ostvarivanju prava korisnika i osiguranika koja su Ustavom zagarantovana.\nProteklih godina je održano nekoliko okruglih stolova i tribina o reformi penzijskog sistema Srbije, ali pojedinačni predlozi sa njih nisu prihvaćeni i operaconalizovani od strane Ministarstva za rad kao nosioca pripreme zakona.\nPosle višegodišnje borbe za otklanjanje neustavnosti i nazakonitosti u radu Fonda PIO, Udruženje sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije – USPVLS je, u saradnji sa grupom pravnika i ekonomista, uradila Predlog Zakona o izmenama i dopunama Zakona o PIO kojim predlažemo reformu penzijskog sistema Srbije i na takav način tražimo ostvarivanje uskraćenih prava penzionera.\nPenzijski sistem Srbije obuhvata oko 1.710.000 penzionera, oko 2.160.000 stalno zaposlenih i oko 600.000 zaposlenih na privremenim i povremenim poslovima, a njegov godišnji budžet iznosi preko 5,6 milijardi evra.\nU organzaciji i radu Fonda PIO, tri pitanja su veoma važna: upravljanje, finansiranje Fonda i ostvarivanje stečenih prava sadašnjih i budućih penzionera. Po svakom od ovih pitanja je došlo do deformacija koje reformom treba da se otklone da bi on ostvarivao svoju društvenu funkciju.\nDo izmena Zakona PIO, u decembru 2014. godine, Fondom su ravnopravno upravljali predstavnici njegovih korisnika-penzionera, osiguranika – zaposlenih, poslodavaca i države, kada je izmenom Zakona broj članova Upravnog odbora smanjen sa 21 na sedam od kojih su četiri predstavnici države. Promenama sastava Upravnog odbora prekinute su aktivnosti na sprovođenju reforme Fonda koja je započeta 2012. godine u skladu sa projektom Svetske banke u cilju povećanja njegove održivosti.\nUpravni odbor Fonda je pokrenuo i sudske postupke za dokazivanje da su banje vlasništvo Fonda u kojima je doneto 18 pozitivnih pravosnažnih presuda o tome, zbog čega je on 2014. godine izmenama Zakona PIO smanjen i smenjen.\nU periodu većinskog upravljanja Fondom od strane Vlade Srbije usvojeno je nekoliko protivustavnih zakona i izmena Zakona PIO kojima se dostignuta prava penzionera ne garantuju i uskraćuju.\nPenzije koje su veće od 25.000 dinara su umanjene, od 2012. godine nisu usklađivane sa rastom inflacije i BDP, penzionerima se pred izbore dodeljuje novčana pomoć, delu penzionera se isplaćuje uvećanje uz penziju koje nije rezultat uplata doprinosa u radnom veku, data je saglasnost za privatizaciju jednog broja banja koje su vlasništvo Fonda itd.\nNašim predlogom promena vrši se usklađivanje Zakona sa odredbama Ustava Srbije i međunarodnim konvencijama čiji je potpisnik Republika Srbija, a potrebna izdvajanja za penzije su u granicama 11 odsto BDP kako je Zakonom o budžetu i određeno, suprotno nastojanjima aktuelne vlasti da se ona svedu ispod devet odsto BDP.\nPokretanjem javne rasprave o reformi Fonda informišemo građane o zloupotrebama u penzijskom sistemu, nudimo rešenja i tražimo njihovo poboljšanje zbog interesa i ostvarivanja stečenih prava preko četiri miliona građana.\nKao ciljeve reforme penzijskog sistema u Predlogu zakona smo operacionalizovali:\nVećinsko upravljanje Fondom od strane osiguranika-budućih penzionera i korisnika-sadašnjih penzionera\nRegulisanje postupka utvrđivanja i provere reprezentativnosti organizacija penzionera potrebne za određivanje njihovih predstavnika u organima upravljanja Fondom\nOstvarivanje stečenih prava korisnika i osiguranika Fonda odnosno povraćaj neisplaćenih delova penzije zbog primene Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija\nVanredno usklađivanje penzija zbog njihovog neusklađivanja u potrebnom obimu od 2012. do 2019. godine\nDefinisanje korektnije formule za zakonsko usklađivanje penzija, dva puta godišnje i to sa punim procentom rasta cena i 50 odsto rasta zarada\nUkidanje trajnog smanjenja penzija zbog odlaska u prevremenu starosnu penziju\nIzjednačavanje najniže penzije poljoprivrednika sa najnižom penzijom korisnika iz kategorije zaposlenih i samostalnih delatnosti\nUvođenje socijalnog dodatka uz penziju koji ne bi bio proporcionalan visini penzije nego bi zavisio od ukupnog imovinskog stanja porodice penzionera a koji bi bio finasiran iz budžeta\nUpravljanje imovinom od strane Fonda i ostvarivanje prihoda po tom osnovu\nPovećanje finansijske samostalnosti i održivosti Fonda.\nPredlogom zakona pokrećemo društvenu raspravu o zloupotrebi Fonda PIO od izvršne vlasti, njegovoj reformi radi finansijske održivosti, garantovanja stečenih prava građana i poboljšanja njihove socijalne sigurnosti. Reformom penzijskog sistema bi se povećalo poljuljano poverenje osiguranika u penzijski sistem da bi uplaćivali ili bi od poslodavca tražili da im se uplaćuju doprinosi na stvarnu osnovicu i tako dodatno uvećali prihode Fonda.\nIzmenama Zakona o PIO koje nisu u skladu sa Ustavom Republike Srbije, izvršena je diskriminacija korisnika i osiguranika Fonda i stvoreno nezadovoljstvo građana zbog kršenja njihovih stečenih prava.\nBorbu za održiv penzijski sistem i odbranu stečenih prava sadašnjih i budućih penzionera treba zajedno da vode sindikalne i penzionerske organizacije. Našu ponudu da zajedno radimo predlog zakona o reformi penzijskog sistema, većina sindikata zaposlenih nisu u potpunosti razumeli kao obavezu prema svojim članovima.\nStručna rasprava na temu “Reforma penzijskog sistema Srbije” je planirana 4. decembra 2019. godine od 11 sati u Ustanovi kulture Parobrod, Ulica Kapetan Mišina 6 a, Beograd\nTags:banjeFond PIOokrugli stopenzijski sistemreforma penzijskog sistemaUdruženje sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije - USPVLSUpravni odbor Fonda PIOZakon o penzijskom i invalidskom osiguranju\nZdenka (Kragujevac): Putopis iz Rusije - Sankt Peterburg


Čavušoglu preti Holandiji sankcijama - Sputnjik Srbija\n14:22 26 Septembar 2020\nČavušoglu preti Holandiji sankcijama\n12:08 11.03.2017 (osveženo 13:48 11.03.2017) Preuzmite kraći link\nHolandija je povukla dozvolu za sletanje turskom ministru inostranih poslova Mevlutu Čavušogluu, koji je nameravao da prisustvuje mitingu uoči referenduma u Turskoj, javlja AP.\nOdluka o zabrani sletanja turskog ministra u Roterdam je doneta zbog „pretnje redu i miru“, navodi se saopštenju Vlade Holandije.\nU dokumentu se navodi da holandske vlasti zajedno sa Turskom pokušavaju da pronađu prihvatljivo rešenje, ali da su pre završetka pregovora turske vlasti javno zapretile sankcijama.\n„Zbog toga je traganje za razumnim rešenjem nemoguće“, saopštili su u Vladi.\nČavušoglu je ranije izjavio da Ankara može da uvede ekonomske i političke sankcije protiv Holandije, ukoliko ga tamošnje vlasti ne puste u zemlju kako bi učestvovao na jednom mitingu.\nTurska obustavila trajektne linije sa Krimom\nOn je nameravao da prisustvuje današnjem mitingu u Roterdamu kako bi ubedio Holanđane sa dvojnim državljanstvom da podrže reformu Ustava Turske na referendumu. Kasnije je gradonačelnik Roterdama Ahmet Abutaleb izjavio da miting neće biti održan, jer je vlasnik prostora gde je bilo planirano okupljanje povukao dozvolu.\nŠef diplomatije Turske je u intervjuu za „Si-En-En Turk“ naglasio da namerava da otputuje u Roterdam, bez obzira na zabranu holandskih vlasti.\n„Ako Holanđani danas povuku dozvolu za moj dolazak, uvešćemo ogromne sankcije“, citira „Hurijet“ reči turskog ministra.\nGradonačelnik Roterdama je izjavio da holandske vlasti neće dozvoliti Čavušogluu da učestvuje na skupu, ali nije bilo govora da mu neće dozvoliti da uđe u zemlju.


Bajden ponovo pokreće Trampov projekat izgradnje zida prema Meksiku? - OnlineVesti\nDžo Bajden, Foto: EPA/ SAUL LOEB\nKako navodi “Washington Post”, porastao je broj migranta u SAD, a sekretar za unutrašnju bezbednost Alehandro Majorkas informisao je zaposlene prošle nedelje da će možda biti potrebno posla da se “popune praznine” trenutne granice između Meksika i SAD.\n– Nema jednostavnog odgovor na ovo pitanje. Postoje drugi projekti koje je Kontrola granica predstavila meni – kazao je Majorkas, a prenosi “Sputnik”\nPredsednik je jasno govorio o njegovoj odluci da je uzbuna u vezi sa uzbunom na granici okončana. Međutim, to ostavlja mesta da administracija pokrene renoviranje u nekim delovima zida, koji su neophodni – kazao je Majorkas.\nPonizno vas molim, u ime industrija vakcina van SAD!


Džoni Dep osudio kulturu poništavanja: "Niko nije bezbjedan" - Glas Srpske\nGS 23.09.2021 16:34\nDžoni Dep osudio je kulturu poništavanja, koju je uporedio sa zagađenim vazduhom i strahuje da "niko nije bezbjedan" od toga.\nOvaj svjetski poznat glumac već dugo je u sukobu sa bivšom suprugom Amber Herd, nakon što je prošle godine izgubio sudski postupak za klevetu protiv lista "San" zbog teksta koji ga je okarakterisao kao "čovjeka koji bije ženu", prenosi B92.\nDep (58) se u srijedu pojavio na filmskom festivalu u San Sebastijanu u Španiji, gdje je trebalo da primi počasnu nagradu "Donostia".\nKako objavljuje Dedlajn (Deadline), glumac je govorio kako se javno mnjenje okrenulo protiv njega u svjetlu sudskog spora.\n"To se može posmatrati kao događaj u istoriji koji je trajao koliko god dugo, ova kultura poništavanja, ova trenutna žurba sa presudom zasnovanom ni na čemu zapravo je zagađen vazduh", rekao je Dep.\n"Sada se otrglo kontroli tako da vam mogu obećati da niko nije bezbjedan. Nijedan od vas. Niko nije bezbedan. Potrebna je jedna rečenica i nema više tla, tepih je povučen", rekao je on.\nOn je dodao: "To se nije dogodilo samo meni, to se dogodilo mnogim ljudima. Ovakve stvari su se dešavale ženama, muškarcima. Djeca su patila od raznih vrsta neprijatnosti. Nažalost, u određenom trenutku počinju da misle da je to normalno. Ili da su to zaista oni. Ali nisu."\nDep je tada pozvao javnost da "ustane" protiv ove kulture jer se "nekome koga volite" može desiti da se suoči sa bijesom "kulture poništavanja".\nHolivudska zvijezda kasnije je izrazila "zabrinutost da će njegovo prisustvo na festivalu uvrijediti ljude", te je izjavio "da ne želi nikoga da uvrijedi ". Rečeno je da se zahvalio organizatorima na "neprestanoj podršci".\nZatim je insistirao: "Nisam ništa radio, samo snimam filmove."\nIzgledalo je da je Dep raspoložen na festivalu dok šalje poljupce, pobjednički diže pesnicu pozdravljajući publiku dok je prihvatao svoju nagradu.\nU avgustu je sudija donio odluku da će glumcu biti dozvoljeno da se sudi za klevetu uprkos tome što je izgubio na prvom ročištu. Sud je odlučio da prvi ishod ne bi trebalo da poremeti njegov drugi slučaj protiv bivše supruge Herd, koji bi trebalo da se održi u Virdžiniji sljedeće godine.\nDep je tužio Amber Herd (35) zbog objave "Vašington posta" iz 2018. godine u kojoj je rekla: "Postala sam javna ličnost koja predstavlja nasilje u porodici i osjetila sam svu srdžbu naše kulture prema ženama koje govore."\nTeniserka Ema Radukanu novo zaštitno lice kompanije „Dior“


