RAČUNOVODSTVENI STANDARD MRS 12\n(Objavljen u "Sl. glasnik RS", br. 133 od 31. decembra 2003)\nPorez iz dobitka\nOvaj standard se primenjuje na finansijske izveštaje koji obuhvataju periode koji počinju 1. januara 1998. godine ili nakon tog datuma.\nU maju 1999. godine, MRS 10 Događaji nakon datuma bilansa stanja dopunio je stav 88. Dopunjen tekst se primenjuje na godišnje finansijske izveštaje za periode koji počinju 1. januara 2000. godine ili nakon tog datuma.\nU aprilu 2000. godine, stavovi 20, 62(a), 64 i Prilog A, stavovi A10, A11 i B8 dopunjeni su u smislu unakrsnog pozivanja i terminologije kao rezultat usvajanja MRS 40 Investiciona nekretnina.\nU oktobru 2000, Odbor je odobrio dopune MRS 12, kojima su uneti stavovi 52A, 52B, 65A, 81(i), 82A, 87A, 87B, 87C i 91 i izbrisani stavovi 3 i 50. Ograničena prerada utvrđuje računovodstveni pristup posledica dividendi na porez iz dobitka. Prerađen tekst se primenjuje na godišnje finansijske izveštaje koji obuhvataju periode koji počinju na dan 1. januara 2000. godine ili nakon tog datuma.\nZa MRS 12 vezuju se sledeće SKT Tumačenje:\n- SKT-21 Porez iz dobitka - Korekcija revalorizovane imovine koja ne podleže amortizaciji\n- SKT-25 Porez iz dobitka - Promene u poreskom statusu preduzeća ili njegovih akcionara\nMeđunarodni računovodstveni standard MRS 12\nMeđunarodni računovodstveni standard 12 Porezi iz dobitka (MRS 12) utvrđen je stavovima 1-91 i Prilozima A i B. Svi stavovi imaju isti značaj, ali je Standard zadržao formu koju mu je dao MKRS (Napomena: Međunarodni komitet za računovodstvene standarde) kada je Standard usvojen od strane OMRS (Napomena: Odbor za Međunarodne računovodstvene standarde). MRS 12 se čita u kontekstu njime utvrđenih ciljeva, Predgovora Međunarodnim standardima finansijskog izveštavanja i Okvira za pripremu i prikazivanje finansijskih izveštaja. Ovim je obezbeđena osnova za izbor i primenu računovodstvenih politika u slučajevima odsustva jasnih smernica.\nCilj ovog standarda je da propiše računovodstveni tretman poreza iz dobitka. Glavno pitanje računovodstvenog obuhvatanja poreza iz dobitka jeste kako računovodstveno obuhvatiti tekuće i buduće poreske posledice:\n(a) budućeg povraćaja (izmirenja) iskazane vrednosti sredstava (obaveza) koja su priznata u bilansu stanja preduzeća; i\n(b) transakcija i drugih događaja tekućeg perioda koji su priznati u finansijskim izveštajima preduzeća.\nZa priznavanje sredstava ili obaveze je svojstveno da preduzeće koje podnosi izveštaj očekuje da povrati ili izmiri iskazanu vrednost tog sredstva ili obaveze. Ukoliko je verovatno da će povraćaj ili izmirenje te iskazane vrednosti učiniti buduća poreska plaćanja većim (manjim) nego što bi bila kada taj povraćaj ili izmirenje ne bi imali poreskih posledica, ovim standardom se zahteva da preduzeće prizna odloženu poresku obavezu (odloženo poresko sredstvo) uz određene ograničene izuzetke.\nOvim standardom se zahteva da preduzeće računovodstveno obuhvata poreske posledice poslovnih promena i drugih događaja na isti način na koji obuhvata i same poslovne promene i druge događaje. Tako se za poslovne promene i druge događaje priznate u bilansu uspeha priznaju i svi odnosni poreski učinci. Za poslovne promene i druge događaje koji su priznati neposredno u okviru sopstvenog kapitala, svi odnosni poreski učinci takođe se neposredno priznaju u okviru sopstvenog kapitala. Slično tome, priznavanje odloženih poreskih sredstava i obaveza u poslovnoj kombinaciji utiče na vrednostgoodwill-a ili negativnoggoodwill-a koji proizilazi iz te poslovne kombinacije.\nU ovom standardu se takođe razmatra i priznavanje odloženih poreskih sredstava koja proizilaze iz neiskorišćenih poreskih odbitaka ili neiskorišćenih poreskih dobitaka, prikazivanje poreza iz dobitka u finansijskim izveštajima i obelodanjivanje informacija koje se odnose na poreze iz dobitka.\nOvaj standard se primenjuje u računovodstvenom obuhvatanju poreza iz dobitka.\nZa svrhe ovog standarda, porezi iz dobitka uključuju sve domaće i strane poreze koji se zasnivaju na oporezivom dobitku. Porezi iz dobitka takođe uključuju poreze, kao što su porezi po odbitku, koje plaća zavisno preduzeće, pridruženo preduzeće ili zajednički poduhvat na raspodele dobitka preduzeću koje podnosi izveštaj.\nOvaj standard se ne bavi metodama računovodstvenog obuhvatanja državnih dodeljivanja (videti MRS 20, Računovodstveno obuhvatanje državnih dodeljivanja i obelodanjivanje državne pomoći) ili poreskih dobitaka od ulaganja. Međutim, ovaj standard se bavi računovodstvenim obuhvatanjem privremenih razlika koje bi mogle proizaći iz tih dodeljivanja ili poreskih dobitaka od ulaganja.\nSledeći izrazi se koriste u ovom standardu u dole navedenom značenju:\nRačunovodstveni dobitak je neto dobitak ili gubitak perioda pre umanjenja za poreski rashod.\nOporezivi dobitak (oporezivi gubitak) je dobitak (gubitak) perioda, koji se utvrđuje u skladu sa pravilima ustanovljenim od strane poreskih organa, po osnovu kojih se porezi iz dobitka plaćaju (li mogu da se povrate).\nPoreski rashod (poreski prihod) je ukupan iznos koji je iskazan pri utvrđivanju neto dobitka ili gubitka perioda i obuhvata tekući porez i odloženi porez.\nTekući porez je iznos poreza i dobitka koji se plaća (ili može da se povrati) po osnovu oporezivog dobitka (oporezivog gubitka) perioda.\nOdložene poreske obaveze su iznosi poreza iz dobitka koji se plaćaju u narednim periodima po osnovu oporezivih privremenih razlika.\nOdložena poreska sredstva su iznosi poreza iz dobitka koji se mogu povratiti u narednim periodima po osnovu:\n(a) odbitnih privremenih razlika;\n(b) neiskorišćenih poreskih odbitaka koji se prenose u naredni period; i\n(c) neiskorišćenih poreskih dobitaka koji se prenose u naredni period.\nPrivremene razlike su razlike između iznosa sredstava ili obaveze koje su iskazane u bilansu stanja i njihove poreske osnovice. Privremene razlike mogu biti bilo:\n(a) oporezive privremene razlike, koje obuhvataju privremene razlike koje će da imaju za rezultat oporezive iznose prilikom utvrđivanja oporezivog dobitka (oporezivog gubitka) budućih perioda kada se iznos sredstva ili obaveze koja je iskazana u bilansu stanja povrati ili izmiri; ili\n(b) odbitne privremene razlike, odnosno privremene razlike koje će da imaju za rezultat iznose koji se odbijaju prilikom utvrđivanja oporezivog dobitka (oporezivog gubitka) budućih perioda kada se iznos sredstva ili obaveze koji je iskazan u bilansu stanja povrati ili izmiri.\nPoreska osnovica nekog sredstva ili obaveze je iznos koji se pripisuje tom sredstvu ili obavezi za potrebe oporezivanja.\nPoreski rashod (poreski prihod) obuhvata tekući poreski rashod (tekući poreski prihod) i odloženi poreski rashod (odloženi poreski prihod).\nPoreska osnovica sredstva je iznos koji će se za svrhe oporezivanja odbiti od priliva bilo koje oporezive ekonomske koristi preduzeću prilikom povraćaja iskazanog iznosa tog sredstva. Ako te ekonomske koristi neće biti oporezive, poreska osnovica sredstva jednaka je iznosu u kome je iskazano.\nMašina košta 100. Za svrhe oporezivanja, amortizacija od 30 je već odbijena u tekućem i ranijim periodima, a preostala cena koštanja moći će da se odbije u budućim periodima bilo kao amortizacija bilo kroz odbitak prilikom otuđenja., Prihodi koji su ostvareni korišćenjem mašine su oporezivi, svaki dobitak od otuđenja mašine će biti oporeziv, a svaki gubitak od otuđenja mašine će biti odbijen za svrhe oporezivanja. Poreska osnovica mašine je 70.,\nPotraživanje po osnovu kamate iskazano je u iznosu od 100. Pripadajući prihod od kamate će se oporezovati na gotovinskoj osnovi. Poreska osnovica potraživanja po osnovu kamate je nula.\nPotraživanja od kupaca iskazano je u iznosu od 100. Odnosni prihod je već uključen u oporezivi dobitak (oporezivi gubitak). poreska osnovica potraživanja od kupaca je 100.\nPotraživanja po osnovu dividendi od zavisnog preduzeća iskazana su u iznosu od 100. Dividende nisu oporezive. U suštini, celokupna iskazana vrednost sredstava se može odbiti od ekonomskih koristi. Shodno tome, poreska