Spasić: Podrška korekciji "švajcarske formule" za rast penzija - NBG REPORTER\nPočetna » Spasić: Podrška korekciji „švajcarske formule“ za rast penzija\nadmin 26 maja, 2021 26 маја, 2021\nSrpska liga podržava inicijativu predsednika Partije Ujedinjenih penzionera Srbije Milana Krkobabića da se izvrši korekcija švajcarske formule za usklađivanje rasta penzija koja se trenutno primenjuje. Dogovor se može postići samo u stručnoj javnoj raspravi, posle koje bi usledile izmename i dopune Zakona o PIO – izjavio je Zoran Spasić, potpredsednik SL.\n– U toj javnoj raspravi treba da učestvuju politički faktori, stručnjaci, predstavnici udruženja penzionera, Fiskalni savet i drugi koji će svojim znanjem i iskustvom doprineti što boljem funkcionisanju ,,švajcarske formule“, a ohrabruje i to što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić dao saglasnost da se koriguje postojeći model „švajcarske formule“ i najavio mogućnost da se penzije ubuduće obračunavaju po švajcarskom modelu plus plus – dodao je Spasić.\nPrema njegovim rečima, švajcarska formula plus plus u osnovi znači da bi penzije, pored usvojenog modela usklađivanja sa 50 odsto inflacije i 50 odsto rasta prosečne zarade, bile korigovane i ukoliko njihovo učešće u BDP-u padne ispod 10 odsto.\n– SL podržava korekciju švajcarske formule, pre svega u delu koji se odnosi na usklađivanje prema rastu zarada i to tako da sa sadašnjih 46 odsto taj procenat dostigne 50 odsto prosečne zarade, ali i dodatno poveća – zaključio je Spasić.\nIzvor: Pink.rs, Foto: Srpska lista\n35. ROĐENDAN GRUPE VAN GOGH OBELEŽEN REIZDANJEM ALBUMA „MORE BEZ OBALA“ (VIDEO)


Dragićević: Emocije talasaju u filmu Toma\nTanjug 13. septembra 2021. 09:59\nBEOGRAD – Gošća nove epizode video serijala „Tanjug Reflektor“ bila je glumica Tamara Dragićević koja je govorila o tome kako je gradila lik pevačice Silvane Armenulić, da li ju je film „Toma“ reditelja Dragana Bjelogrlića možda rasplakao i koju bi jednu pesmu Tome Zdravkovića izabrala.\nDragićević je rekla da je i pre početka snimanja filma znala kao „nezaobilazne“ mnoge pesme kompozitora i pevača narodne muzike Tome Zdravkovića (1938-1991), ali da nije znala mnogo o njegovom i životu Armenulić (1939-1976).\n„Kad se bavite nekom temom ođednom mnogo više o njoj znate i više vas zanima. Tako je bilo i sa ovim filmom, sa Tomom i Silvanom… Mislim da mogu negde da shvatim mnogo više njegovu dušu i kakav je to život bio“, rekla je Dragićević.\nO tome kakva će biti njeno viđenje Silvane i kako će biti predstavljena, Dragićević ističe da joj je već na kastingu „mnogo pomogao reditelj filma Bjelogrlić“.\n„Kada sam prvi kadar probnog snimanja uradila, on je rekao: ‘Dobro, samo nemoj da se smeješ’. Ja sam shvatila, to mi je bilo dovoljno, da on zna šta želi. I meni se to dopalo. Mnogo mi je drago što sam tu moju stranu, koju ljudi nisu videli, imala prilike da kroz lik donesem i da odigram nešto novo“, istakla je glumica.\nPrema njenim rečima, Armenulić je u sebi „nosila jednu gracioznost, uvek uzdignute glave“.\nUpitana da li ju je možda neki trenutak u filmu posebno dirnuo, ili čak rasplakao, Dragićević je rekla da ima dosta scena, ali je izdvojila u kafani „Dva jelena“ i pesmu „Za Ljiljanu“.\n„Od te scene skoro ne prestajete da plačete. Ponekad vam malo dođe da podignete času i nazdravite, ali sve vreme emocije talasaju, i to je veliki uspeh filma“, rekla je Dragićević\nZdravkovićev život nije bio lak i kao da je jurio za svojom autodestrukcijom, a onda bežao od nje, smatra glumca.\nAko bi trebala da izabere samo jednu Zdravkovićevu pesmu, Dragićević je spomenula „Za Ljiljanu“, „Dva smo sveta različita“ i „Noćas mi srce pati“, ali je istakla da je teško odlučiti se za samo jednu.


Kalčomerkato: Milan želi da proda Balotelija, Žervinjo traži veću platu od Rome\nPonedeljak 21 jul 2014 / Izvor: mozzartsport.com\nRosoneri živnuli posle oslabađajuće presude za gazdu Silvija Berluskonija, Vučicu bi moglo skupo da košta povećanje plate Benatiji\nNa italijanskoj fudbalskoj pijaci u prvom planu su namere Milana da proda Balotelija i dovede Lavecija, Inter se zainteresovao za Baku iz Sevilje, Juventus traži još dva pojačanja za odbranu i napad, u Napulju već vide Kramera u svom dresu, Lacio ne uspeva da zatvori transfere Astorija i De Fraja, u Romi svi traže povećanje plate, a Fjorentina pravi licitaciju za Kvadrada...\nSa oslobađajućom presudom Silviju Berluskoniju za zloupotrebu položaja i maloletnu prostituciju u Milanelu se kreirala atmosfera optimizma i vere da će sledeća sezona biti veoma uspešna. Na osnovu onoga što se piše u italijanskoj štampi i izjava Adrijana Galijanija da se naslutiti da će Baloteli i Robinjo biti ključevi za pojačanja Milana u novoj sezoni. Galijani je stavio do znanja da bi, ako bi stigla zvanična ponuda Arsenala za Balotelija, Milan vrlo rado seo za pregovarački sto. Italijanski sportski listovi prenose vesti iz Engleske koje govore o spremnosti Arsenala da ponudi 20 miliona evra za Balotelija. Novac od njegove prodaje bi poslužio za dovođenje Lavecija, najniža PSŽ-ova cena je 18 miliona evra, dok bi četiri miliona evra za neto godišnju platu bilo pokriveno prodajom Robinja Orlandu. Milanu je više stalo da se oslobodi visoke plate Brazilca nego da zaradi od njegove njegovog.\nOve nedelje bi trebalo da bude završen transfer Čileanca Medela iz Kardifa u Inter. Štaviše, Mazari veruje da bi mogao da ga povede na turneju po SAD-u na koju Inter odlazi u sredu. Razlika između dve strane je samo dva miliona evra, dok je prvi operativac Intera Auzilio već sve dogovorio sa Medelom oko njegovog ugovora sa Neroazurima (četvorogodišnji ugovor sa platom od 1,8 mliona evra). Novo ime u orbiti Interovih želja je Karlos Baka, centarfor Sevilje. Kolumbijac je prošle sezone postigao 21 gol i prema pisanju italijanske sportske štampe Auzilio bi trebalo ove nedelje da ima prvi sastanak s predstavnicima kluba iz glavnog grada Andaluzije.\nPereira i Evra će u sledećih 48 sati i zvanično postati fudbaleri Juventusa. Generalni direktor Marota i sportski direktori Paratići rade danonoćno na dovođenju još jednog napadača i defanzivca, kako bi ih što pre stavili na raspolaganje novom treneru Alegriju. Gazeta piše da je Juve zainteresovan za Etoa, Lukakua i Nanija. Kamerunski reprezentativac je primamljiv jer bi njegov transfer bio gratis, problem su godine i visina plate iako bi Eto bio spreman na redukciju. Oko Nanija ne postoji saglasnost, jedni smatraju da je taj igrač već potrošen bez mogućnosti oporavka, dok drugi veruju da bi on mogao da bude veliko iznenađenje. Oko Lukakua su svi jednogalsni da bi bio pravi za Juventus, ali Čelsi traži 40 miliona evra, a to je cifra koju Juve ne može da plati, osim u slučaju da proda Vidala ili Pogbu.\nKorijere delo Sport piše da je na radaru Juvea i Šaćiri iz Bajerna, štaviše, da će ove nedelje menadžer švajcarskog fudbalera biti u Torinu na razgovoru sa Paratićijem, dok Tutosport u igru ubacije i Jovetića, na čijem je tragu Juve bio i prošle godine.\nZa odbranu su i dalje u prvom planu fudbaleri ponikli u Partizanu, Stefan Savić koji je trenutno u Fjorentini, i Matija Nastasić, koji je u nemilosti Pelegrinija u Mančester Sitiju.\nTaman su stigle vesti o približavanju Rome i Benatije i dogovoru oko povećanja njegove plate, što bi trebalo barem za ovu godinu da "ohladi" želje Benatije da napusti Večni grad, a iza ugla su se pojavili nagoveštaji da je Žervinjo ponovo na ratnoj nozi i da traži dodatno povećanje plate. Roma je već povećala plati Žervinju na 3 miliona evra sa 2,3, ali to bivšem fudbaleru Arsenala i Lila nije dovoljno, hoće 3,5 miliona evra.\nRoma je u međuvremenu spustila cenu za Ljajića, priča se da bi 15 miliona evra bilo dovoljno da se osiguraju usluge srpskog fudbalera, dok je cena za Destra 25 miliona evra. Čini se da Destro nije ubedio Garsiju u svoje kvalitete i da francuski stručnjak španskog porekla ne bi imao ništa protiv da Roma proda talentovanog italijanskog centarfora.\nLacio ne uspeva nikako da zatvori priču sa Astorijem i De Frajom. Kaljari i Fejnord hoće da prodaju dvojicu defanzivaca, ali traže više novca od sume koju nudi Lacio, razlika i u jednom i u drugom slučaju je oko dva miliona evra. Problem za klub Klaudija Lotita je što su takmaci za Astorija i De Fraja Juventus i Mančester Junajted, klubovi sa mnogo zvučnijim imenima i dubljim džepom. Na ruku Lacija ide činjenica da oba fudbalera preferiraju Lacio jer žele da imaju siguran status prvotimaca, a na to ne bi mogli da računaju u Juventustu i Junajtedu.\nKristof Kramer je spreman da dođe u Napoli, baš kao što je Bajer Leverkuzen spreman da ga proda. Jedina, uslovno rečeno, prepreak za taj tranfer je cena nemačkog reprezentativca. Bajer traži 15 miliona evra, Napoli nema nameru, zasad, da ponudi više od 10 miliona evra. Krameru se sviđa kako radi Benitez, španski stručnjak izuzetno ceni kvalitete 189 centimetara visokog veznjaka, tako da eksperti za kalčomerkato u Italiji veruju da bi dve strane mogle da se nađu negde na sredini, između 12 i 13 miliona evra za Kramera.\nIntesantno je da dok Gazeta piše o interesu Juventusa za Etoa, Tutosprot tvrdi da je De Laurentis već kaparisao Etoa. Napoli ima na oku i Lukasa Leivu (Liverpul) i Sandra (Totenhem), međutim, dvojica Brazilaca mogu da stignu tek pošto Napoli proda dvojicu Albanaca sa švajcarskim pasošima Behramija i Džemailija.\nKvadrado je sve bliži pozdravu od Firence. U licitaciju za kolumbijskog fudbalera uključio se i Mančester Junajted koji je stavio na sto ponudu od 30 miliona evra. Braća Dela Vale još uvek veruju da mogu da ga zadrže barem godinu dana, povećavajući mu godišnju platu i zato drže viskoku cenu od 40 miliona evra.\nSve vesti o transferima možete pratiti UŽIVO uz MOZZART Sport.\nPiše: Željko Pantelić (Rim)\nGos'n pre 3 godina\nMeni se cini da se Kalco opet dize na noge posle dugo godina. Lacio je ojacao, Juve kao i uvek, Roma jaka, Inter ulaze pare, Milan da se probudi, Napoli se vec probudio... Uz par iznenadjenja kod ostalih timova, Kalco bi mogao da zapreti najjacim ligama narednih sezona, pa da opet gledamo taj fudbal kao nekada.\ncg pre 3 godina\nroma,juve,napoli,lacio,inter,fiorentina,milan kao nekada da bude zanimljiva i neizvjesna do zadnjeg kola da se ne zna ko uzima skudeto!\nTrener Radničkog iz Niša više nije predsednik Dinama iz Vranja