Skladištenje rezervnih naftnih derivata u Baru? - Energija Balkana\nPočetna » Energetika » Skladištenje rezervnih naftnih derivata u Baru?\nLuka Bar / Foto: CDM\nSkladištenje rezervnih naftnih derivata u Baru?\nGde će Crna Gora skladištiti rezerve naftnih derivata? Iz nadležnog ministarstva poručuju da se ispituje mogućnost da to bude na terminalu u Baru. Nacrtom Zakona predviđa se primena industrijskog modela obezbeđivanja i čuvanja potrebnih rezervi naftnih derivata, za naftne kompanije koje svojim uvozom prevazilaze propisani prag (threshold).\nMinistarstvo kapitalnih investicija (MKI), ispituje mogućnosti za rekonstrukciju postojećih kapaciteta u državnom vlasništvu, na terminalu u Bar, koji bi bili ustupljeni za skladištenje obaveznih rezervi naftnih derivata kompanijama koje ne poseduju svoje skladištne kapacitete.\nU toku je organizovanje stručnog tima koji će proceniti koliko bi iznosili troškovi rekonstrukcije.\nU toku donošenje zakona\nU Ministarstvu napominju da se Crna Gora, kao članica Energetske zajednice, obavezala odlukom Ministarskog saveta Energetske zajednice iz oktobra 2012. godine, da će najkasnije 1. januara 2023. godine primeniti Direktivu Veća Evropske unije kojom se uređuje pitanje održavanja minimalnih rezervi sirove nafte i naftnih derivata i uspostavljanje neophodnih postupaka za rešavanje poremećaja snabdevanja naftom i – ili naftnim derivatima.\n„Način formiranja i upravljanja strateškim rezervama naftnih derivata biće definisan u skladu sa Zakonom o snabdevanju naftnim derivatima u slučaju poremećaja u snabdevanju – prema Direktivi 2009/119/EZ od 14. septembra 2009. odine o obavezi država članica da održavaju minimalne rezerve sirove nafte i/ili naftnih derivate. Planirano je da zakon bude pripremljen u III kvartalu tekuće godine”, navode u MKI.\nPrimena industrijskog modela\nNovim Nacrtom Zakona predviđena je primena industrijskog modela obezbeđivanja i čuvanja potrebnih rezervi naftnih derivata od strane naftnih kompanija koje svojim uvozom prevazilaze propisani prag (threshold). Samo jedna od naftnih kompanija, sa tržišnim učešćem od oko 80 odsto, ima mogućnost skladištenja dela predviđene količine obaveznih rezervi naftnih derivata na teritoriji Crne Gore, u svojim raspoloživim rezervoarima.\nTakođe, predviđeno je da se naftnim kompanijama, koje imaju obavezu skladištenja obaveznih rezervi naftnih derivata, a ne raspolažu kapacitetima za skladištenje, omogući da svoju obavezu ispune čuvanjem propisanih količina izvan Crne Gore. U tom slučaju minimalno 1/3 propisanih rezervi mora da postoji u fizičkom obliku, dok 2/3 svoje obaveze kompanije mogu da predvide tiket modelom.\nTiket u ovom slučaju predstavlja obaveznu rezervu u nematerijalnom obliku, odnosno, ugovor o pravu ali ne i obavezu na kupovinu naftnih derivata po unapred utvrđenim kriterijumima.\nTagovi: Bar, skladištenje rezervi naftnih derivata, terminal\nPrevPRETHODNOInvesticije u OIE rastu, ali i u fosilna goriva\nSLEDEĆETržišne premije za proizvodnju struje iz OIENext\nPovećani kapaciteti LNG terminala – nov izazov za zakupce\nRekonstrukcijom naftnih terminala BiH ispunjava zahtev EZ\nFederacija BiH ulaže četiri miliona KM u Naftne terminale u Pločama\nBugarska i zvanično suvlasnik u LNG terminalu u Aleksandropolisu\nPropali gasni projekti u EU


Recept za uspeh iz „Skroz dobre pekare“: Morate uvek biti skroz dobri - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tRecept za uspeh iz „Skroz dobre pekare“: Morate uvek biti skroz dobri\nSvaka priča ima svoj početak, pa tako i priča o tome kako je nastao najveći maloprodajni lanac pekarskih proizvoda u Srbiji „Skroz dobra pekara“. Zato moramo da se vratimo u 1991. godinu, kada je Ivan Jakovljević neposredno pred raspad bivše Jugoslavije napustio posao u državnom preduzeću i otvorio malu trgovinsku radnju za robu široke potrošnje „Trgocentar“ na Karaburmi.\nTo je bilo vreme nezapamćene inflacije i nestašica, ali je Jakovljevićeva radnja, zahvaljujući njegovoj preduzimljivosti i energiji, bila dobro snabdevena. „Sam je ugovarao i nabavljao robu, pa je i na Kvantašu uvek bio među prvima kako bi nabavio sveže voće i povrće“, uvodi nas u priču Žarko Stanojlović, direktor lanca „Skroz dobra pekara“.\nKao što to često biva u Srbiji, ideja koja se pokazala kao ključna za razvoj posla nastala je iz nevolje, pa je tako i Jakovljević zbog nestašice hleba na tržištu rešio da doskoči situaciji otvorivši u svojoj prodavnici malu pekarsku radionicu. Miris svežeg hleba svakog jutra dovodio mu je sve veći broj mušterija, a ova novost smišljena još pre tri decenije na Karaburmi, danas se predstavlja kao „hit ponuda“ u stranim trgovinskim lancima koji su u međuvremenu naselili Beograd.\nTri pekare u krugu od kilometar\nPekarska radionica je proizvodila više hleba nego što je Jakovljević mogao da proda u svojoj prodavnici, i zato je počeo da snabdeva i druge privatne trgovine. Onda je i prostor za proizvodnju postao premali te je radionicu preselio u veći objekat, gde je počeo da pravi i belo pecivo, lisnato kvasno i beskvasno testo, pite i burek… Zatim se asortiman toliko proširio da je mogao da zadovolji i potrebe klasičnih pekarskih radnji, nastavlja priču Stanojlović.\nJakovljević je u narednim godinama zarađeno ulagao u širenje posla, otvorivši još jednu radnju na Dorćolu i tri pekare na Karaburmi, koje je strateški rasporedio u krugu od jednog kilometra kako bi redovno mogao da ih obilazi i da nadgleda njihov rad. Insistirao je na kvalitetu, te je „Pekara Jakovljević“ postajala sve prestižnija kod kupaca.\nKada je posle petooktobarskih promena Srbija počela ponovo da biva deo sveta, Jakovljević je preko puta hotela „Metropol“ otvorio 2003. prvu pekaru modernog izgleda, koja je nudila pekarske, poslastičarske i snek proizvode. Opet se pokazalo da je bio ispred drugih, pa je posao počeo toliko da se širi da je odlučio da uvede profesionalnu upravu, prepustivši rukovođenje Žarku Stanojloviću i svojoj ćerki.\nSopstveno upravljačko računovodstvo\nTada je u firmu uvedeno i takozvano „upravljačko računovodstvo“, s ciljem da se unapredi poslovanje tako što će se utvrditi stvarne cene po jedinici proizvoda i profitabilnost maloprodajnih objekata, smanjiti otpisi i škartovi i sistematizovati nabavka, objašnjava Stanojlović. „Trgocentar“ je zbog toga razvio poslovnu analitiku na kojoj su u to vreme, kako ističe, mogle da mu pozavide i mnoge svetske kompanije. Ona im je pomogla da efikasno upravljaju sve većim brojem trgovinskih objekata, prate poslovne rezultate svakog od njih i da ih unapređuju prema potrebama svakog objekta pojedinačno.\n„Danas imamo veliku istoriju podataka iz našeg poslovanja, a to smo postigli razvojem sopstvenih poslovnih alata. Jedan od najznačajnijih je evidencija bitnih događaja gde beležimo sve promene i poslovne odluke koje se dogode tokom poslovanja, a zatim merimo njihov uticaj na rezultat“, kaže Stanojlović. Dodaje da bazu podataka stalno proširuju, od informacija o kadrovskim promenama, preko izmena sastojaka u receptima i promena u maloprodajnim cenama, do evidencije o renoviranju objekata. Prate i spoljne faktore, poput aktivnosti konkurencije, renoviranja ulica i izmena u gradskom saobraćaju, pa čak i vremenske uslove.\nNaravno, jedna od najvećih koristi ovako razvijenog analitičkog sistema je i to što mogu da sagledaju šta potrošači vole i kako bi dodatno mogli da prošire ponudu. Zato stalno isprobavaju nove ukuse, sa idejom da kupcima ponude sve ono što mogu da dobiju u restoranima ali po pristupačnijim cenama.\nIzvoz usred korone\n„Trgocentar“ je već 2010. imao deset pekara i sedam trgovina u svom vlasništvu. Izrastao je u veliki trgovinski lanac, a ovakav iskorak u razvoju posla tražio je novo ime, simbol i dizajn, ali da se ne prekine nit s tradicijom koja je ovom preduzeću donela reputaciju. Ono što je najviše doprinelo uspehu, važilo je i za budućnost. „A to je nastojanje budemo skroz dobri“, priča Stanojlović kako su na kraju došli do imena „Skroz dobra pekara“. Vlasnik je i tada bio ispred svog vremena, sa zahtevom da natpis bude na ćirilici, što će tek kasnije otkriti druge firme u Srbiji kao prednost koja ističe geografsko poreklo i tradiciju.\nNovi vizuelni identitet pratilo je i renoviranje objekata u skladu sa idejom da se promoviše moderno i inovativno pekarstvo, koje istovremeno obezbeđuje isti kvalitet proizvoda u svakoj pekari u lancu, zasnovan na standardima kao što su ISO 9001 standarda, HACCAP-a, IFS-a i drugi. Potom su otvorili i novi proizvodni pogon, da bi 2015. godine „Skroz dobra pekara“ postala i zvanično najveći maloprodajni lanac u zemlji u svojoj delatnosti.\n„Skroz dobra pekara“ danas ima 80 maloprodajnih objekata u 25 gradova u Srbiji, gde njihove proizvode svakodnevno kupuje svaki stoti stanovnik u našoj zemlji. Zahvaljujući dobro organizovanom poslovanju, uključujući i dostavu, te profesionalnoj promociji, ovaj maloprodajni lanac je odlično poslovao i u jeku krize koju je izazvala pandemija. Prema rang listi časopisa „Biznis i finansije“, koja se svake godine pravi na osnovu podataka Agencije za privredne registre (APR), „Skroz dobra pekara“ je 2020. godine bila peta po dobiti u svojoj industriji, odmah iza velikih kompanija „Bambi“, „Jaffa“, „Don Don“ i „Atlantic Štark“.\nŽarko Stanojlović najavljuje da ove godine planiraju otvaranje 12 do 15 novih objekata u Srbiji. Lane su započeli izvoz svojih zamrznutih proizvoda na tržište EU, a uskoro će ih biti i u Ruskoj Federaciji i okolnim državama. U izvozu su zastupljeni ekskluzivni proizvodi ovog maloprodajnog lanca, poput čia peciva sa ukusima piletine, četiri vrste sira, ajvara i sira, kao i slane i slatke pite.\nPlaniraju da izvoz dostigne petinu ukupnog prometa do 2023. godine, a Stanojlović ne sumnja da će u tome uspeti i na najzahtevnijim tržištima, jer su celokupni uspeh do sada ostvarili upravo na visokim standardima koje su sami sebi postavili.\nNaši ljudi nisu izgubili osećaj za ljudskost\nU sklopu humanitarnih akcija koje „Skroz dobra pekara“ sprovodi u saradnji sa Fondacijom „Budi human“, jednom mesečno sav prihod od prodate limunade uplaćuju za pomoć bolesnoj deci. Stanojlović ističe da im je ova akcija vratila nadu da, uprkos svim teškoćama, naši ljudi nisu izgubili osećaj za ljudskost. „U danima kada sakupljamo novac za decu prodamo i do deset puta više limunade nego ostalim danima. Ljudi čekaju u redovima da bi kupili limunadu i imam utisak da se i pored tolike gužve, tada svi mi zajedno osećamo bolje, jer znamo da pomažemo onima kojima je pomoć najpotrebnija“.\npreduzetništvoSkroz dobra pekara\nMia 14. maja 2022. - 09:16\nRadnicima zakidaju platu, klasicni eksploatatori.