Trinaesto izdanje festivala savremenog plesa i performansa Kondenz od 23. do 29. oktobra u Beogradu Prolog\nTrinaesto izdanje Kondenza, festivala savremenog plesa i performansa, održaće se of 23. do 29. oktobra na više lokacija u Beogradu i onlajn, u organizaciji Stanice Servisa za savremeni ples. Ovogodišnji program pod nazivom „Dancing mantras / Mantre plešu” sadržaće šest predstava izvedenih uživo, kao i razgovore i predavanja, tribinu, projekciju filma i predstavljanje knjige, koji će biti održani kombinovano - u fizičkom prostoru i onlajn.\nMarijana Cvetković, osnivačica i menadžerka Stanice Servisa za savremeni ples, povodom ovogodišnjeg festivalskog izdanja je rekla: „Ove čudne godine koja nas je zatekla u našoj neobuzdanoj potrošnji svih mogućih resursa planete, morali smo da se zaustavimo na silu i da se zapitamo o smislu onoga što radimo. Umetnost, u tim okolnostima, očigledno postaje platforma koja može dati nove odgovore, ali samo u dijalogu sa naukom, ekologijom, politikom, društvenim pokretima… Zato i ovogodišnji Kondenz posvećujemo svima koji razumeju da ponavljanje mantri koje smo znali do sada više nije moguće. Potrebno je da radikalno menjamo svoje ponašanje i slušamo prirodu čiji smo deo.”\nNa otvaranju festivala, u petak 23. oktobra u 20h u Magacinu, biće izvedena predstava „Nothing can go wrong” Isidore Stanišić i Darje Janošević. Ovaj savremeni plesni solo performans tematizuje ljudske strahove u kontekstu savremenog društva, kao i potrebu čoveka da se obezbedi u svakom segmentu svog života, što ga vodi ga ka sve većoj autoizolaciji. U pokušaju da racionalizuje svoje postojanje i osigurava ga od potencijalnih opasnosti, on postaje ophrvan iracionalnim strahovima koji više nisu vezani za samu smrt, već sve više prepoznaju drugog kao izvor te opasnosti. Broj publike će biti ograničen, a obavezna je prijava za dolazak na predstavu na mail adresu stanica.info@gmail.com.


Banca Intesa | Kreditni poslovi\nNaslovna Privreda Kreditni poslovi Kreditni poslovi\nŽelite da inovirate i unapredite proizvode, usluge ili proces rada?\nUkoliko vam obezbeđenje hipoteke ili zaloge predstavlja prepreku, uz naš InnovFin kredit bez obavezne hipoteke možete da planirate svoj razvoj.\nBanca Intesa i Evropska banka za obnovu i razvoj su juna 2019. godine potpisale ugovor o korišćenju nove kreditne linije u iznosu od EUR 15.000.000 u okviru programa pod nazivom "EBRD SME Competitiveness programme WeB-SME-CSP" (Kreditna linija za podizanje konkurentnosti malih i srednjih preduzeća).\nNa osnovu Ugovora koji je Banka potpisala sa Evropskim investicionim fondom (EIF), od 08.12.2016. godine Banca Intesa u ponudu uvodi Kredite za obrtna sredstva - COSME.\nBanca Intesa ad Beograd i Evropska Investiciona Banka (EIB), kao nastavak duge i uspešne saradnje, su oktobra 2017. potpisale novi ugovor o kreditu u iznosu od EUR 60 miliona, četvrti po redu u poslednjih 10 godina.\nKreditna linija Evropske investicione banke (EIB) uz posredovanje Narodne banke Srbije - EIB APEX kreditna linija, potpisana sa Banca Intesa ad Beograd 01.09.2017.\nKrediti iz EIB Apeks kreditne linije se odobravaju po uslovima značajno povoljnijim od standardnih na našem tržištu, za različite namene i na dug rok. Krajnji korisnici će imati finansijsku povoljnost u nižoj kamatnoj stopi od minimum 50 baznih poena (80 baznih poena za projekte kojima se podržava zapošljavanje mladih) u odnosu na godišnju kamatnu stopu koju bi Banca Intesa ad Beograd obračunavala na taj kredit bez učešća EIB-a.\nKorisnici ovih sredstava mogu biti preduzeća sa maksimalno 3.000 zaposlenih.\nPrepoznajemo dinamičnost vašeg poslovanja i spremni smo da vam u kratkom vremenskom roku, po veoma povoljnim uslovima, ponudimo sledeće vrste kratkoročnih kredita, koji se odobravaju sa rokom do 12 meseci.\nKreditna linija koju vam nudimo pažljivo je kreirana prema vašim specifičnim potrebama i pravo je rešenje za Vas ukoliko vaša kompanija često ima potrebu za:


Otkriveno novih 100 tona opasnog otpada\nNacionalne vesti - Utorak 13.03.2018 - 07:58\nLokalne zajednice nemaju mogućnost da se brinu o opasnom otpadu FOTO: Pixabay\n“Vlasnik firme 'Eko 21' se nalazi u inostranstvu. Proverićemo još jednom da li su poštovani uslovi za registraciju firmi za upravljanje otpadom", izjavio je Trivan na konferenciji za novinare koju je održao na toj lokaciji.\nProtiv kompanije EKO-21 je u aprilu 2017. pokrajinski Sekretarijat za zaštitu životne sredine podneo krivičnu prijavu zbog nezakonitog skladištenja 107,89 tona opasnog otpada, zbog čega je ova firma ostala bez dozvole za remedijaciju, odnosno sanaciju zagađenja.\nPrema podacima Agencije za privredne registre vlasnik firme EKO21 iz Pančeva je Ljubomir Milićević.\nU Srbiji ima 113 firmi registrovanih za upravljanje otpadom, ali se, prema rečima ministra, samo mali procenat ozbiljno bave ovim poslom.\n“U Srbiji se godišnje proizvede od 150.000 do 230.000 tona opasnog otpada, a podaci govore da se ne preradi ili izveze sva količina, što znači da je ostatak negde odložen", rekao je Trivan.\nOn je naveo da lokalne zajednice nemaju finansijske mogućnosti da brinu o opasnom otpadu zbog čega država mora da se uključi u rešavanje tog problema.\n“Srbija nema postrojenja za preradu opasnog otpada, a po novom propisu firma koja proizvodi otpad moraće da do kraja prati da li ga je ovlašćeni operater zbrinuo na adekvatan način ili izvezao”, rekao je Trivan.\nPokrajinski sekretar za zaštitu životne sredine Vladimir Galić izjavio je da je nelegalno skladištenje opasnog otpada u stvari "biznis ljudi koji su shvatili da mogu da se bogate preko noći, na štetu zdravlja građana".\nGalić je objasnio da firme poput te mogu jeftino da iznajme prostor, kao što je onaj koji je danas otkriven na teritoriji Pančeva, i da za vrlo malo novca kupe određena postrojenja, a potrebna im je samo polisa osiguranja, a ne bankarska garancija za tretman otpada.\n"Oni sve to obezbede za par hiljada evra, otpad nelegalno skladište i zbrinjavaju više stotina tona potencijalno opasnog otpada tako što ga jednostavno bace, umesto da ga tretiraju ili izvezu, za šta su se obavezali ugovorom", rekao je Galić.\nGoran Trivan je istakao da će predložiti da se pooštre kazne za to krivično delo, koje sada iznose od šest meseci do pet godina zatvora. Trivan je ocenio da je država 20 do 30 godina gurala glavu u pesak pred ovim problemom.\nPrvi prioritet Ministarstva za zaštitu životne sredine su,prema njegovim rečima, otpadne vode, a od 300 potrebnih sistema za preradu, samo pet rade na zadovoljavajući način.\nPodsetimo, krajem decembra prošle godine, u Obrenovcu na jednoj lokaciji pronađeno 25 tona nezakonito zakopanog opasnog otpada, a krajem januara ove godine u Novom Sadu je otkriveno 1.080 tona toksičnog otpada.


Demostat: Broj stanovnika u Srbiji manji za preko 16 odsto do 2050. godine | NSU\nNaslovna Istaknuto Demostat: Broj stanovnika u Srbiji manji za preko 16 odsto do 2050....\nDemostat: Broj stanovnika u Srbiji manji za preko 16 odsto do 2050. godine\nSrbija se je među 10 zemalja u svetu u kojima se beleži najveći pad stanovništva, pokazuju podaci više međunarodnih i američkih institucija do kojih je došao Istraživačko-izdavački centar Demostat.\nDemostat navodi da se svih deset zemalja sa najvećom stopom smanjenja stanovništva nalazi u Istočnoj Evropi. Procene su da će se populacija tih zemalja do 2050. godine smanjiti za više od 15 odsto, dok će se u tom periodu broj stanovnika u Srbiji opasti za 16,62 odsto.\nMinistarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku Slavica Đukić Dejanović izjavila je za Demostat da je činjenica da se Srbija, sada već više decenija unazad, suočava sa lošim demografskim parametrima.\n“Vlada Srbije je još 2008. godine usvojila dokument, Strategiju za podsticanje radjanja, ali se ni po njoj nije postupalo sve do 2016. godine, kada je na inicijativu tadašnjeg predsednika Vlade formiran kabinet koji se posebno bavi demografijom i populacionom politikom”, rekla je Slavica Djukić Dejanović.\nPrema rečima Slavice Đukić Dejanović, trenutno je u proceduri usvajanje revidirane Strategije za podsticanje rađanja, koja objedinjuje više mera, od podizanja nivoa znanja o zdravlju i reproduktivnom zdravlju, preko podrške porodici kroz uvođenje novih servisa, jačanje pozicije žene i uloge oca u nezi, odgajanju i vaspitanju deteta, preko usklađivanja rada i roditeljstva, aktivnog starenja i upravljanja migracijama.\n“Samo sinhronizovana primena čitavog seta mera i multisektorska saradnja, može dovesti do poboljšanja u ovoj kompleksnoj oblasti. A da li ćemo uspeti, garancije ne postoje. Merna jedinica za pomake u demografiji je decenija i to ako sve što sada preduzimamo bude uspešno”, navodi ministarka.\nSociološkinja Milica Vesković Anđelković rekla je za Demostat da postoje tri osnovna razloga za smanjenje populacije u Srbiji: činjenica da se rađa manje beba, masovna emigracija i visoka stopa smrtnosti.\nOna je rekla da država mora aktivno da preduzme više mera koje bi, pored ekonomskih davanja i olakšica u cilju podsticanja rađanja, podrazumevale bolje zdravstvene usluge, povećanje kapaciteta vrtića, kao i brojne podsticaje u materijalnoj sferi, ali i, što je možda još važnije, sistemsko stvaranje društvene klime koja pogoduje porastu rađanja.


Do sada u okviru akcije "Prijavite lokaciju za čišćenje" prijavljeno je ukupno 592 smetlišta širom Srbije, dok je za čišćenje prihvaćeno 503 lokacije. Ukupno je očišćeno 199 prijavljenih lokacija, a 3 su još u fazi čišćenja. Od uklonjenih smetlišta, 25 je bilo na teritoriji opštine Aleksinac, 22 u opštini Prokuplje, po 15 u beogradskim opštinama Čukarica i Novi Beograd, 11 na teritoriji beogradske opštine Palilula, po osam na teritoriji beogradske opštine Rakovica i Kladovo, sedam u opštini Niš, šest u opštini Majdanpek, po pet u beogradskoj opštini Vračar, Voždovac i Zemun, kao i u opštinama Zrenjanin, Rekovac i Novi Sad, četiri u opštini Subotica, po tri na teritoriji opštine Smederevska Palanka, Ub, Kruševac, kao i beogradske opštine Zvezdara, po dve u opštini Kikinda, Mionica, Kuršumlija, Kovačica, Bojnik, Novi Pazar, Smederevo, kao i u beogradskim opštinama Stari Grad i Grocka, dok je očišćeno i po jedno smetlište u beogradskim opštinama Savski Venac i Mladenovac, kao i u opštini Požega, Aranđelovac, Sombor, Velika Plana, Tutin, Ivanjica, Mali Zvornik, Čačak, Despotovac, Čajetina, Užice, Vranje, Vršac, Kraljevo, Senta i Koceljeva.\nOd prijavljenih lokacija dobili smo prijave sa više od 100 opština, a najveći broj prijava stigao je sa teritorija opština Kladovo, Majdanpek, Golubac, Beograd, Prokuplje i Aleksinac. Jedanaest prijavljenih lokacija, tri u opštini Odžaci, dve na teritoriji opštine Novi Kneževac, kao i po jedna u opštini Ćuprija, Sombor, Pećinci, Sečanj, Prijepolje i beogradska Čukarica okarakterisane su kao divlje deponije i zbog veličine deponija nije ih bilo moguće očistiti.\nDo sada je odbačeno 83 prijavljenih lokacija zbog nepravilno popunjenog formulara na sajtu, nedovoljno unešenih informacija kao i nedostatka slike smetlišta.\nPozivamo građane da i dalje prijavljuju sva smetlišta i ostale manje lokacije za čišćene na sajtu www.ocistimosrbiju.rs, kako bi bile brzo očišćene u saradnji. Ministarstva životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja sa lokalnim samoupravama i javno-komunalnim preduzećima. Baza podataka, sa preporukama o prioritetima za čišćenje, koristiće se za dalje akcije uklanjanja smetlišta. Krajem svake sedmice, takođe na sajtu akcije Očistimo Srbiju, biće dostupne statistike o broju prijavljenih i očišćenih lokacija. Na taj način, svi zainteresovani će moći da prate konkretne mere koje se budu preduzimale od privaljivanja, do čišćenja površine koju su registrovali onlajn.