Osvježeno 18. oktobar/listopad, 2018.\nPredsjednici Kosova Hašim Tači (L) i Srbije Aleksandar Vučić (D) i visoka povjerenica EU Federica Mogherini na sastanku u Briselu u avgustu 2017.\nGjeraqina Tuhina, dopisnik Radija Slobodna Evropa iz Brisela, za 'Zašto?' objašnjava zbog čega dijalog Srbije i Kosova o normalizaciji odnosa nije ubrzan u ovoj godini, kako je to najavljivala Federica Mogherini, visoka predstavnica Evropske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, koja moderira pregovore između lidera dvije zemlje, Aleksandra Vučića i Hašima Tačija?\nDijalog između Srbije i Kosova je u takozvanoj završnoj fazi a moderatorka ovog procesa, Frederika Mogherini, je u više navrata najavila da će susreti na predsedničkom nivou biti učestaliji te da će pregovori u 2018. godini biti, u, kako se ona izrazila, 'punoj brzini'.\nGodina izmiče kraju a susreti na predsedničkom nivou su bili relativno retki, sa malo ili nimalo konkretnih rezultata, i svaku rundu su obeležavale nove tenzije na relaciji Priština-Beograd.\nPreokret se desio nakon susreta u julu, kada su Aleksandar Vučić i Hašim Thaci počeli debatu o razmeni teritorija – proces koji se u političkom rečniku zove 'korekcija granica'.\nDo prošle godine, ova ideja je bila nezamisliva, a sada počinje da dobije nešto što je prije bilo poptuno nezamislivo -- počela je dobijati potporu među nekim zemljama članicama EU ali i u kabinetu moderatorke dijaloga.\nZa Mogherini i ekipu koja je uključena u proces, prihvatljiv je svaki sporazum koji će imati saglasnot obe strane, koji će biti u skladu sa međunarodnim pravom i imaće podršku zemalja u regionu i međunarodne zajednice.\nPrema nekim nezvaničnim informacijama, promena stava je rezultat promene jezika u zvaničnom Washingtonu i to je razlog zašto su neke zemlje članice spremna da napuste neka načela.\nTo mišljenje, međutim, ne deli Nemačka koja trenutno ima ključnu ulogu oko regiona unutar Evropske unije.\nOslanjajući se na izjave učesnika nakon svake runde, susreti na predsedničkom nivou ne pokazuju da se strane pomeraju iz ćorsokaka, imajući u obzir dijametralno suprotne stavove oko svega, osim mogućih novih mapa.\nNema informacija šta se suštinski dešava u prostorijama gde razgovara trojka Mogherini-Vučić-Tači.\nEvropska strana nakon svake runde izađe sa sopštenjem koje je slično, ako ne identično sa prethodnim, i koje u par rečenica objašnjava da se ponovo ništa nije desilo, ali, svakako, prema saopštenjima 'predsednici su posvećeni iIl intenzivno rade na zajedničkoj osnovi o konačnom sporazumu'.\nU situaciji gde Mogherini nema podršku cele EU da nastavi sa projektom, odnosno dozvoli raspravu o razgraničenju, nema ni razloga da se sazove novi susret.\nEvropski zvaničnici su, naime, naglasili da jednostavno u ovim trenucima nema osnove niti razloga za novi sastanak.\nMogherini, sa druge strane, je pod kalendarskim pritiskom jer naredne godine napušta kancelariju, a potrebno joj je politčko nasleđe.\nStoga, ona nastavlja da insistira da je sporazum između Kosova i Srbije moguć do naredne godine.


Ustavnom sudu predato 19 tužbi | MINA\nNaslovnicaBusiness Top StoryUstavnom sudu predato 19 tužbi\nUstavnom sudu predato 19 tužbi\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Ustavnom sudu uloženo je 19 tužbi na rješenja o isključivanju iz prava na isplatu garantovanih depozita Atlas banke u stečaju, saopštio je direktor Fonda za zaštitu depozita (FZD), Predrag Marković.\nRanije je saopšteno da je iz prava na isplatu isključeno 413 deponenata Atlas banke sa ukupnim iznosom od 5,34 miliona EUR.\nMarković je rekao Pobjedi da se radi o deponentima za koje je Fond utvrdio da predstavljaju povezana lica ili se radi o organima i organizacijama države ili lokalne uprave.\n„Ti deponenti ističu da nijesu povezana lica ili da nijesu organi ili organizacije države ili lokalne samouprave“, naveo je Marković.\nOn je dodao da je Fondu do sada uložen 21 prigovor u vezi isplate depozita.\n„Nakon provjere navoda kod stečajnog upravnika Atlas banke, četiri prigovora su prihvaćena kao opravdana“, saopštio je Marković.\nDo 3. jula je za 8,69 hiljada deponenata Atlas banke, u koju je Centralna banka uvela stečaj 5. aprila, isplaćeno 68,28 miliona EUR, što je 75,74 odsto ukupnih garantovanih.\nMarković je kazao i da isplata teče bez zastoja, kako za rezidente, tako i za nerezidente.\n„Ovih dana je prisutan veći broj deponenata nerezidenata, odnosno stranaca koji koriste priliku da tokom godišnjih odmora iskoriste i pravo na isplatu garantovanih depozita. Očekujemo da će dio rezidenata koji žive i rade u inostranstvu, takođe tokom ljetnje sezone, preuzeti svoj garantovani depozit“, rekao je Marković.\nIsplata garantovanih depozita Atlas banke počela 24. aprila preko Crnogorske komercijalne banke, Hipotekarne banke, NLB i Societe Generale banke Montenegro.\nUkupni depoziti kod Atlas banke iznosili su 186,43 miliona EUR. Od 93,69 hiljada deponenata registrovanih u poslovnoj evidenciji Atlas banke, njih 90,02 hiljade su imali pravo na isplatu garantovanog depozita u ukupnom iznosu od 89,59 miliona.\nNa 85,91 hiljadu građana odnosilo se 77,3 miliona EUR, dok se na 4,1 hiljadu preduzeća odnosilo 12,2 miliona.\nVeće obaveze od depozita imalo je 3,26 hiljada deponenata.