Sudski tumači i prevodioci - Ovča\nSudski tumač Ovča\nSudski tumači i prevodioci Ovča - Audio verzija\nOvča je beogradsko prigradsko naselje koje se nalazi u banatskom delu opštine Palilula, u kraju poznatom pod imenom Pančevački rit, na 13 kilometara sevoroistočno od centra glavnog grada. Broj stanovnika Ovče je oko 3 hiljade, od kojih su dve trećine srpske, a trećina rumunske nacionalnosti. Iako se naselje tretira kao urbano, osnovno zanimanje većine stanovnika još uvek je poljoprivreda. Ovča se, kao mesto za stanovanje, smešteno u sremskom okrugu Kraljevine Mađarske, prvi put spominje u dokumentima iz 15. veka. Prvobitni stanovnici bili su stočari, naročito su se bavili uzgajanjem ovaca i naselje je po tome i dobilo ime. Nakon turskih osvajanja u 16. veku, Ovča postaje deo Temišvarskog sandžaka, a zatim vakuf - imanje islamske verske zajednice, pod upravom beogradske džamije sa Dorćola. U 17. veku stanovništvo Ovče je zbog epidemije kuge raseljeno i naselje nije postojalo stotinak godina, sve do novog naseljavanja rumunskog stanovništva u vreme austrijske uprave. U doba postojanja Jugoslavije, Ovča je administrativno bila i samostalna opština, ali i deo Borče, pa deo Krnjače, da bi, konačno, 1965. godine bila podeljena na Ovču i Padinsku skelu i uključena u područje opštine Palilula.\nNa teritoriji Ovče se nalazi izvor zemnog gasa i panoramom vojvođanske ravnice dominiraju rezervoari za gas. Prilikom jednog od geoloških ispitivanja, osamdesetih godina prošlog veka, pronađen je geotermalni izvor i na površinu je izbila topla mineralna voda. Mada ni do danas mesto na kome se nalazi jezerce sa lekovitim blatom, površine od oko 2 ara i dubine 1metar, nije uređeno za javnu upotrebu, lokalno stanovništvo ga naziva Ovčanska banja i koristi blato za lečenje reumetizma i proširenih vena, a mineralnu vodu za lečenje očnih bolesti.\nSaobraćajna povezanost Ovče sa drugim delovima grada je odlična, naročito posle otvaranja auto - puta, obilaznice oko Beograda, Zemun - Pančevo i novog mosta „Mihajlo Pupin“ na Dunavu. Kroz Ovču prolazi i železnička pruga kojom saobraća gradska linija Beovoza. Osnovna škola u naselju, koja je ranije radila kao izdvojeno odeljenje škole iz Koteža, pre nekoliko godina je renovirana, dograđena i opremljena savremenim kabinetima za nastavu, tako da sada Ovča ima svoju osnovnu školu, sa dvojezičnom nastavom, za oko 450 učenika. Škola nosi ime po nekadašnjoj rumunskoj princezi, potom jugoslovenskoj kraljici, „Kraljica Marija“. Zanimljivost Ovče je i pravoslavna crkva, izgrađena između dva svetska rata, koja je, po arhitekturi, jedina u Banatu izgrađena u srpsko - vizantijskom stilu. Crkva Svetih Konstantina i Jelene u Ovči, sa višebojnom fasadom od cigala u moravskom stilu i ikonostasom iz 19. veka, nalazi se na listi zaštićenih spomenika kulture grada Beograda.\nAkademija Oxford ima mogućnost da i stanovnicima Ovče koji imaju potrebe za prevodom i overom službenih spisa ponudi usluge svojih vrhunskih jezičkih stručnjaka, ali i sertifikovane kurseve stranih jezika, na kojima se brzo i lako stiču potrebna znanja, pripremnu nastavu za polaganje prijemnih ispita u gimnazijama, srednjim i višim školama, kao i na fakultetima, zatim profesionalno osposobljavanje, to jest, dokvalifikaciju ili prekvalifikaciju, za mnoge poslove koji zahtevaju III ili IV stepen stručne spreme, kao i obuku za rad na računarima u skladu sa savremenim standardima.\nPrevodilac i sudski tumač Ovča kvalifikovan je za rad sa sledećim jezicima\nU prevodilačkom centru Akademije Oxford sadržaji zvaničnih materijala ne prevode se samo u standardnoj kombinaciji - sa srpskog na neki drugi jezik ili, obrnuto, sa stranog jezika na naš maternji, već je materijale moguće, ukoliko je to potrebno klijentu, prebaciti sa nekog stranog jezika na drugi, takođe strani, jezik i to direktno, bez međuprevoda na srpski. Radi se o tome da je prevodilac i sudski tumač Ovča u toj meri stručan, iskusan, opšte obrazovan i informisan ali i da ima mnogobrojna i raznovrsna interesovanja i afinitete, te opisanu prevodilačku uslugu može da obavi neposredno, bez korišćenja srpskog jezika, preciznije rečeno, naši stručnjaci su sposobni da sadržaj materijala sa osnovnog jezika odmah prevedu na traženi strani jezik, a ne da rade posredno, u dve faze, to jest da sa izvornog jezika prvo prevode na srpski, pa tek posle toga sa srpskog na ciljani strani jezik, kako se inače radi u većini ostalih prevodilačkih agencija. Na taj način brže i jeftinije obave sav potreban posao, budući da prevod mogu da urade za vrlo kratko vreme i nije potrebno da za to budu angažovani jedan stručnjak za osnovni, drugi za traženi jezik, pa samim tim cena usluge postaje niža.\nPrevodioci i sudski tumači Ovča osposobljeni su za rad sa više od 40, kako evropskih, tako i svetskih jezika, pa osim pomenutog prevoda koji uključuje srpski jezik, rade i one vezane za ostale slovenske jezike, kao što su ruski, ukrajinski, poljski, češki, slovački, bugarski, makedonski, hrvatski, bosanski i slovenački. Takođe možemo da uradimo i prevode koji se odnose na jezike retko zastupljene u prevodilačkim centrima na ovim prostorima, jer se njihovi poznavaoci zaista teško pronalaze, a to su, na primer, persijski, hebrejski, romski, pakistanski, korejski i estonski. Prevodilac i sudski tumač Ovča, naravno, prevodi i u okviru jezika koji su najrasprostranjeniji po broju govornika i traženi u svim delatnostima, poput, recimo, engleskog, francuskog, nemačkog, portugalskog, španskog, ali i italijanskog, grčkog, turskog, arapskog, mađarskog, rumunskog i albanskog. Klijentima možemo da omogućimo i prebacivanje sadržaja zvaničnih materijala na holandski, kineski, japanski ili neki od jezika iz skandinavske grupe, to jest, danski, švedski, finski i norveški i, podrazumeva se, u obrnutom smeru - sa pomenutih na neke druge jezike koji se u datoj prilici traže. Uprkos tome što se latinski već vekovima tretira kao mrtav jezik, pošto se nigde ne govori, i u naše vreme se koristi u stručnim pisanim materijalima iz oblasti farmacije, veterine, medicine i pravnih nauka, pa prevodilac i sudski tumač Ovča može da ponudi i prevodilačke usluge ovakve vrste. U zelji da podržimo nastojanja da se i osobe sa oštećenim sluhom i smanjenim govornim sposobnostima aktivno uključe u sve oblasti društvenog života, u svoju profesionalnu ekipu uvrstili smo i stručnjaka za znakovni jezik, koji će strankama sa ovakvim potrebama omogućiti da brzo i lako dobiju materijal na jeziku koji im je potreban.\nPrevodioci i sudski tumači Ovča nastoje da svaki posao koji treba da obave završe u što kraćem roku, međutim, ukoliko je klijentu prevod potreban zaista brzo, te nije u mogućnosti da prihvati ponuđene termine, spremni smo da uradimo i takozvani „hitan prevod“, koji će biti završen onda kada sam korisnik to bude tražio. Prevodioci i sudski tumači Ovča će i u opisanoj situaciji zadržati uobičajeni kvalitet svog rada, uprkos tome što rade pod pritiskom i u otežanim okolnostima. Jedino što će se razlikovati jeste cena ove prevodilačke usluge, budući da tada korisnik, osim ovih troškova, plaća i takozvanu „taksu za hitnost“. Visina ovog dodatka obračunava se na osnovu broja prevedenih strana, ali i prema dužini vremenskog perioda koji je našim stručnjacima ostavljen za završetak prevoda. Što je, naime, taj rok kraći, iznos takse će biti veći.\nKako funkcionišu prevodioci i sudski tumači Ovča?\nProces obrade zvaničnih dokumenata sastoji se iz postupka prebacivanja sadržaja na novi jezik i overe prevoda pečatom licenciranog sudskog tumača. Bez kvalitetno uređenog prevoda, materijal ne može da prođe legalizaciju i, obrnuto, dokument na novom jeziku koji nije zvanično overen, potpuno je bezvredan sa stanovišta prava i zakona. Stoga, dakle, oba segmenta obrade moraju biti sprovedena prema strogo definisanim pravilima. Prevodioci i sudski tumači Ovča vrlo pažljivo prevode sadržaje datih službenih spisa na jezik koji se traži, pri tom posebno vodeći računa o prevodu stručnih izraza i termina, koji moraju biti sasvim jasno i precizno izraženi, budući da utiču na tumačenje samog zvaničnog dokumenta. U postupku prevođenja poštuju sva gramatička, pravopisna, sintaksička i ostala pravila jezika na koji prebacuju tekst, a novi dokument pišu takozvanim administrativnim stilom, koji je zastupljen u službenim materijalima i odlikuje se ustaljenim izrazima, rečenicama bez elemenata naracije ili emotivnosti, okamenjenim konstrukcijama i potenciranjem jednoznačnost i nedvosmislenosti, kako bi se izbeglo bilo kakvo nerazumevanje onoga što je napisano. Urađen prevod pregledaju najpre njegovi autori, a posle toga i lektori, prekaljeni jezički profesionalci, čijem iskusnom oku neće promaći čak ni najsitnije greške, nepravilnosti i odudaranja od teksta izvornika. Na taj način, prevod u savršenom obliku dospeva u postupak overe. Tada prevodilac i sudski tumač Ovča vrlo pažljivo i prema svim predviđenim pojedinostima vrši upoređivanje materijala na novom jeziku sa njegovim originalom, koji se našim stručnjacima iz tog razloga, takođe, dostavlja na uvid. Ovaj postupak se sprovodi da bi se ustanovilo da li se prevedena i izvorna verzija istog spisa podudaraju u sadržaju, korišćenim stručnim izrazima i terminima, kao i u stilu izrade, to jest, da li su to zapravo dva ista materijala samo napisana različitim jezicima. Jedino materijal na novom jeziku sa ovakvim karakteristikama može biti zvanično overen, te prevodilac i sudski tumač Ovča, ukoliko je to zaista tako, prevod legalizuje svojim pečatom na kome se nalazi jedinstveni registracioni broj potpisuje ga. Tim činom će dati materijal uvrstiti u pravno validne spise, koji se mogu koristiti u zvaničnom pravnom prometu sa jednakom snagom koju poseduje i ma koji drugi original.\nPrevodioci i sudski tumači Ovča prevode i overavaju sledeća dokumenta\nSvi članovi stručnog tima Akademije Oxford su diplomirani filolozi i izuzetni poznavaoci svojih radnih jezika, koji takođe imaju i licencu za rad odobrenu od strane nadležnih državnih organa. Mnogi od njih su i izvorni govornici jezika u okviru kojih prevode, što i te kako utiče na kvalitet pruženih usluga, a klijentima daje garancije da će u našem prevodilačkom centru dobiti kvalitetne, precizne prevode koji su uređeni potpuno u skladu sa originalnim spisima. Prevodioci i sudski tumači Ovča vrlo dobro poznaju gramatička, pravopisna i ostala pravila jezika za koji su specijalizovani, a, takođe, i odlično znaju sve aktuelne zakone i propise, kao i stručnu pravnu terminologiju zastupljenu u materijalima koje obrađuju, što je neophodno pošto se, pored prevoda, bave i legalizacijom novih materijala u skladu sa predviđenom procedurom. Svi naši stručnjaci imaju bogato profesionalno iskustvo u obradi službenih spisa, izuzetne organizacione veštine i vrhunske stručne kvalifikacije, te zaista predstavljaju pravi izbor kada su ovakvi poslovi u pitanju, jer svojim klijentima omogućuju da, bez lutanja od službe do službe, na jednom mestu, za kratko vreme i po vrlo povoljnim cenama, dobiju i prevod i overu svojih službenih spisa, te da, nakon toga, odmah mogu da ih koriste u praksi.\nU prevodilačkom centru Akademije Oxford profesionalno se obrađuju svi tipovi zvaničnih dokumenata i javnih isprava, bez obzira na to koliko su kompleksni njihovi sadržaji i na koju se oblast privatnog ili društvenog života odnose.\nOsim standardnih ličnih isprava, to jest, lične karte, pasoša i vozačke dozvole, prevodilac i sudski tumač Ovča prevodi i overava i krštenicu (izvod iz matične knjige rođenih), uverenje o državljanstvu, saobraćajnu dozvolu, venčani list (izvod iz matične knjige venčanih), ali i potvrdu o prebivalištu, radnu dozvolu, umrlicu (izvod iz matične knjige umrlih) i ostale službene materijale koji se tiču samo jedne osobe.\nPredmet rada naših stručnjaka često je i opsežna poslovna dokumentacija, odnosno, službeni spisi koji se koriste u biznis transakcijama i ostalim poslovima koji obuhvataju više država. Tako prevodioci i sudski tumači Ovča rade sa svim tipovima poslovnih ugovora, kao što su, na primer, kupoprodajni, ugovori o saradnji, o prodaji roba i usluga i slični, ali i sa osnivačkim aktom preduzeća, rešenjem o osnivanju pravnog lica, godišnjim izveštajima, ulaznim i izlaznim fakturama, bilansima stanja, izvodima iz Agencije za privredne registre (APR-a), svim vrstama poslovnih odluka, statutom preduzeća, revizorskim izveštajima, bilansima uspeha, potvrdom o kvalitetu proizvoda, poreskim identifikacionim brojem (PIB-om), finansijskim izveštajima i drugim srodnim materijalima. Prevodilac i sudski tumač Ovča kvalifikovan je i za obradu takozvane tenderske dokumentacije, to jest, materijala koji su potrebni za učešće na nekom javnom prikupljanju poslovnih ponuda, a to je, na primer, grafička dokumentacija za tehničkim specifikacijama, uputstva za ponuđače, opšti uslovi, predmeri i obrasci.\nPored svih tipova sudskih presuda, rešenja i odluka, kao što je, recimo, često tražena presuda o razvodu braka, prevodilac i sudski tumač Ovča prevodi i overava i različite vrste pravno utemeljenih sporazuma, poput, na primer, ugovora o prometu nepokretnosti, o doživotnom izdržavanju i sličnih, a uz to i raznovrsne izveštaje, sertifikate, punomoćja, dozvole za boravak, sve vrste zvaničnih izjava pojedinaca, kao i pravilnike, ovlašćenja, licence, saglasnost o zastupanju, zahtev za dobijanje vize i druga pravna akta koja se koriste u međunarodnim sudskim procesima i ostalim pravnim poslovima. Na zahtev klijenata, prevodilac i sudski tumač Ovča uradiće i prevod tekovina Evropske Unije, odnosno, pravnih normi ove zajednice evropskih država.\nPrevodioci i sudski tumači Ovča izdaju i overene prevode stručnih pisanih materijala iz oblasti tehnike, nauke i građevine, pa, između ostalog, obrađuju naučne i tehničke patente, uputstva za rukovanje, deklaracije proizvoda, laboratorijska ispitivanja tehničkih uzoraka i građevinske projekte sa propratnom tehničkom i građevinskom dokumentacijom.\nPosebno pažljivo i posvećeno obrađujemo pisane materijale koje se odnose na farmaciju i medicinu, budući da su klijentima uglavnom potrebni radi lečenja u nekoj stranoj zemlji ili, pak, tretmana uvoznim lekovima i preparatima. Iz ovih oblasti prevodilac i sudski tumač Ovča radi sa lekarskim nalazima, specifikacijama farmaceutskih proizvoda, uputstvima za lekove i karakteristikama proizvoda, dokumentacijom o medicinskim proizvodima i ostalim srodnim materijalima.\nU slučaju da želite da konkurišete za neki posao u inostranstvu ili se, pak, školujete i usavršavate u nekoj stranoj zemlji biće vam potrebni overeni prevodi različitih obrazovnih dokumenata kojima ćete moći da dokažete nivo svoje školske spreme ili koja su u vezi sa konkretnim obrazovnim institucijama. Prevodilac i sudski tumač Ovča može za vas da kompletno obradi svedočanstva o završenim razredima osnovne i srednje škole, uverenja o položenim ispitima, prepise ocena, potvrde o redovnom školovanju ili studiranju, diplome i dodatke diplomama, nastavne planove i programe fakulteta i druga slična dokumenta.\nU oblast rada naših stručnjaka spadaju i raznovrsne potvrde i uverenja, bez čijih overenih prevoda nije moguće obaviti neki posao u inostranstvu, podneti zahtev ili ostvariti konkretna lična prava. Tako prevodilac i sudski tumač Ovča profesionalno obrađuje potvrdu o redovnom zaposlenju ili o redovnim primanjima, uverenje o nekažnjavanju, a uz to i potvrdu o mestu boravka, onu o stanju na tekućem računu u banci, o neosuđivanosti, kao i o slobodnom bračnom stanju, koja je vrlo aktuelna i tražena, jer bez nje nije moguće sklopiti brak sa državljaninom ili državljankom neke strane zemlje.\nSva dokumenta koje nam dostavljate na prevod i overu biće u našem centru apsolutno bezbedna i zaštićena od bilo kakvog vida neželjnih upotreba. Takav tretman garantuje i činjenica da su prevodioci i sudski tumači Ovča, pre stupanja na odgovornu dužnost koju vrše, položili predviđenu profesionalnu zakletvu pred nadležnim državnim organima, kojom su se obavezali na rad u skladu sa zakonom, ali i na odgovarajući odnos prema svojim klijentima i materijalima koje obrađuju. Oni su, takođe, prošli i propisane provere podobnosti, te možete biti sigurni da će bezuslovno poštovati vašu privatnost i, kao najstrože čuvana poslovnu tajnu, tretirati podatke do kojih tokom rada dolaze. Tako ćete, ukoliko se odlučite da nas angažujete za obradu svojih službenih spisa, pored kvalitetnog prevoda i overe u skladu sa zakonom, dobiti i poštovanje svih vaših zahteva i apsolutnu diskreciju i bezbednost.\nŠta još mogu za vas da učine prevodioci i sudski tumači Ovča?\nUprkos tome što odgovorno tvrdimo da su prevodi koje urade naši stručnjaci jedni od najkvalitetnijih na ovim prostorima, prihvatićemo i vašu odluku da ovaj posao poverite nekom drugom stručnjaku, a ne prevodilačkom timu Akademije Oxford, a da od nas tražite samo da overimo materijali na novom jeziku. I tada ćemo, međutim, do kraja poštovati proceduru koju zakon predviđa za legalizaciju prevoda, pa ćemo morati da ih u svim segmentima uporedimo sa originalnim spisima, koja nam, iz tog razloga, takođe morate dostaviti na uvid. Da se ne bismo pogrešno razumeli, ovaj postupak se primenjuje kod legalizacije svih vrsta prevoda i nije namenjen samo onima koje nisu uradili naši stručnjaci, zbog toga što sumnjamo u njihov kvalitet. To je, zapravo, procedura koju smo dužni uvek da poštujemo kako bismo utvrdili potpuno poklapanje prevedenog i izvornog dokumenta, ne samo u pogledu sadržaja, već i prema stilu izrade i korišćenim stručnim terminima i izrazima. Ako, dakle, prevodilac i sudski tumač Ovča ustanovi da se prevodi i originali poklapaju u svim pomenutim aspektima, overiće materijal na novom jeziku svojim jedinstvenim pečatom i svojeručnim potpisom. Nakon toga, dati dokument možete koristiti u svim pravnim, administrativnim i ostalim legalnim poslovima, budući da on ima istu snagu kao i bilo koji drugi originalni spis i kao takvog će ga prihvatiti svaka nadležna institucija.\nAko se, međutim, dogodi da prevodilac i sudski tumač Ovča utvrdi da prevod koji ste doneli u nečemu odstupa od teksta izvornika ili da sadrži druge greške i nepravilnosti, neće moći da ga zvanično overi, već će najverovatnije predložiti da lektori i korektori, vrlo važni članovi našeg profesionalnog tima, izvrše redakturu spornog teksta i pripreme ga za postupak overe. Oni će, pre svega, uraditi detaljan jezički pregled i prevoda i originala, u svim propisanim pojedinostima izjednačiti ova dva dokumenta, ali i korigovati eventualne slovne, stilske, pravopisne, gramatičke i druge jezičke greške i, ako je potrebno, ispraviti prevod stručnih izraza i termina, koji moraju biti izrečeni na nedvosmislen i vrlo precizan način, jer od njihovog značenja zavisi i tumačenje celog zvaničnog materijala. Zahvaljujući ovakvoj stručnoj intervenciji, brže i za manje novca nego što bi to iziskivalo naknadno prevođenje istog dokumenta, doći ćete do spisa na traženom jeziku, uređenog u skladu sa svim pravilima rada sa zvaničnom dokumentacijom, koji će, bez ikakvih problema, proći strogu kontrolu i overu ovlašćenog sudskog tumača.\nKako započeti saradnju sa našim jezičkim stručnjacima?\nAko želite da prevodioci i sudski tumači Ovča u potpunosti obrade vaše službene spise, morate nam na uvid dostaviti originalna dokumenta ili, u krajnjoj liniji, njihove fotokopije koji ste pre toga overili u za to nadležnoj službi. Materijale koje želite da prevedemo i overimo možete lično doneti u neku od naših poslovnica u Beogradu, gde ćete ih predati ovlašćenom koordinatoru i sa njim se dogovoriti oko ostalih detalja naše saradnje. Imate, takođe, i mogućnost da nam, ako vam tako više odgovara, dokumenta pošaljete na adresu preporučeno preko Pošte Srbije ili posredstvom neke kurirske službe koja je aktivna na području glavnog grada. Dostava materijala elektronskim putem moguća je jedino u slučaju kada vam je potreban „hitan prevod“, jer je tada naročito važno da spisi što pre stignu do naših prevodilaca kako bismo u predviđenom roku ispunili vaše zahteve. Dakle, jedino u tom slučaju dokumenta možete skenirati i poslati na naš mejl, ali ćete imati svako obavezu da nam naknadno, pazeći na rok koji ste tražili za završetak prevoda, na neki od gore spomenutih načina, donesete ili pošaljete originalne materijale, jer bez njih prevodilac i sudski tumač Ovča neće moći da kompletira obradu, odnosno, da overi prevode na zvaničan način.\nGotovi prevodi se, nakon overe, spajaju sa originalima i možete ih lično podići u nekoj od naših filijala u Beogradu ili, pak, u posebnom zahtevu navesti kućnu, adresu firme ili neku treću lokaciju na koju želite da vam ih pošaljemo. Dostavu ćemo poveriti Pošti Srbije, koja će materijale isporučiti u vidu preporučene pošiljke ili kurirskoj službi sa kojom već godinama uspešno sarađujemo na tom planu. Valja da napomenemo i da troškovi dostave idu na vaš račun, budući da se smatrati naručiocem ove usluge, a njihova visina obračunava se prema važećem cenovniku angažovane dostavne službe i to potpuno odvojeno od onih koji se odnose na prevod, overu, redakturu i druge usluge našeg prevodilačkog centra koje ste koristili. Cenu dostave platićete najverovatnije prilikom preuzimanja materijala, direktno kuriru na ruke.\nCene svih usluga koje možemo da vam ponudimo nalaze se u cenovniku na zvaničnom sajtu Akademije Oxford, a obaveštenja o tome možete potražiti i od ovlašćenih službenika u našim beogradskim predstavništvima. Cena prevoda se, inače, određuje na osnovu broja obrađenih strana, a uobičajeno je i da se na veće količine materijala daje neki popust. Prevodioci i sudski tumači Ovča pridržavaju se pravila svoje profesije koje predviđa da se na jednoj strani prevedenog teksta nalazi sadržaj od 1800 slovnih mesta, sa sve uračunatim razmacima između reči. Ovaj standard se primenjuje kod svih tipova pisanih materijala, pa tako i kod zvaničnih dokumenata, uprkos činjenici da, u ovom slučaju, jedna strana uglavnom obuhvata znatno kraći tekst.\nŠta još treba da znate o overi zvaničnih dokumenata?\nPrevodi službenih materijala overeni pečatom licenciranog sudskog tumača, sa stanovišta prava i zakona, nalaze se u istom rangu kao i originali i mogu se uključiti u zvanični pravni promet. Međutim postoje i oni koji, da bi dostigli ovaj status, moraju biti overeni i takozvanim Apostille pečatom. Ova formalnost uvedena je posle potpisivanja međunarodne Konvencije o ukidanju potrebe legalizacije stranih javnih isprava u Hagu 1961. godine, sa čijim se odredbama saglasilo stotinak država. Predviđeno je, zapravo, da apostilirani materijali mogu slobodno da se koriste u pravnim sistemima zemalja potpisnica i nije ih potrebno naknadno proveravati niti legalizovati.\nOvera Apostille pečatom ni u jednom slučaju ne isključuje onu koju sprovodi ovlašćeni sudski tumač, ali se i na različite načine sprovodi kod pojedinih tipova dokumenata. Tako je ponekad potrebno prvo sadržaje materijala prevesti na traženi jezik i uraditi overu pečatom ovlašćenog stručnjaka, pa tek onda izvršiti apostiliranje, dok je kod drugih dokumenata postupak obrnut, odnosno, prvo se radi Apostille overa, a zatim jezički stručnjaci obavljaju svoj deo posla. Budući da je Apostille pečat u obliku štambilja, u koji su, na propisan način, upisani odgovarajući podaci, ponekad se traži da, osim teksta samog dokumenta, i sadržaj pečata bude preveden na ciljani jezik. U najvećem broju slučajeva dovoljno je Apostille-om overiti prevod konkretnog materijala, ali se ponekad zahteva da ovaj pečat bude i na prevodu i na originalu. Valjalo bi, takođe, naglasiti da apostiliranje nije predviđeno za sve tipove službenih spisa, pa se tako, na primer, nikada ne sprovodi kod isprava koje su izdali diplomatsko - konzularni predstavnici ili kod administrativnih isprava direktno vezanih za neki carinski ili trgovinski posao.\nU Republici Srbiji overu Apostille-om vrše predsednici ili ovlašćene sudije teritorijalno nadležnih osnovnih sudova, pa kako prevodioci i sudski tumači Ovča nisu zaduženi za ovaj postupak, nemaju ni profesionalnu obavezu da poznaju sve njegove detalje. Stoga će vam o tome dati samo osnovne informacije i uputiti vas na nadležnu pravosudnu instituciju gde ćete se o svemu podrobno raspitati. Vrlo je bitno da nadležnom sudskom službeniku tačno navedete koji dokument želite da apostilirate, kao i za šta u budućnosti planirate da koristite dati overeni prevod, jer ćete tako osigurati dobijanje validnih i upotrebljivih obaveštenja. Ukoliko ustanovite da je za vaš konkretni materijal potrebna Apostille overa, nadležnoj službi osnovnog suda podnosite predviđeni zahtev i predajete original dokumenta koji treba da se apostilira, njegovu fotokopiju, koja će ostati sudu, kao i fotokopiju vaše lične karte.\nKako dobiti informacije o postupku Apostille overe?\nSva potrebna obaveštenja u vezi sa apostiliranjem dokumenata koje će se koristiti u inostranstvu možete dobiti u nadležnoj službi nekog 3 beogradska osnovna suda, ali budući da naselje Ovča pripada opštini Palilula, za koju je nadležan Prvi osnovni sud, biće najbolje da se u ovoj pravosudnoj ustanovi o svemu raspitate. Pomenuti sud se nalazi na Novom Beogradu, u Bulevaru Nikole Tesle 42a, a o postupku Apostille overe možete se informisati i u Višem sudu u Beogradu, koji je lociran na Vračaru, u Timočkoj ulici broj 5, gde, pored službe overe, radi i Prvostepeno parnično odeljenje i Drugostepeno građansko odeljenje Višeg suda.\nNadamo se da smo ovim podužim tekstom uspeli da pojasnimo sve segmente obrade službenih spisa i način rada naših stručnjaka, no rado ćemo odgovoriti na sva vaša dodatna pitanja ukoliko nas kontaktirate mejlom ili telefonom ili, pak, dođete lično u neku od naših beogradskih filijala i tamo porazgovarate sa nadležnim službenikom. Učinićemo sve da vam damo što potpunije odgovore, a ako procenimo da je i to potrebno, zakazaćemo vam i besplatnu konsultaciju sa nekim od članova naše profesionalne ekipe.\nKategorije prevoda za Ovča\nIzračunajte okvirnu cenu prevoda za Ovču\nSpisak sudskih tumača za grad Ovča\nCenovnik prevodilačkih usluga sudskih tumača za grad Ovča\nSudski tumači i prevodioci u Ovči\nAkademija Oxford Ovča


Povećana učestalost krađe mobilnih uređaja utiče na IT bezbednost kompanija Povećana učestalost krađe mobilnih uređaja utiče na IT bezbednost kompanija – Personal magazin\nGlobalno istraživanje IT stručnjaka za bezbednost kompanije Kaspersky Lab otkrilo je da kako se povećava učestalost krađe mobilnih uređaja, tako se povećava i prosečni vremenski period koji prođe pre nego što IT odeljeje reaguje na ovu bezbednosnu pretnju, prenosi AndroidRevija.com. Uzrok ovog odlaganja je taj što zaposleni dugo čekaju pre nego što prijave nestali uređaj, a samo polovina zaposlenih prijavljuje krađu odmah. U preduzećima u kojima su se dogodile krađe mobilnih uređaja, 19 odsto je izjavilo da je krađa uređaja uzrokovala gubitak poslovnih podataka, što znači da preduzeća imaju približno 1:5 šanse da izgube podatke ukoliko dođe do krađe uređaja.\nNakon što je prikupila podatke od hiljada IT menadžera za bezbednost širom sveta u okviru svog Istraživanja o bezbednosnim rizicima u IT sektoru 2014, kompanija Kaspersky Lab može da podnese izveštaj da više od trećine zaposlenih (38 %) čeka i do dva dana pre nego što obavesti poslodavca o ukradenom uređaju, dok 9 odsto zaposlenih čeka između tri i pet dana. Procenat zaposlenih koji je obavestio svog poslodavca istog dana kada je uređaj ukraden smanjio se sa 60 na 50 odsto u periodu od 2013. do 2014. godine. Ovo odlaganje može da ostavi značajan prostor za propuste i da olakša gubitak osetljivih poslovnih podataka.\nIstraživanje je takođe pokazalo da je učestalost krađe mobilnih uređaja nastavila da se povećava tokom godina, sa 30 odsto kompanija koje su iskusile krađu mobilnog uređaja u 2014. godini, što je značajan porast u odnosu na podatak od 17 odsto prijavljen 2011. godine. Pa ipak, kako krađa uređaja postaje sve uobičajenija, tako zaposleni reaguju sve sporije – samo polovina zaposlenih prijavila je krađu uređaja istog dana kada se ona desila. Možda upravo broj krađa mobilnih uređaja koji se sve više povećava doprinosi apatiji zaposlenih, pa se sada ukradeni smartfon smatra normalnom pojavom, a ne povremenom krizom koja zahteva pažnju.\nImajući u vidu rastuću stopu krađe uređaja i podataka sa mobilnih uređaja, ne treba da čudi što je 53 odsto ispitanika navelo da su „više zabrinuti za mobilnost“ nego prethodnih godina. Zapravo, 42 odsto ispitanika otišlo je korak dalje i reklo da „mobilni radni obrasci donose previše rizika“, uprkos očiglednim prednostima u pogledu produktivnosti koje ovi uređaji mogu da donesu preduzećima.\nU međuvremenu, stopa korišćenja mobilnih uređaja nastavlja da raste.Više od trećine (40 odsto) ispitanika navelo je „integraciju mobilnih uređaja“ kao jedan od najvažnijih problema u proteklih 12 meseci.\nZbog ovoga IT menadžeri se suočavaju sa višestrukim bezbednosnim izazovima povezanim sa mobilnom radnom snagom, i kako potražnja za prenosivim uređajima raste, čini se da su korisnici manje angažovani u osiguravanju mobilnih platformi. Ovo je težak splet okolnosti koji zahteva dobro isplaniranu bezbednosnu politiku i odgovarajuću bezbednosnu tehnologiju.\nSoftver za menadžment mobilnih uređaja (MDM) koji se integriše sa postojećim softverskim rešenjem za endpoint uređaje može biti od izuzetne vrednosti za IT menadžere koji žele da budu u prednosti u odnosu na izazove bezbednosti mobilnih uređaja. Uz MDM softver na istoj konzoli na kojoj je i drugo endpoint bezbednosno rešenje, IT menadžer može da primeni individualne polise za svakog zaposlenog posebno, uključujući i postupak „kontejnerizacije“ kojim se poslovne informacije enkriptuju i odvajaju od privatnih podataka na uređajima zaposlenih. Kompletno opremljen MDM softver takođe obezbeđuje niz mera protiv krađe, uključujući mogućnost da se poslovni podaci daljinski izbrišu sa ukradenih uređaja. Bezbednosna rešenja za mobilne uređaje kompanije Kaspersky Lab uključuju ove i druge funkcije i dostupni su kao odvojen proizvod ili u okviru Kaspersky Endpoint Security for Business platforme.\nZa više informacija posetite stranicu sa proizvodima Kaspersky Security for Mobile, i pročitajte kompanijim „Vodič za neupućene“ za bezbednost mobilnih uređaja i BYOD.\nPovećana učestalost krađe mobilnih uređaja utiče na IT bezbednost kompanija was last modified: September 18th, 2014 by Redakcija\nKaspersky Labkrađa mobilnogmobilni


Savet za zadravsvo SNS organizovao besplatne preglede u MZ Stojan Ljubić - Dnevnik Juga\nHome / POLITIKA / Savet za zadravsvo SNS organizovao besplatne preglede u MZ Stojan Ljubić\nSavet za zadravsvo SNS organizovao besplatne preglede u MZ Stojan Ljubić\nSrdjan Stamenkovic 17/04/2016\tPOLITIKA Leave a comment\nSavet za zadavstvo SNS-a danas je sproveo akciju preventivnih lekarskih preleda u MZ Stojan Ljubić u Leskovcu.\nStanovnici ovog dela grada bili su u prilici da provere krvni pritisak i nivo šećera u krvi i da, od lekara različitih specijalnosti, dobiju savete za dalje lečenje.\nDr Marija Kocić još jednom je ukazala na značaj prevencije u cilju sprečavanja mnogih bolesti, posebno hipertenzije i dijabetesa, koji su široko rasprostranjeni među stanovništvom.\n– Naši pregledi su potpuno besplatni , a sprovodimo ih već dve godine u gradskim i seoskim mesnim zajednicama. Na taj način pokazujemo da nam je stalo do naših sugrađana i da vodimo brigu o njihovom zdravlju. Meštani, a naročito starija populacija, često nisu u prilici da redovno kontrolišu svoje zdravlje, pa su im ove akcije od velike koristi. Pozitivne reakcije i veliki odziv daju nam vetar u leđa da ovakve aktivnosti nastavimo, kaže dr Kocić.\nLekari Saveta za zdravstvo Srpske napredne stranke, preventivne preglede stanovništva obavljali su danas i u Bratmilovcu, naselju Ančiki, Mrštanu, Žabljanu, Gorini, Brzi i Bukovoj Glavi.