Još jedan apel šefova diplomatija EU upućen je iz Brisela sa ministarske konferencije prodemokratskom bloku u Srbiji da što pre formira vladu opredeljenu za nastavak demokratskih reformi.\nApeli koji stižu iz EU za sada su sasvim oprezno izrečeni, mada se u izjavama pojedinih evropskih funkcionera (Šider i Šisel) pojačava kritički ton na račun naših političara. Predrag Simić kaže za 'Blic' da ove poruke pre liče na upozorenje partnera, saveznika koji strahuje za rezultate svoje dosadašnje politike na Balkanu.\nVatroslav Vekarić, direktor Instituta za međunarodnu politiku, ocenjuje za 'Blic' da ima onih koji sugestije sa sastanka Ministarskog saveta EU shvataju kao zadiranje u unutrašnje poslove, kao diktat Zapada.\n- Nema tu reči o mešanju u unutrašnje poslove. Mi smo zemlja koja se priprema za evropske integracije, a sve zemlje koje se za to pripremaju znaju koja su pravila - kaže on.\nU izjašnjavanju o našim problemima onih koji su naši partneri, on ne želi da traži skrivene loše namere, niti da sagledava neku opasnost. Ako nam ministri EU sugerišu da što pre napravimo vladu, oni, kako kaže, podržavaju mišljenje većine glasača koji su demokratama upravo dali glas za formiranje vlade, a ne za uzaludna, beskrajna međusobna prepucavanja.\nOgnjen Pribićević, direktor Centra za studije jugoistočne Evrope, apel EU shvata krajnje jednostavnim i otvorenim. Šefovi diplomatija EU ne vrše pritisak na prodemokratski blok u Srbiji zato što bi i sami imali štete od vlade sastavljene od radikala i SPS, ocenjuje on za 'Blic'. A zasigurno nije EU ta koja je na gubitku ukoliko neozbiljna Srbija duži period ostane bez vlade.\nNe upuštajući se u kritiku demokratskog bloka, nesposobnog da složi kockice u jedinstven cilj, Pribićević samo sagledava Srbiju u ovom momentu iz vizure EU.\n- Nismo mi ti gde oni hoće da dođu, nego mi hoćemo tamo gde su oni - kaže, podsećajući da u kući zvanoj EU vladaju pravila koja se tiču zaštite demokratije, ljudskih prava, ljudskog života, te da ih poštuju iznad svega sve članice. Ukoliko hoćemo tamo gde su oni, upozorava, moramo ta pravila da prihvatimo.\n- Ne možemo očekivati da EU prihvati naša pravila, jer mi hoćemo kod njih a ne oni kod nas - kaže Pribićević.\nU tom smislu, šefovi diplomatija EU saopštavaju nam da žele saradnju sa onim stranama koja ta pravila prihvataju i to rade kako bismo mi znali šta treba da učinimo da bismo ostvarili cilj koji želimo. Očigledno je da u slučaju da na vlast u Srbiji dođu stranke koje ne prihvataju pravila Zapada, EU neće hteti saradnju sa njima. Posebno ne na političkom, ekonomskom, kulturnom nivou. Ali to ne znači da apel EU Pribićević shvata kao nalog EU, još manje kao pretnju da bi u slučaju dolaska radikala na vlast mogla uzvratiti sankcijama.\n- Niko zbog političkog opredeljenja građana ne uvodi sankcije - kaže Pribićević.\nIpak, uz svu neslogu demokratskog bloka, on procenjuje da se radikalima vlast ne smeši čak ni na neizvesnim narednim izborima. Ubeđen je da ekstremni nacionalisti neće biti u prilici da formiraju samostalnu vladu, a da to neće ostvariti ni u bliskoj budućnosti čak ni uz pomoć partnera iz SPS-a. Samo veruje da bi novi izbori doneli nekoliko nedelja više za produžetak agonije, čiji ishod opet ne bi bio stabilna vlada.\nVekarić smatra da je veoma teško prognozirati korake EU u slučaju radikalizacije političke scene u Srbiji.\n- Sigurno je da radikali ne bi bili rado viđeni od strane EU, ali to je nešto što je veoma daleko za nas. Bez obzira na snagu radikala, građani Srbije odlučili su na izborima da ih vode demokratske snage. U bilo kom slučaju o sankcijama je izlišno govoriti - kaže Vekarić.\nU upozorenju upravo pristiglom iz EU, Simić sasvim jasno vidi strah da napuštanje dosadašnjeg kursa može doneti ozbiljne posledice, ne samo za Srbiju već i za njeno okruženje. On je ubeđen da Brisel ne bi bio spreman da prihvati vladu radikala, koju ne vidi kao alternativu demokratskoj opciji.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Kongres SDP-a 29. novembra\n31. 10. 2020. 13:00 >> 13:02 2\nNa drugoj sjednici Odbora za pripremu Kongresa Socijaldemorkatske partije Crne Gore odlučeno je da deseti Kongres SDP-a bude održan 29. novembra, saopšteno je iz te stranke.\n"Kongres će biti održan na nekoliko različitih lokacija preko sistema onlajn konferencije kako bi se ispoštovala aktuelna epidemiološka situacija i zdravstvene mjere usljed epidemije COVID 19, čime će SDP biti prva politička partija koja će na ovaj način organizovati zasijedanje najvišeg partijskog tijela", navodi se u saopštenju.\nNa sjednici Odbora je zaključeno da pripremne radnje u susret Kongresu teku po planu i u skladu sa zadatim rokovima.\nNa sjednici Odbora su utvrđeni i rokovi za dostavljanje kandidatura za predsjednika partije, koji proces je maksimalno otvoren u skladu sa najvišim demokratskim standardima koje propisuje Statut SDP-a.\n"SDP će na predstojećem Kongresu, pored izbora novog partijskog rukovodstva, usvojiti i političku Deklaraciju o strateškim pravcima političkog djelovanja, vođena potrebom da se partija, posebno u svijetlu novih političkih okolnosti, još snažnije profiliše kao građanska, reformska i državotvorna politička snaga", poručuju iz SDP-a.\nPred Crnom Gorom su, kako kažu, novi izazovi uspostavljanja "diskontinuiteta sa brojnim štetnim i pogrešnim politikama i praksama doskorašnje vlasti, koje su dovele do krize državotvorne politike, koja se pod firmom političkih promjena od strane jednog broja političkih aktera iz Crne Gore a i van nje, želi iskoristiti za nametanje retrogradnih, antigradjanskih a time i antidržavnih politika".\n"Datum održavanja Kongresa SDP – 29. novembar , poklapa se sa Danom Republike one velike Jugoslavije u kojoj je Crna Gora povratila svoju nasilno oduzetu državnost i u kojoj su svi južnoslovenski narodi ostvarili najviši stepen socio-ekonomskog i civilizacijskog razvoja u njihovoj istoriji", stoji u saopštenju SDP-a.\nSDP Kongres SDP-a\n"Najave Krivokapića nastavak marginalizacije Cetinja"\n19. 11. 2020. 8\nUmjesto ekonomije, u fokusu vlade crkvena dogma\nKandidature za lidera SDP-a do 20. novembra


ŠTETA: Isplatili 304.000 evra zbog kašnjenja radova!\nŠTETA: Isplatili 304.000 evra zbog kašnjenja radova!\n21. septembar 2013. 10:42:16\tPročitano 2880 puta\nGrađevinska direkcija Srbije (GDS) svakog meseca trpi štetu od 38.000 evra jer toliko novca mora da isplaćuje kupcima stanova u naselju Stepa Stepanović na Voždovcu, kojima stanovi nisu završeni u ugovorenom roku.\nS obzirom na to da useljenje u četiri zgrade sa 189 stanova, koje je radila građevinska firma „Ratko Mitrović Dedinje“, kasni osam meseci, to znači da je GDS dosad samo zbog tog izvođača morao da iskešira 304.000 evra.\nInteresantno je to što se kraj radova na ovim objektima ne nazire jer je, zbog finansijskih problema u koje je zapala firma „Ratko Mitrović“ i nemogućnosti da radove privede kraju, GDS s njom raskinuo ugovor.\nKako tvrde u GDS, dok se na tenderu, čiji je postupak u toku, ne izabere novi izvođač radova, kupcima stanova će se, odlukom na sednici Skupštine GDS, isplaćivati četiri evra po kvadratnom metru stana dok ne dobiju ključeve.\n- Četiri objekta koja je gradila firma „Ratko Mitrović Dedinje“ kasne sa useljenjem osam meseci pošto firma „Ratko Mitrović Dedinje“ nije bila sposobna da završi izgradnju tih objekata jer je u finansijskim problemima, a istovremeno je mesecima sprečavala izbor novog izvođača, nanoseći tako štetu i GDS i njegovim kupcima.\nProcena trenutne mesečne štete koju trpi Direkcija zbog dosadašnjeg kašnjenja firme „Ratko Mitrović Dedinje“ na ova četiri objekta iznosi oko 38.000 evra (9.512 kvadrata stambene površine puta četiri evra po kvadratu) - kažu u Građevinskoj direkciji Srbije.\nOni dodaju da troškovi obeštećenja kupaca zbog kašnjenja padaju na teret izvođača radova i isplaćuju se kroz penale izvođačima koji su kasnili sa izgradnjom.\nKoliko je ukupno novca isplaćeno kupcima na ime obeštećenja, kako u ovoj instituciji tvrde, moći će precizno da saopšte kad završe konačne obračune sa svim izvođačima.\nFirma bez kontakta\nU građevinskom preduzeću „Ratko Mitrović Dedinje“ nismo uspeli da dobijemo odgovor na pitanje koliko će ukupno novca morati da plate za penale zbog kašnjenja izgradnje stanova u četiri zgrade u naselju Stepa Stepanović na Voždovcu. Svi brojevi telefona ove firme istaknuti na njihovom zvaničnom sajtu su nepostojeći, a ni zvanična imejl adresa nije u funkciji. Na informacijama u Telekomu Srbija dobili smo odgovor da su svi brojevi koji su istaknuti na sajtu firme „Ratko Mitrović Dedinje“ otkazani, kao i da za njih nije uzeta zamena.\nCentar potrošača Srbije već više od 6 meseci pomaže udruženju građana Stepa Stepanović, koje se nezadovno rokovima useljenja, radovima i obećanom infrastrukturom obratilo za pomoć.\nViše iz ove kategorije « Ovo su novi trgovci strujom u Srbiji CG: Moguća zabrana srpskih sokova »


Evropski pokret: Ahmetoviću i Rizvi priznanja za ukidanje viza – Informer\nEvropski pokret u BiH uručio je danas ministru bezbjednosti BiH Sadiku Ahmetoviću i šefu pregovaračkog tima BiH za viznu liberalizaciju Samiru Rizvi priznanje za poseban doprinos procesu ukidanja viznog režima za građane BiH.\nVisoki predstavnik u BiH Valentin Inzko istakao je ovom prilikom da je dodjela ovakvih priznanja dobra poruka, kakvih je BiH više potrebno.\n“Ovo je pozitivna, konstruktivna i optimistična poruka, a takva je i priča o EU”, istakao je Inzko, navodeći da je pristupanja neke zemlje EU civilizacijska odluka.\nOsim Ahmetovića i Rizve, Orden za posebne zasluge u procesu integracija u EU, odlukom Skupštine Evropskog pokreta od 7. decembra prošle godine, dobili su poslanik u Evropskom parlamentu Tanja Fajon, visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko i ambasador BiH pri OEBS-u Igor Davidović, kojima su nagrade uručene ranije.\nIsto priznanje biće dodijeljeno i šefu EUPM-a u BiH Štefanu Fileu, bivšem visokom predstavniku u BiH Miroslavu Lajčaku, komesaru EU za unutrašnje poslove Sesiliji Malstrom, bivšem ambasadoru Mađarske u BiH Imre Vargi, predsjedavajućem Savjeta ministara BiH Nikoli Špiriću, ministru civilnih poslova BiH Sredoju Noviću i ambasadoru BiH u Briselu Osmanu Topčagiću.\nSkupština Evropskog pokreta donijela je odluku da se svake godine, počevši od 2011. godine, povodom Dana Evrope dodjeljuje Orden Evropskog pokreta za posebne zasluge pojedincima i kolektivima iz BiH i regiona koji su dali vidan doprinos uspjehu i razvoju u procesu evropskih integracija.\nPriznanja će biti dodjeljivana i za doprinos partnerskim odnosima, vraćanju povjerenja i pomirenju naroda, te promociji demokratije, ljudskih prava, multikulturalnog društva i religijskih i drugih sloboda.\nTagsevropski pokret sadik ahmetovic samir rizvo tanja fajon valentin inzko


Novi Canon štampač PIXMA TS7450 serije\nNov 6, 2020 Canon, PIXMA TS7450\nSerija Canon PIXMA TS7450 savršen je dodatak svakom okruženju za rad od kuće, zato što ispunjava potrebe za svestranim i efikasnim štampačem koji radi vrednije da bi korisnici mogli da rade pametnije.\nFunkcija Automatic Document Feeder (ADF) omogućava korisnicima da odjednom skeniraju ili kopiraju do 35 strana bez ručne asistencije, dok dvosmerni sistem ubacivanja papira omogućava istovremeno ubacivanje različitih tipova i veličina papira bez ručne operacije tokom rada ili skeniranja. Ova funkcija je korisna za radnike od kuće kojima su potrebni različiti dokumenti u isto vreme, kao što je nastavnik koji priprema program lekcija i resurse za nastavu.\nOvaj pametni uređaj takođe može automatski da detektuje veličinu papira i da podesi svoju funkcionalnost u skladu s tim, omogućavajući automatsku dvostranu štampu po potrebi. Visokokvalitetni XL FINE kertridži imaju veću zapreminu mastila uz manju potrebu za zamenom kertridža, što je savršeno za štampanje dugačkih ugovora ili dokumenata kod kuće.\nSerija PIXMA TS7450 takođe je kompatibilna sa rešenjem Canon Creative Park, besplatnom onlajn platformom sa hiljadama kreativnih 3D šara i šablona, što je čini savršenim saputnikom za inspiraciju i zabavljanje cele porodice.\nZbog kompatibilnosti sa paketom zgodnih aplikacija i raznim uređajima, korisnici jednostavno mogu da štampaju sa Mac, iOS ili Android uređaja, da se povežu na cloud usluge i da pronađu umetničku inspiraciju. Zahvaljujući usluzi PIXMA Cloud Link, koja je dostupna preko Canon Print aplikacije, korisnici serije Canon PIXMA TS7450 mogu da pristupe dokumentima i da ih štampaju direktno sa usluga nezavisnih proizvođača, kao što su Google Drive, Evernote i Dropbox, kao i novi Google Classroom, što je savršeno za rad iz daljine i organizaciju važnih dokumenata. Ovi štampači dolaze sa podrškom za glasovne komande preko Amazon Alexa i Google Assistant kompatibilnosti, zbog čega je brže i lakše koristiti ovaj uređaj nego ikada do sada, bilo da se pokreće štampanje ili se proveravaju statusni nivoi.\nFunkcija PIXMA Chat Print takođe omogućava korisnicima da dele i štampaju slike sa usluge Facebook Messenger – što je savršeno za one koji žele da odštampaju dragocene uspomene direktno sa društvenih medija. Prilikom štampanja sa pametnog telefona, korisnici serije Canon PIXMA TS7450 takođe mogu da koriste standarde Apple AirPrint i Mopria, bez potrebe za dodatnim aplikacijama ili instalacijom.


Serbia and NATO- VIEW TO THE FUTURE - Media & reform centar Niš\nPosted on 25 фебруара, 2020 February 11, 2021 by Nikola Stojanovic\nSrbija je vojno neutralna zemlja, ali namerava da izgradi kvalitetnu saradnju sa NATO-om u okviru Partnerstva za mir, što je jedan od planiranih doprinosa miru i stabilnosti u regionu. Srbija takođe ima baštinu dobrih odnosa sa državama NATO-a, čiji je cilj unapređenje saradnje kroz program Partnerstvo za mir.\nOdnosi Republike Srbije i NATO-a na više su načina specifični i rezultat su odražavanja istorijskih okolnosti i događaja iz nedavne prošlosti. Međutim, kod obe strane postoji snažno razumevanje da unapređenje partnerstva, naročito kroz učešće Republike Srbije u programu Partnerstvo za mir, treba da doprinese izgradnji stabilnosti i poverenja na Balkanu i širem evroatlantskom prostoru.\nS tim u vezi, učešće u programu Partnerstvo za mir u Republici Srbiji je najprikladniji okvir za razvoj odnosa i saradnje sa NATO-om, državama članicama Alijanse i ostalim učesnicima u programu Partnerstvo za mir.\nS obzirom da je srpsko društvo podeljeno između ultranacionalističke prošlosti i proevropske budućnosti, veoma je važno dati dobar razlog da pozitivno razmišljaju o EU i severnoatlantskim integracijama.\nU ovom projektu planiramo da razgovaramo o pozitivnim aspektima koji se odnose na saradnju Srbije i NATO-a – IPAP program, pitanja bezbednosti, ekonomske koristi … Prema svemu navedenom, od suštinskog je značaja da se građani informišu o saradnji Srbije i NATO-a, o koristima koje naša zemlja već ima i može da se poboljšaju u budućnosti.\nProjekat je sufinansiran od strane NATO PDD


Dan online - Regioni: Opština da pomogne - 2019-03-28\nRegioni KK „GORŠTAK” TRAŽI DA SE NASTAVI TRADICIJA ODRŽAVANJA KOŠARKAŠKOG KAMPA U KOLAŠINU\nKošarkaški kamp tradicija koja treba Kolašinu Opština da pomogne\nKOLAŠIN – Košarkaški klub „Gorštak” iz Kolašina poziva lokalnu upravu, kao i organizatore Košarkaškog kampa „Kolašin 2019” da ulože koordinirane i dodatne napore kako bi se tradicija kampa nastavila i ovog ljeta. Iz KK „Gorštak” ističu da je košarkaški kamp manifestacija koja je u protekle četiri godine Kolašinu i turističkim radnicima donijela preko 10.000 popunjenih pansiona, i još mnogo drugih beneficija i zbog svega toga košarkaški kamp zaslužuje podršku lokalne uprave, jer gradu donosi višestruko više od nekih drugih manifestacija koje su budžetski podržane.\n-Većina kolašinskih malih hotela, kao i vlasnici privatnog apartmanskog smještaja proteklih godina su ostvarili uspješnu saradnju sa kampom. Učesnici kampa su dobri gosti Kolašina, a prate ih i roditelji čime se uvećava posjeta gradu i to u periodu predsezone, navodi se u saopštenju.\nKošarkaški kamp omogućava originalnu i uspješnu promociju grada.


Nova optužnica protiv Šarića\nIzvor: B92, Beta, Tanjug, 09.Avg.2010, 09:00\nBeograd -- Tužilaštvo za organizovani kriminal podiglo je novu optužnicu protiv Darka Šarića i još osam osoba zbog pranja više od 20 miliona evra od prodaje kokaina.\nPrema navodima Tužilaštva, novac od droge uložen je u kupovinu poljoprivrednih dobara i hotela u Vojvodini, kao i u drugim privatizacijama u Srbiji.\nSpecijalni tužilac za organizovani kriminal Miljko Radisavljević je rekao da je u optužnici novo u odnosu na onu iz aprila to što je njome, pored >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Šarića, obuhvaćeno još osam osoba koje se terete za pranje novca.\nOsim Šarića, optuženi su Radovan Štrbac, njegova supruga Dubravka Štrbac, Stevica Kostić, Zoran Ćopić, Andrija Krlović, Marinko Vučetić, Predraga Milosavljevića i Nebojša Jestrović.\nRadosavljević je saopštio da je svim optuženima produžen pritvor posle podizanja nove optužnice u petak.\nOn je dodao da se u pritvoru nalazi sedam članova ove kriminalne grupe, dok se za Darkom Šarićem i Zoranom Ćopićem još traga.\nTužilac je dodao da podizanjem optužnice postupak "nije u potpunosti definisan", odnosno da pred sudom može da se nađe još okrivljenih.\n"Darko Šarić i Zoran Ćopić su u bekstvu, pa smo iz tih razloga predložili da se njima sudi u odsustvu. Tužilaštvo smatra da je zbog složenosti predmeta neophodno da se svim okrivljenima sudi u jedinstvenom postupku", rekao je Radisavljević.\nTužilac je dodao da optuženi, osim Šarića, nisu direktno učestvovali u krijumačarenju narkotika, ali su znali za tu aktivnost i bili zaduženi da novac zarađen od prodaje droge uvedu u legalne privredne i finansijske tokove. On je objasnio da su u za pranje novca korišćene of šor kompanije i strana preduzeća kao i domaće banke.\nRadisavljević je dodao da je postupak pranja novca bio složen, da su osnovane of-šor kompanije koje su prebacivale "prljav" novac u Srbiju i taj novac uplaćivan je na račune domaćih preduzeća, a deo novca je u kešu polagan u novosadskoj Metals banci.\nNovac zarađen od droge korišćen je za izdavanje bankarskih garancija koje su zatim upotrebljene u privatizaciji društvenih preduzeća, rekao je tužilac.\nDodao je da je taj novac ulagan u "Mladi borac" iz Sente, novosadski "Putnik", "Mitrosrem" iz Sremske Mitrovice i "Palić" iz Subotice. Protiv tih preduzeća pokrenuta je finansijska istraga.\nOn je dodao da je zakonski zaprećena kazna za pranje novca u ovom obimu između 2 i 12 godina zatvora.\nPodsetimo, specijalno tužilaštvo je u aprilu ove godine podiglo optužnicu protiv Darka Šarića i još 19 osoba zbog krijumčarenje 2.174 kilograma kokaina iz Južne Amerike oktobra prošle godine i za švercovanje 235 kilograma kokaina u Italiji januara 2009.