TŠC Zvornik: Dogovorena saradnja sa „Mint automotiv Evropa“ - infoBirač\nPredstavnici Tehničkog školskog centra iz Zvornika i kineske kompanije „Mint automotiv Evropa“, koja ima predstavništvo i fabriku u Loznici, dogovorili su saradnju u organizaciji praktične nastave i zapošljavanja nakon završenog školovanja.\nRenomiranu kinesku kompaniju, koja se bavi proizvodnjom dijelova za automobilsku industriju, predstavljala je Zorka Milošević, menadžer za ljudske resurse. Nju su dočekali direktor škole Goran Grujić, profesor elektro grupe predmeta dr Božo Ilić i profesor mašinske grupe predmeta Albert Buh.\nGlavna tema razgovora i posjete je dogovor o saradnji kineske kompanije sa školom.\n– Posjeta Zorke Milošević i interesovanje kompanije kao što je „Mint automotiv Evropa“ predstavlja veliku čast za nas i pokazuje da se kadar koji obrazujemo vrlo lako prilagođava modernim tehnologijama i uslovima na tržištu. Dogovorena je saradnja u organizaciji praktične nastave i zapošljavanju učenika koji su završili našu školu – istakao je direktor Goran Grujić.\nGrujić je naveo i da je kompanija „Mint automotiv Evropa“ zainteresovana za sve profile koje imaju u školi, a trenutno su im najinteresantniji učenici trogodišnjih zanimanja (zanati) i tehničari za CNC tehnologije.\n– Planiramo da već od septembra organizujemo praktičnu nastavu u njihovim pogonima uz odlične uslove. U razgovoru je pomenuto i da je kompanija zainteresovana za plaćen angažman učenika tokom raspusta – dodao je Grujić.\n„Mint“ isporučuje dijelove mnogim svjetski poznatim proizvođačima automobila. Кupci MINT-a zajedno čine 80 odsto ukupnog globalnog učešća na tržištu automobila. Proizvodni pogoni „Mint“-a uveli su mnoge napredne proizvodne linije, a procesi uključuju ekstruziju, koekstruziju, valjanje, savijanje, štancanje, ubrizgavanje, površinsku obradu (koja uključuje plastičnu i metalnu boju), oplatu, hromiranje, eloksiranje i još mnogo toga.\n„Mint“ je formirao strateške saveze sa svetski poznatim proizvođačima auto delova, koji su posvećeni konstantnom poboljšanju efikasnosti proizvodnje. Кompanija „Mint“ je u potpunosti iskoristila sveobuhvatne prednosti u troškovima i tehnologiji kako bi održala korak sa brzorastućom industrijom.\nJutros potvrđena dva slučaja zaraze korona virusom u Zvorniku


Kalinovački đaci kroz predstavu "Mirka" učili pravila bezbjednog učešća u saobraćaju\nKALINOVIK - Oko 30 đaka ranoškolskog uzrasta kalinovačke Osnovne škole "Ljutica Bogdan" učilo je u srijedu (21. februar 2018.) najvažnija pravila bezbjednog učešća u saobraćaju kroz interaktivnu, saobraćajno-obrazovnu predstavu "Mirka", dok su učenici iz Gimnazije slušali predavanje na temu "Mladi kao rizična grupa u saobraćaju".\nPredavanje i predstavu "Mirka" za učenike iz Kalinovika organizovali su Agencija za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske, Auto-moto savez Republike Srpske i Auto-moto društvo "Kalinovik".\nTokom predstave, đaci iz "Ljutice Bogdana" su sa glumcima Akademije umjetnosti Republike Srpske prošli kroz najvažnije lekcije pravilnog učestvovanja u saobraćaju, naročito kada je u pitanju put od kuće do škole i od škole do kuće. Đacima su podijeljene saobraćajno-obrazovne slikovnice i bojanke.\nGimnazijalci iz Kalinovika učestvovali su u razgovoru poslije predavanja o rizicima nastanka saobraćajnih nezgoda zbog nepoštivanja saobraćajnih propisa, vožnje u pijanom stanju ili pod uticajem opojnih sredstava. Održana je i simulacija uticaja alkohola na vid vozača uz pomoć takozvanih "pijanih naočari".\nPredstava "Mirka" predavanje i simulacija uticaja alkohola na vid čovjeka organizuju se u okviru preventivnih kampanja "Mladi kao rizična grupa u saobraćaju" i "Budi vidljiv, ne budi figura".\nU četvrtak (22. februar) u 11.30 časova biće održana predstava "Mirka" u OŠ "Jovan Dučić" u Čajniču, a saobraćajno-obrazovno predavanje u isto vrijeme u Srednjoškolskom centru "Petar Petrović Njegoš" u Čajniču.\nU petak (23. februar) u 12 časova u Osnovnoj školi "Sveti Sava" u Foči održaće se predstava "Mirka", a predavanje u isto vrijeme u Srednjoškolskom centru "Foča" u Foči.


Projekat BBNS pohvaljen na najvećoj Američkoj bibliotečkoj platformi: Čestitamo, Novi Sade! - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nProjekat BBNS pohvaljen na najvećoj Američkoj bibliotečkoj platformi: Čestitamo, Novi Sade!\nBrojčana (Digitalna) javna biblioteka Amerike čestitala je Kulturnom centru Novog Sada na postavljanju sjajne platforme Brojčana baština Novog Sada i na taj način, pored Ambasade SAD u Beogradu, javno podržala napore Kulturnog centra Novog Sada i JKP Informatika na polju očuvanja i promovisanja kulturne baštine Novog Sada kroz njeno ubrojčavanje (digitalizaciju).\n“Na veliko zadovoljstvo zaposlenih u Brojčanoj (Digitalnoj) javnoj biblioteci Amerike, Kulturni centar Novog Sada iz Novog Sada u Srbiji, nedavno je lansirao sjajan novi sajt koristeći se tehnologijom otvorenog koda Američke brojčane (digitalne) javne biblioteke (dp.la)“, bile su prve reči hvale upućene od strane osoblja koje radi na ovoj najprestižnijoj brojčanoj (digitalnoj) biblioteci na svetu.\nPored pretrage po mestu, vremenu i predmetu, napredni alati dp.la platforme omogućili su da bbns.rs, u prvoj fazi, postavi 200 ubrojčanih (digitalizovanih) objekata iz arhiva lokalnih ustanova kulture. Najavljena je i završna faza projekta opremanja moderne laboratorije za ubrojčavanje (digitalizaciju) koji vodi JKP Informatika, a koji će doprineti da krajnji korisnici lako pristupe brojnom kulturno-istorijskom materijalu.\nU tekstu objavljenom na svom sajtu, dp.la poziva i ostale zainteresovane da, poput Kulturnog centra Novog Sada, iskoriste dp.la alate otvorenog koda dostupne za javnost na njihovom sajtuhttps://github.com/dpla.\nOvom prilikom, Kulturni centar Novog Sada i JKP Informatika, zahvaljuju se Brojčanoj (Digitalnoj) javnoj biblioteci Amerike na podršci i nesebičnoj pomoći u prvim koracima da Novi Sad učini jedinstvenim centrom ubrojčavanja (digitalizacije) u regionu. Njihova čestitka, kao i reči gospodina Gordona Dugita, zamenika ambasadora Američke ambasade u Beogradu, izgovorene na promociji platforme “Brojčana baština Novog Sada” upriličenoj u Kulturnom centru 19. decembra da je “fasciniran brzinom implementacije iskustava i alata koje koristi dp.la u projekat novosadske platforme”, predstavljaju dalji podstrek za sprovođenje svih inovacija planiranih u sledećim fazama rada na ovoj platformi.