Lowcost in RS » Air One\nAirOne – Popust 25%\nItalijanska low cost avio kompanija AIR ONE objavila je novu promotivnu ponudu koja važi za posetioce njihovog sajta i pustila u prodaju avio karte sa 25% POPUSTA!\nPromotivna ponuda važi za sve karte koje se bookiraju do 23. decembra. Napomena: Popust važi samo za cenu leta, a ne važi za aerodromske takse i uslugu prodaje karte.\nAirOne – Promotivna Akcija\nItalijanska Low Cost avio kompanija AIRONE objavila je novu promotivnu ponudu i pustila u prodaju avio karte na pojedinim destinacijama po ceni od 18 EUR (cena karte u jednom pravcu sa uračunatim taksama).\n“AirOne” od 17. septembra 2012. uvodi novu liniju na destinaciji Beograd – Milano, saobraćaj će se odvijati tri puta nedeljno (utorkom, četvrtkom i subotom), a tokom promotivne ponude cena karte za ovu destinaciju iznosi 35 EUR (cena karte u jednom pravcu sa uračunatim taksama).\nAirOne uskoro iz Beograda!\nItalijanska Low Cost avio kompanija “AirOne” uvodi novu liniju na destinaciji Beograd – Milano od 18. septembra 2012.\nKarte su već u prodaji putem “AirOne” zvaničnog web sajta, a cene se kreću od 35 EUR pa naviše (cena karte u jednom pravcu sa uračunatim taksama). Saobraćaj će se odvijati tri puta nedeljno – utorkom, četvrtkom i subotom.


Na jednom mestu otkrijte sve atrakcije, znamenitosti i manifestacije koje se ordzavaju na Tenerifima.\nTenerife je ostrvo koje pripada Španiji i najveće je ostrvo Kanarskog arhipelaga. Kanarskom arhipelagu pripada ukupno sedam ostrva a svako je posebno na svoj način, dok im je zajedničko to što su sva vulkanskog porekla. Tenerife zovu i ostrvom večnog proleća jer su temperature tokom cele godine od 17 do 30 stepeni celzijusa.\nPlaže su brojne na ostvu Tenerife. Prostiru se duž cele obale. Karakteriše ih uglavnom crni vulkanski pesak, a na pojedinim mestima plitka voda. Najpopularnije plaže na ostrvu su Las Americas, plaža Duque, plaža de la Arena, plaže Los Gigantes i Los Cristianos, Crvena plaža i brojne druge. Najpopularnije plaže smeštene su na jugu ostrva.\nTenerife je ostrvo koje pripada Španiji i najveće je ostrvo Kanarskog arhipelaga. Kanarskom arhipelagu pripada ukupno sedam ostrva a svako je posebno na svoj način, dok im je zajedničko to što su sva vulkanskog porekla. Tenerife zovu i ostrvom večnog proleća jer su temperature tokom cele godine od 17 do 30 stepeni celzijusa. Tenerife krasi veličanstvena planina Teide, sa najvišim vrhom u Španiji od neverovatnih 3718 metara. Tenerife su jedna od najposećenijih destinacija na svetu sa oko 5 miliona turista godišnje. Smatra se da su prvi stanovnici na Tenerifima došli u šestom veku p.n.e, a dokazi ovakve tvrdnje su nađeni oko arheološkog nalazišta Icod de los Vinos. Starosedeoci ostrva su bili Guančosi.


01/03/2018 08:18 Oslobođenje Svet Svet Planeta\nU analizi Vašington posta, a koju prenosi Si En En navodi se da bi Tramp do 20. januara ove godine, kada se navršava godišnjica od njegovog ulaska u Belu kuću, mogao da pređe broj od 2.000 laži za samo godinu dana predsednikovanja.\n„Trampov nedostatak posvećenosti činjenicama je nastavak trenda koji je gradio od 2016. godine. Tada je utvrđeno da je 59 od 92 izjave lažno. Primera radi, kod Hilari Klinton je ta odnos 7 prema 49“, navodi se.\nU tekstu Si En En se ističe da je zaključak veoma jednostavan.\n„Tramp laže bez osećaja za sram, krivicu… Za razliku od drugih političara, koji takođe lažu, Tramp ponavlja stvari koje je izrekao. Čak 60 lažnih izjava je Tramp ponovio najmanje tri puta tokom svog dosadašnjeg boravka u Beloj kući“, navodi se.\nRuske rakete i brodovi na spisku najboljih oružja godine. Više o tome čitajte OVDE.\nOVO JE DUGME KOJIM TRAMP "PRETI": Evo šta ono može da uradi! (FOTO)\nNAJVERNIJI PRIJATELJI RUSKIH VOJNIKA: Ovo su vojnički psi u ruskoj armiji (VIDEO)


Beograd će u naredne dve do tri godine postati grad u kome će biti zabranjeno koristiti plastične kese, rekao je danas gradski menadžer Goran Vesić.\nVesić je rekao i da je korišćenje plastičnih kase zločin prema prirodi i da je više puta razgovarao sa premijerkom Anom Brnabić i ministrom zaštite životne Goranom Trivanom o ovom problemu i izrazio uverenje da će i da su oni veoma posvećeni ideji da čuvamo životnu sredinu, saopštio je gradski Sekretarijat za informisanje.\nSvesni smo pogubnog uticaja kesa na okolinu, ali ne bismo ih se ODREKLI\nDobijamo ih besplatno, koristimo ih pola sata, a one narednih 1.000 godina ispuštaju OTROVE SVUDA OKO NAS\nPremijerka Brnabić je veoma posvećena da se ovaj ovaj problem reši i verujem da ćemo zajedno da Vladom Republike Srbije rešiti ovaj problem, rekao je Vesić.\n- U narednom periodu na inicijativu premijerke Brnabić imaćemo sastanke sa trgovinskim lancima i udruženjima potrošača kako bismo pronašli model da se plastične kese potpuno izbace iz upotrebe, a da se građanima ponudi alternativa u vidu papirnih kesa i cegera koje ih neće koštati više nego što je sada slučaj - rekao je Vesić u razgovoru sa direktorom jednog od maloprodajnih lanaca u Beogradu.\nVesić napominje da je potrebno i do 400 godina da bi se jedna plastična kesa razgradila, a da se u Srbiji potroše desetine miliona ovakvih kesa.\nPLASTIČNE KESE ODLAZE U ZABORAV Evo kada se očekuje ukidanje njihove upotrebe u prodavnicama\nINTERVJU Goran Vesić: Ostvarićemo gradski SAN O METROU


Abe i Putin: Ozbiljan pomak u rusko-japanskim odnosima - Sputnjik Srbija\n15:55 07 Jul 2020\n13:11 29.06.2019 Preuzmite kraći link\n„Svedoci smo pozitivnog trenda u japansko-ruskim odnosima u svim pravcima. Uspešno učvršćujemo i širimo razmenu po svim pitanjima između naroda Rusije i Japana“, rekao je Abe nakon pregovora sa Putinom u Osaki.\nAbe je takođe ocenio da je prvi put, nakon 20 godina, održan i savet japansko-ruskih gubernatora, u kojem je učestvovao ogroman broj predstavnika lokalnih zajednica iz obeju zemalja.\n„Kako bismo uvećali protok ljudi između Rusije i Japana, nameravamo da povećamo razmenu ljudi do 2023. na mnoge načine, počev od organizovanja raznih sportskih takmičenja“, dodao je.\nPutin je zahvalio Abeu na gostoprimstvu i za veliki posao koji je obavljen povodom organizacije samita G20, na kojem je učestvovala i ruska delegacija.\n„Zaista sam saglasan sa vama, po mnogim pitanjima smo razvili saradnju i poboljšali naše odnose“, konstatovao je Putin.\nbilateralni odnosi, pomak, Šinzo Abe


Laburisti - Blic Online\nBivši britanski premijer Toni Bler, najuspešniji pripadnik Laburista, danas je pozvao umerene članove u stranci da preuzmu kontrolu od lidera Džeremija Korbina, s obzirom da je, kako kaže, njegov brend "kvazirevolucionarnog socijalizma" propao.\nPoslanici iz vladajuće malteške Laburističke partije podržali su danas premijera Džozefa Muskata čija pozicija je uzdrmana usled političke krize koju je pokrenula istraga o ubistvu istraživačke novinarke Dafne Karuane Galicije.\nPREOKRET U BRITANIJI Laburisti objavili da PODRŽAVAJU IZBORE\nLider britanskih opozicionih laburista Džeremi Korbin rekao je danas svom najvišem timu savetnika za politiku da je ispunjen uslov stranke da podrži nove izbore.\nBritanski parlament se vratio na posao nakon dana pauze, a rasprava o Bregzitu je već dostigla novu dimenziju bizarnosti. Na nimalo prijatnoj sednici između srede i četvrtka, borbeni Boris Džonson je praktično motivisao lidera opozicije, Džeremija Korbina, da zahteva glasanje o nepoverenju vladi.\nLider opozicione birtanske Laburističke partije Džeremi Korbin izjavio je da je insistiranje na izlasku Velike Britanije iz Evropske unije bez sporazuma tokom izborne kampanje "bez presedana, neustavno i antidemokratska zloupotreba vlasti" premijera Borisa Džonsona.\nLaburistička partija trebalo bi da dozvoli Škotskoj novi referendum o nezavisnosti ako se za to izjasni škotski parlament, izjavio je drugi čovek najjače britanske opozicione partije Džon Makdonel.\nBritanska opoziciona Laburistička partija predložiće glasanje o nepoverenju novom premijeru Borisu Džonsonu, kada proceni da takav potez ima najviše šansi za uspeh, izjavio je danas portparol te stranke.\nKomisija za jednakost i ljudska prava (EHRC) pokrenula je istragu o optužbama protiv opozicione Laburističke partije za antisemitsko raspoloženje, saopšteno je iz Komisije.\nRazgovori radi postizanju kompromisa oko Bregzita između premijerke Tereze Mej i opozicione Laburističke partije završeni su bez uspeha.\nBritanski ministar finansija Filip Hamond izrazio je optimizam da će biti postignuta neka vrsta dogovora sa opozicionom Laburističkom partijom kako bi bio okončan spor oko Bregzita.\nVlada britanskog premijera Tereze Mej spremna je na dodatne pregovore sa opozicionim laburistima ovog vikenda u vezi sa "Bregzitom", rekao je portparol kabineta britanskog premijera.