RTS :: Predsednik Višeg suda o izazovima srpskog pravosuđa\nDruštvo Predsednik Višeg suda o izazovima srpskog pravosuđa\nčetvrtak, 05. apr 2018, 11:10 -> 11:27\nPredsednik Višeg suda o izazovima srpskog pravosuđa\nAko sudija koji radi na slučajevima organizovanog kriminala ili ratnih zločina za šest godina ima 78 odsto ukinutih odluka to znači da on ne radi dobro taj posao, poručuje predsednik Višeg suda u Beogradu Aleksandar Stepanović u intervjuu za "Tanjug" u kojem otvoreno govori o izazovima srpskog pravosuđa danas, pre svega profesionalnim.\nAleksandar Stepanović je bio otvoren i kada su u pitanju medijski interesantni predmeti, poput "stečajne mafije", slučajeva "Šarić", "Mišković", "Ćuruvija"... a govori i o drugim izazovima najvećeg suda u Srbiji, na čijem je čelu već pet godina.\nStepanović primećuje da su sudije i u okolnostima tranzicije uspele da očuvaju duh srednje građanske klase, te, kako je naveo, treba i svojim radnim angažovanjem i ponašanjem da potvrđuju dostojanstvo i ugled sudijske profesije.\n"Za tu funkciju su dobili mandat građana Republike Srbije do kraja svog radnog veka, što je, na neki način, i privilegija u odnosu na druge akademske profesije", ocenio je predsednik Višeg suda.\nUkazao je, međutim, da se, imajući u vidu strukturu i težinu krivičnih dela u kojima postupaju, sudije njegovog suda povremeno susreću sa bezbednosnim izazovima, kao i da su mu se, kao rukovodiocu, usmeno i pisano obraćale za rešavanje određenih bezbednosnih rizika.\n"Izvestan broj sudija Višeg suda u Beogradu nalazi se pod zaštitom pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova i ostalih službi iz sektora bezbednosti", precizirao je Stepanović.\nO raspoređivanju sudija\nKada je u pitanju raspoređivanje sudija u posebna odeljenja Višeg suda u Beogradu za organizovani kriminal i ratne zločine, Stepanović je ukazao da je odlukom o Godišnjem rasporedu poslova koju donosi predsednik suda u tim odeljenjima od 2006. godine do danas prestalo da postupa više od 20 sudija.\nU svim tim slučajevima, kako je napomenuo, do prestanka postupanja je došlo u skladu sa svim zakonskim osnovima, uključujući i istek mandata od šest godina.\nPeriod od šest godina, na koji sudija može biti raspoređen u Posebno odeljenje ograničen je Zakonom, što znači da se ne radi o bezuslovnom i neograničenom stečenom pravu sudije da postupa u predmetima Posebnog odeljenja, naglasio je Stepanović.\n"Zakon je predvideo kriterijume i merila, koja kao predsednik suda moram da cenim kako bih utvrdio da li su ispunjeni uslovi da se sudiji kojem ističe mandat u Posebnom odeljenju – mandat produži za još šest godina", istakao je Stepanović.\nRezultati rada – egzaktni\nPri tome, kako je ukazao, rezultati rada su vrlo egzaktni, a kriterijumi su podjednako utvrđeni za svakog sudiju.\n"Ako neko, na primer, za šest godina ima 78 odsto ukinutih odluka u krivičnoj materiji Posebnog odeljenja za organizovani kriminal, to po mojoj oceni znači da taj sudija ne ispunjava uslove za produženje mandata u tom odeljenju", ukazao je Stepanović.\nNavodeći da je svestan da odluke koje donosi ne mogu uvek pogodovati ličnim interesima i željama svih sudija, Stepanović je istakao da mu zakon nalaže da sve odluke donosi u interesu suda i u skladu sa njegovim potrebama.\n"To ću i dalje činiti", poručio je predsednik Višeg suda u Beogradu.\nPalata pravde postaje "pametna zgrada"\nKada je u pitanju rekonstrukcija beogradske Palate pravde u Savskoj ulici, on očekuje da će ta sudska zgrada ponovo proraditi u punom sjaju kao "pametna zgrada" u toku sledeće godine.\nTo će biti najveći pravosudni objekat u Srbiji površine od 24.000 kvadratnih metara, napomenuo je Stepanović, koji će kao predsednik Višeg suda biti "domaćin" te pravosudne institucije.\nNakon okončanja radova na rekonstrukciji i adaptaciji sudnica Palate pravde, koji su predviđeni da traju 24 meseca, Viši sud u Beogradu će ponovo biti kompletan na jednom mestu, tako što će njegova krivična odeljenja uključujući i novo Posebno odeljenje za suzbijanje korupcije, posle skoro jedne decenije biti smeštena u istoj zgradi sa građanskim odeljenjima.\nInače, posebna odeljenja suda za organizovani kriminal i ratne zločine suda, kao i nadležna tužilaštva, ostaće u zgradi u kojoj su od svog osnivanja u Ustaničkoj ulici.\nSedmospratnica u Savskoj ponovo će biti sedište i Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, krivičnog odeljenja Prvog osnovnog suda u Beogradu i Prvog osnovnog javnog tužilaštva u Beogradu, koji se kao i beogradski Viši sud trenutno nalaze na drugim privremenim lokacijama.\nNakon rekonstrukcije, to će biti "pametna" zgrada sa znatno većim brojem sudnica i kabineta, najsavremenijim IT sistemom za audio-video snimanje suđenja i daleko boljim administrativno tehničkim uslovima za rad zaposlenih.\nStepanović očekuje da će investiranje države u prostorne kapacitete i tehničku opremljenost uticati i na povećanje efikasnosti rada pravosudnih organa u Beogradu, a građanima Beograda i Srbije znatno olakšati pristup sudu.\nKada je u pitanju zaštita prava na suđenje u razumnom roku, Stepanović kaže da mu je u toku 2017. godine podneto ukupno 810 prigovora, od čega se 762 prigovora odnosilo na građanske postupke, a 48 na krivične.\nOd ukupnog broja podnetih prigovora (810) usvojeno je 93 prigovora.\nPrema Zakonu o zaštiti suđenja u razumnom roku, kada se usvoji prigovor i utvrdi da je došlo do povrede prava, predsednik suda ukazuje sudiji ili javnom tužiocu na razloge zbog kojih je povređeno pravo stranke i nalaže sudiji da u roku, koji ne može biti kraći od 15 dana, ni duži od četiri meseca, preduzme procesne radnje koje delotvorno ubrzavaju postupak.\n"Ove procesne radnje se odnose na ubrzanje postupka, ali ne smeju se pretvoriti u prejudiciranje sudske odluke ili zahtevanje od suda da odluči na određeni način", napomenuo je predsednik Višeg suda.\n"Složeni predmeti organizovanog kriminala"\nNa pitanje kada mogu da se očekuju prvostepene presude, odnosno okončanja suđenja optuženima za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije, kao i ponovljenim procesima protiv Miroslava Miškovića i Darka Šarića, Stepanović je ukazao da je "nezahvalno i nedozvoljeno" da predsednik suda to prejudicira, imajući u vidu da se radi o složenim predmetima organizovanog kriminala za koje je javnost posebno zainteresovana.\n"Iz iskustva, kao sudija, mogu samo da pretpostavim, s obzirom na dosadašnju dinamiku u izvođenju dokaza i faze dokaznog postupka, da će sva tri krivična postupka dobiti epilog do kraja ove godine. Suđenja se zakazuju i održavaju redovno, jednom do dva puta mesečno i mogu da kažem da sudska veća postupaju vrlo ažurno", ocenio je Stepanović.\nPrimera radi, naveo je da je u postupku protiv optuženih za ubistvo Slavka Ćuruvije sud potvrdio optužnicu u martu 2015. godine, od kada je od 70 glavnih pretresa, 69 održano, dok je samo jedan bio odložen zbog problema sa tehničkom opremom.\n"U dosadašnjem toku postupka (za ubistvo Ćuruvije) je ispitano preko 100 svedoka, od čega je 89 predložilo Tužilaštvo za organizovani kriminal, a preostale svedoke je predložila odbrana", naveo je Stepanović.\nKada je u pitanju krivični postupak koji se vodio protiv Gorana Kljajevića i drugih, poznat kao "stečajna mafija", u kojem je najveći broj okrivljenih oslobođen optužbi, ili su optužbe zastarele, predsednik Višeg suda je naveo da je zbog toga na ime troškova postupka braniocima i okrivljenima do sada dosuđeno ukupno oko 280 miliona dinara.\nTo je kako je naveo, uticalo da račun Višeg suda u nekoliko navrata u toku godine bude u blokadi.\nUpitan ko snosi odgovornost za takve procesne situacije, on je istakao da "sud donosi odluke na osnovu utvrđenog činjeničnog stanja i dokaza koji su izvedeni na glavnom pretresu, isključivo na osnovu podnetog optužnog akta nadležnog tužioca".\n"Prema Zakoniku o krivičnom postupku, javni tužilac je jedini ovlašćen da preduzme krivično gonjenje i proceni da li će pokrenuti krivični postupak protiv učinilaca krivičnih dela koja se gone po službenoj dužnosti, kao i da sudskom veću pruži valjane dokaze za svoje tvrdnje iz optužnice", napomenuo je Stepanović.\nKao predsedniku Višeg suda u Beogradu prioriteti u radu su mu, kako je naveo, od prvog radnog dana bili i ostaju – transparentost u radu, efikasnost i kvalitet.\nSudovi u Beogradu rešavaju dve trećine svih predmeta\nStepanović smatra da je najveći izazov za srpsko pravosuđe to što se u Beogradu trenutno rešava oko dve trećine svih sudskih predmeta u državi.\n"U toj neravnomernoj opterećenosti, po mom mišljenju, leži ključ za rešavanje efikasnosti srpskog pravosuđa", precizirao je Stepanović za Tanjug napominjući da svi zaposleni u beogradskom pravosuđu ulažu vanredne napore da bi savladali ogroman priliv novih predmeta i da bi rešili stare.\nUkazao je da je u toku 2017. godini u Višem sudu u Beogradu bilo ukupno 68.570 predmeta u radu, dok je u nekim sudovima u Srbiji taj broj i do hiljadu puta manji.\nPosebno su, kako je ukazao, nesrazmerno i višestruko više nego u drugim sudovima u Srbiji opterećene sudije građanskog odeljenja Višeg suda u Beogradu, kako prvostepenog, tako i drugostepenog.\nPrema statističkim podacima, u ovom odeljenju sudije su u 2017. godini imale u radu prosečno oko 1.200 predmeta, a u drugostepenom građanskom odeljenju prosečno preko 2.500 predmeta.\n"Kada uporedimo ovakve statističke podatke i činjenicu da sudije u nekim sudovima u Republici na mesečnom nivou imaju u radu broj predmeta koji se mogu izbrojati na prste jedne ruke, onda je jasno koliko je nejednaka opterećenost sudova i u ovoj materiji", napomenuo je Stepanović.\nNapomenuo je da je u Višem sudu u Beogradu u toku 2017. godine ukupno rešeno 39.125 predmeta, što znači da je svaki sudija u proseku rešio 536 predmeta.


Predsednik Helenskog centra za prevenciju i kontrolu oboljenja Teofilos Rozenberg rekao je da će žrtvama požara u Grčkoj biti pružena psihološka pomoć.\nPrema najnovjim informacijama koje se pojavljuju gotovo svakih par minuta, bilans stradalih u stravičnim požarima u Grčkoj popeo se na 74, vatrogasci su našli novu grupu stradalih. Samo u dvorištu jedne vile u Mati kod Atine nađeno 26 tela. Među više od 100 povređenih je dosta dece, prenose svi svetski mediji.\nJoš jedna žrtva požara kod Atine\n"Vlada se nije izvinila za žrtve požara, gde su ostavke?"\nU Grčkoj i dalje gori, traga se za prezivelima\nEvropa se mobiliše da pomogne Grčkoj\nVučić uputio saučešće, ponudio pomoć Grčkoj


Menadžer kompanije "Megasil Kozarska Dubica" Dražen Vidović podsjetio je da je Kozarska Dubica u prošloj dekadi počela da uspješno prima inostrane investitore, prvenstveno iz Italije, te da je italijanska kompanija i prvi strani investotor u Poslovnoj zoni "Lipova Greda".\n"Ovakvi volumeni investicija su značajni i veoma teško ostvarivi u periodima ekonomske krize i zemljama u tranziciji, kakva je Republike Srpska i BiH", rakao je Vidović i u tom smislu istako podršku vlasti na lokalnom i republičkom niovou, te se posebno zahvalio poslaniku u Narodnoj skupštini Republike Srpske Darku Banjcu, koji je na pravi način namjere investitora predočio najvišim zvaničnicima Srpske.\nVidović je prcizirao da je kompletna investicija u svim svojim fazama vrijedna 35 miliona evra, dok će u u prvoj fazi, koja će biti realizovana tokom 2016. godine, investicija iznositi oko 12,5 miliona evra.\nNačelnik opštine Kozarska Dubica Mile Zlojutro izjavio je da su pregovori sa kompanijom "Megasil" trajali nekoliko mjeseci.\n"Mislim da smo uspjeli da u rekordnom roku ubjedimo stranog ulagača u kvalitet Republike Srpske i Kozarske Dubice i hvala svima koji su u tome pomogli", izjavio je Zlojutro.\nOn je potvrdio da je italijanska kompanija "Megasil" pod povoljnim uslovima danas kupila zemljište u Poslovnoj zoni Lipova Greda.\n"Meni je drago što je ozbiljan ulagač odlučio da investira u Kozarsku Dubicu i nadam se da će ovo ulaganje povući i druga ulaganja, jer je Kozarska Dubica opština koja je otvorena za saradnju i sve one koji žele da investiraju", zaključio je Zlojutro.


Đurić: Velika pobeda Srba na KiM - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Đurić: Velika pobeda Srba na KiM\nĐurić: Velika pobeda Srba na KiM\n19.maj 2019. Izvor: RTS\nSrpski kandidati u sve četiri opštine na severu Kosova i Metohije ostvarili su danas ubedlјivu pobedu, kaže Marko Đurić, direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju. Đurić je istakao da je Srpska lista i u Kosovskoj Mitrovici, i u Leposaviću i u Zvečanu i u Zubinom potoku ostvarila, i u apsolutnim brojevima i pojedinačno kao politička organizacija Srba na KiM, veći i bolјi rezultat nego 2017. godine.\n"Naši lјudi, naši sunarodnici na Kosovu i Metohiji svojim glasovima sačuvali su svoja ognjišta, pokazali su odgovornost prema državi Srbiji i beskrajnu lјubav i spremnost da se i u nemogućim uslovima prepoznaju šta je odgovorna i ozbilјna politika koju su danas podržali", naveo je Đurić.\nPrema njegovim rečima, ovo je propast i neuspeh onih koji su pozivali na bojkot ovih izbora, nekih neodgovornih političkih činilaca u Srbiji i propast nastojanja Prištine da kandidujući Albance u sredinama u kojima preko 90 odsto građana čine lјudi srpske nacionalnosti, preuzmu kontrolu nad severom.\n"Čestitam svim kolegama koji su samopregorno radili da pomognu našem narodu na KiM. Nastavićemo da se borimo, nema opuštanja. Ova pobeda je nova odgovornost da se radi još više i bolјe", zaklјučio je Đurić.