Komunalna milicija opremljena je novim "sajber vozilima" sa specijalnim kamerama koja će već od 10. avgusta snimati sve nepropisno parkirane automobile!\nKako je "Blic" već pisao, izmena odluke o javnim parkiralištima, koja je krajem maja usvojena na Skupštini grada, donela je mnogo novina, a jedna je i uvođenje u funkciju specijalno nadograđenih vozila koja će imati elektronski sistem za očitavanje tablica putem video nadzora.\nReč je o modernim i prilično skupim vozilima, model Land Rover Discovery, u koje je ugrađen specijalni sistem "Sokolovo oko", elektronski sistem za očitavanje i prepoznavanje registarskih tablica pomoću postavljenih kamera koje snimaju iz svih uglova.\nGrad Beograd je na lizing uzeo 18 ovakvih vozila, a kako je najavljeno na ovaj način biće pokrivene 93 gradske ulice kojima prolazi javni prevoz.\nKomunalni milicioneri će biti u prednjem delu automobila, dok je zadnji rezervisan za elektronsku opremu. A kako će funkcionisati ceo sistem?\n"Svemirsko vozilo" će prolaziti ulicom i fotografisati nepropisno parkirana vozila, dok će komunalni milicioner koji upravlja njime pisati kazne, koje će zatim vozačima direktno stizati na kućne adrese.\nPlan je da se ovim vozilima vrši nadzor svih onih koji se nesavesno parkiraju u žutim trakama, na pešačkim prelazima, autobuskim stajalištima, tramvajskim šinama, trotoarima...\nOva ideja stara je više od godinu dana, kada je “Parking servis” raspisao tender za nabavku “sistema za automatsko prepoznavanje registarskih tablica vozila putem mobilnog video nadzora”.


Trodnevna radionica o poslovnim veštinama za mlade do 30 godina u Aleksincu -\n07.06.2017. Redakcija Ekonomija Ostavi komentar\nOpština Aleksinac učestvuje u nacionalnom projektu ’’Coca-Cola podrška mladima’’ koji mladima u Srbiji od 18 do 30 godina omogućava da unaprede svoje lične i profesionalne veštine kako bi lakše došli do posla. Prvih 30 kandidata koji su ispunili uslove konkursa, učestvuju u radionici koja je počela danas i trajaće do petka u prostorijama Centra za kulturu, dok je druga radionica planirana od 20. do 22. juna.\nU prvom ciklusu trodnevnih edukativnih radionica polaznici uče o uspešnoj komunikaciji, poslovnoj administraciiji, finansijama, upravljanju projektima, kao i o tome kako da lakše dođu do posla. Program se sprovodi u 10 gradova u Srbiji kroz trodnevne interaktivne radionice, a polaznici će imati priliku da sa sertifikovanim stručnjacima unaprede svoje veštine kroz praktična znanja koja će im pomoći u potrazi za poslom. Ovaj program realizuje kompanija Coca-Cola HBC Srbija u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje, Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i NALED-om.\nPodršku im pruža i lokalna samouprava, koja u saradnji sa republičkim i drugim institucijama radi na upošljavanju mladih, ističe zamenik predsednika opštine Aleksinac Čedomir Rakić.\n– Svakako da ovaj projekat mnogo znači kako bi mladi, iz kategorije stanovništva do 30 godina, stekli nova saznanja i veštine, ali i obezbedili sebi posao i ostali u svojim sredinama. Veliko je zadovoljstvo što je i Aleksinac jedna od 10 opština u Srbiji u kojima ovakav jedan trening centar radi. Mislim da će on u mnogome doprineti da naši mladi ljudi prepoznaju i iskoriste ovo na najbolji mogući način za svoju budućnost – poručuje Rakić.\nI za Nacionalnu službu zapošljavanja ovaj projekat je veoma značajan jer pruža podršku mladima kojih je dosta na evidenciji ove službe, dodala je predstavnica Nacionalne službe zapošljavanja Svetlana Anđić.\n– S obzirom na to da je tržište rada veoma dinamično, da poslodavci svakog dana imaju nove, kompleksnije zahteve, na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje postoje nezaposleni koji nemaju adekvatne kvalitete, kompetencije, znanja i veštine, tako da će ovaj projekat u tom smislu dati veliki doprinos – napominje Anđićeva.\nOva vrsta edukacije sprovodi se u 28 zemalja, među kojima je prva bila Srbija, a Coca Cola HBC je počela sa ovim projektom da bi pomogla mladim ljudima da lakše i brže dođu do posla navodi njihova predstavnica Jovana Tufegdžić.\n– Mi smo jedna od prvih zemalja koja je krenula sa ovim projektom zato što smo uvideli realnu potrebu za tim, budući da u Srbiji od celokupnog broja nezaposlenih 20 procenata čine mladi ljudi. U ovom projektu želimo da im pružimo dodatne poslovne veštine i znanja, to jest da sve što nauče tokom ovih radionica mogu da primene kada krenu u potragu za poslom – objašnjava ona.\nUz trodnevne radionice, deo programa biće organizovan i kroz digitalnu platformu, on-line predavanja, radionice i literaturu neophodnu za dodatnu edukaciju, a svi polaznici će po završetku edukacije dobiti sertifikat.\nPripremila Dijana Borojević\nPrevious Post:Nagrade za najuspešnije pojedince i ustanove u našoj opštini\nNext Post:Dane Krstić ostao bez titule za 15 grama!


Ekonomija - datum: 2019-03-19 KADA TURISTIČKI POSJETE CRNU GORU\nSa okruglog stola Francuzi dnevno troše 120 eura\nCrnu Goru je u prošloj godini posjetilo oko 78 hiljada francuskih turista, koji sve više pokazuju interesovanje za aktivni odmor i prirodu, pri čemu su turistički poslenici zainteresovani da prilagode ponudu tržištu Francuske, ocijenjeno je u Privrednoj komori (PKCG) na jučerašnjem okruglom stolu o atraktivnosti turizma Crne Gore na francuskom tržištu.\nNa okruglom stolu, čiji su organizatori PKCG i Udruženje francusko-crnogorskih preduzeća (UFCP), saopšteno je da lista turoperatora i agencija koje imaju u ponudi Crnu Goru raste i trenutno ih je 14.\nPrema riječima potpredsjednika PKCG Ivana Saveljića, francuski turisti u Crnoj Gori pokazuju interesovanje za takozvani „aktivni odmor“ i posebno su zainteresovani za netaknutu prirodu crnogorskog sjevera, naročito ljeti.\nCrna Gora i Francuska su u prošloj godini ostvarile ukupnu robnu razmjenu od 55,9 miliona eura, što je rast od 9,4 odsto u odnosu na 2017. godinu.\n– Crnogorski izvoz u Francusku iznosio je 3,8 miliona eura i bio je 11,7 odsto veći, dok je uvoz od 52,1 milion eura bio na nivou od 2017. godine – naveo je Saveljić i dodao da je deficit u robnoj razmjeri sa Francuskom 48,3 miliona.\nPredsjednik Odbora udruženja turizma i ugostiteljstva PKCG Dragan Ivančević je naveo da je francusko tržište uvijek bilo jako važno za Crnu Goru. On je dodao da je jedan od ozbiljnih limita razvoja u Crnoj Gori loša struktura smještajnih kapaciteta.\nDirektorica NTO Željka Radak Kukavičić je kazala da prosječna dnevna potrošnja francuskog gosta u Crnoj Gori iznosi 120 eura.\n– Francuski turisti najviše informacija o Crnoj Gori saznaju putem interneta, a 45 odsto preko svojih rođaka i prijatelja – rekla je Radak Kukavičić.


Toplotne pumpe voda - voda - Grejanje i klimatizacija Grappa\nPočetna / Blog / Toplotne pumpe voda â€“ voda\nJedna od revolucija koja se dogodila u načinu grejanja svih mogućih objekata i prostorija, bila je kada su se pojavile toplotne pumpe koje na veoma interesantan, a sasvim ekološki i efikasan način uspevaju da ugreju velike prostore, pri tome, koristeći većinski toplotnu energiju iz nekih prirodnih izvora.\nPostoji nekoliko vrsta toplotnih pumpi, u zavisnosti od toga šta i koji izvor koriste za izvalčenje toplotne energije, ali ćemo se danas bazirati samo na jednoj vrsti toplotne pumpe, a to su toplotne pumpe voda – voda. Ono što se već iz samog imena vidi, ove vrste toplotnih pumpe koriste toplotnu energiju iz vode, te je kroz vodu šalju u unutrašnjost nekog prostora.\nNačin rada toplotne pumpe voda – voda\nNa prvom mestu, toplotne pumpe voda – voda koriste svoju mogućnost izvlačenja energije iz vode, ali i korišćenja energije zemlje. Ono što je bitno za ovu vrstu toplotnih pumpi, jeste i to da se one ne koriste isključivo za zagrevanje određenog prostora, već i za hlađenje, tokom toplih, letnjih meseci.\nJedna od velikih prednosti toplotnih pumpi voda – voda jeste u tome što se one mogu povezati sa već postojećim centralnim sistemima za grejanje, nebitno da li se grejete uz pomoć drva, uglja ili gasa. Toplotne pumpe voda – voda koriste toplotnu energiju iz podzemnih voda, te je prenose u vodu, čime se dovodi do unutrašnjosti nekog objekta, a to mogu biti domovi, poslovni prostori, ali i plastenici I tako dalje.\nVeoma je važno to da voda iz koje se crpi toplotna energija jeste podzemna koja tokom cele godine nema promenu u temperature, već je ona standardna, između 14 i 16 stepeni Celzijusovih.\nToplotna energija se uzima iz ovih podzemnih voda, odnosno, iz jednog od dva dubinska bunara, te se odatle šalje u razmenjivač toplote, što je ujedno početak grejnog procesa ili procesa hlađenja, u zavisnosti naravno od samih potreba i godišnjeg doba.\nPosle razmenjivača, deo toplotne energije odlazi u ekološki freon, pa ovako dobijena toplotna energija, naziva se geotermalnom energijom. Delimično ohlađena voda, vraća se u drugi dubinski bunar, koji je isti kao i prvi iz kojeg se izvlači toplotna energija podzemnih voda, te se na taj način ne remeti nikako tok podzemnih voda, što je u celom ovom procesu od velike važnosti. Freon koji je u ovom trenutku u gasovitom stanju sabija se kompresorom, te se toplota dalje šalje u kondenzator, te u ceo sistem grejača u objektu.\nToplotne pumpe voda – voda koriste takozvanu akumuliranu toplotu zemlje koja se uz pomoć elektirčne energije pretvara u toplotnu energiju za sistem hlađenja ili grejanja. Veoma je važno pomenuti činjenicu da se za 1KW utrošene električne energije dobija od 3 do 4 kW toplotne energije, čime se ostvaruje zaista velika ušteda u odnosu na bilo koji drugi postojeći sistem grejanja.\nElektrična energija se zapravo koristi samo za prebacivanje, uslovno rečeno transport toplotne energije iz prirode ka drugom pravcu, odnosnu, u pravcu objekta koji je potrebno zagrejati ili rashladiti, a dalje se toplota širi na sasvim prirodan način, od toplijeg ka hladnijem predmetu, čime se svuda u objektu obezbeđuje ista temperature, te sasvim prirodna i prijatna atmosfera za rad ili boravak, ukoliko se radi o kući ili stanu.


UNMIK: Lokalni izbori Srbije na Kosovu nelegitimni\nDomaći i međunarodni predstavnici na Kosovu smatraju da su lokalni izbori Srbije na Kosovu, koji će se zajedno sa parlamentarnim održati 11. maja, nelegitmni.\nPortparol UNMIK-a, Aleksander Ivanko izjavio je u sredu da su izbori koje će država Srbija održati na Kosovu 11. maja za UNMIK nelegitimni, ali da oni nemaju nameru da ih onemoguće.\n"Mi smatramo da ovi izbori nisu legitimni, da nemaju zakonsku vrednost, nezavisno od broja učesnika na njima," izjavio je Ivanko na redovnoj konferenciji za novinare međunarodnog prisustva na Kosovu.\nIvanko je rekao da će sigurno veliki broj Srba izaći na izbore, posebno u severnom delu Kosova, ali da imaju protivrečne informacije o učešću na izborima Srba sa juga Kosova.\n" Ne mislim da bi bila dobra ideja da se silom predupredi održavanje ovih izbora, i ne mislim da neko to želi. U vezi sa tim mi smo zauzeli jasan politički stav, da izbori nisu validni, oni nemaju legitimitet na Kosovu."\nUNMIK je prema Ivanku o tome informisao i Vladu Kosova koja je podržala taj stav.\n"Za ovakav stav imamo podršku i značajnih međunarodnih partnera," rekao je Ivanko.\nIstovremeno premijer Kosova Hashim Thaqi nije želeo da govori o efektima održavanja lokalnih izbora Srbije na teritoriji Kosova, niti da komentariše današnju predizbornu kampanju premijera Srbije, Vojislava Koštunice u Zubinom Potoku i istakao da su Kosovo i Srbija, dve susedne i nezavisne države.\n„Kosovo i Srbija su dve susedne nezavisne države. Ko će pobediti na izborima Srbije to će odlučiti građani Srbije. Međutim, svaka demokratska poruka iz Boegrada ima dobre refleksije za mir i stabilnost u regionu i za investicije međunarodne zajednice u regionu,“ rekao je premijer Tači.\nI Međunarodna upravljačka grupa za Kosovo na sastanku u Prištini, koji je održan bez prisustva novinara je, kako je najavljeno na nivou ambasadora odnosno šefova kancelarija 15 zemalja članica grupe, razgovarala o mogućim efektima održavanja lokalnih izbora Srbije na teritoriji Kosova.


Deca koja su prebolela kovid žale se na nesanicu, zamaranje, preskakanje srca | Novosadski informativni portal 021\n11:49 > 12:10\nVukomanović je za televiziju Prva izjavio da se ipak i deca koja su prebolela kovid19, čak i asimptomatski, žale na "nesanicu, nedostatak koncentracije, bolove u grudima, preskakanje srca, veoma jako zamaranje, neke neodređene bolove u mišićima", koji mogu da traju i do šest meseci nakon oporavka od infekcije.\nOn je rekao da se u tom slučaju "savetuje postepeno povećanje fizičke aktivnosti i uzimanje vitaminske terapije", a ako se takvo stanje produži više od šest meseci, da se obrate lekaru.\nVukomanović je naveo da se korona virus menja i da je mlađa populacija sve više ugrožena, iako ostaje trend da je bolest uglavnom asimptomatska kod dece i mladih, ali da je "potencijal transmisije od dece ka drugima značajan razlog za vakcinaciju".\nPrema njegovim rečima u Institutu za majku i dete nije bilo problema sa medicinskim radnicima oko vakcinacije protiv korona virusa, 85 odsto zdravstvenih radnika je vakcinisano, a oko 20 odsto njih je prebolelo kovid19.\nJapanski ministar: Kontaminaciju Modernine vakcine verovatno izazvala igla\nDom zdravlja apeluje na Novosađane: Na treću dozu vakcine dolazite samo uz poziv eUprave


Dilojt i Tuš: Znatna korist za Srbiju od realizacije "Južnog toka" | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Dilojt i Tuš: Znatna korist za Srbiju od realizacije "Južnog toka"\nDilojt i Tuš: Znatna korist za Srbiju od realizacije "Južnog toka"\nEkspert za energetiku kompanije "Dilojt i Tuš" Branko Terzić, izjavio je, komentarišući situaciju nastalu nakon potpisivanja rusko-turskog gasnog aranžmana, ranije ove sedmice u Ankari, da bi Srbija mogla da ima značajnu korist od realizacije gasovodnog projekta "Južni tok".\nKako je rekao za "Glas Amerike", "Južni tok", kojim bi trebalo da se godišnje doprema oko 63 milijarde kubika gasa u Evropu, prolaziće kroz Bugarsku i Srbiju prema zapadnom delu kontinenta, a korist od toga za našu zemlju "biće znatna", jer će moći da naplaćuje tranzitnu taksu, zatim taksu za skladištenje gasa, a imaće i direktan pristup gasu.\nSrbija sada nema direktan pristup gasu iz uvoza, jer ga dobija iz Mađarske, pa je stoga "Južni tok" važna energetska i ekonomska komponenta za Srbiju, objasnio je Terzić.\nEnergetski stručnjak "Dilojt i Tuša" ipak upozorava da su gasovodi "Južni tok" i "Nabuko" još uvek "kontroverzni" projekti i da se "još ne zna da li će na kraju biti izgrađena oba, jedan, ili čak nijedan".\nTerzić je ocenio da za realizaciju ruskog projekta "Južni tok", kao i konkurentskog gasovoda "Nabuko", Turska ima ključnu ulogu, jer će oba cevovoda za transport gasa prolaziti kroz teritoriju te zemlje.\n"Turska će biti glavna zemlje za transport gasa u Evropu", rekao je Terzić, naglašavajući da se sada vodi politička bitka za davanje što većeg značaja konkurentskim gasovodima - "Južnom toku" i "Nabuku".\nEkspert je ukazao na spremnost ruskog gasnog giganta "Gasporoma" da finansira gradnju "Južnog toka" sa 50 odsto i osigura urednu isporuku osnovne sirovine - gasa.\nAlternativni gasovod "Nabuko" za sada, prema rečima Terzića, nema značajnije finansijere, niti preliminarne ugovore o isporuci kakve je već napravio "Gasprom".\nVelika italijanska energetska kompanija ENI spremna je da finansira izgradnju drugog dela "Južnog toka" i pomogne svojom stručnim procenama u realizaciji tog energetskog projekta, naglasio je Terzić.\nGasovod "Južni tok" treba da se postavi od ruskog do bugarskog, ili rumunskog dela crnomorske obale, a zatim produži na severu ka Srbiji i dalje prema Mađarskoj i Austriji, a na jugu prema Grčkoj i jugu Italije.\nKapacitet gasovoda "Južni tok" planiran je na 63 milijarde kubnih metara godišnje, izveštava ruska agencija "Finmarket" i podseća da se troškovi gradnje samo morskog dela tog međunarodnog energetskog objekta procenjuju na 8,6 milijardi evra.\nUkupni troškovi gradnje "Južnog toka" mogli bi, prema različitim računicama energetskih eksperata, da budu dva do tri puta veći, navode ruska glasila.


Deo jedne od uvodnih stranica specijalnog dodatka koji vas čeka uz štampano izdanje "Blica"\nObilje zanimljivog a važnog materijala čeka vas u ovom dodatku koji vam zajednički donose KSS i "Blic", medijski sponzor naše kuće košarke. Za vas, o slavnim danima "igre pod obručima" čekaju vas svedoci i akteri istorije, a pored čitalaca "Blica", ovaj specijalni dodatak čeka na sedištu i svakog posetioca Svečane akademije koja se organizuje u Narodnom pozorištu (18 sati).\nAkademiji u zgradi nacionalnog teatra, kojoj će prisustvovati čelni ljudi FIBA, legende srpske i evropske košarke, ali i javne i poznate ličnosti našeg sporta, će prethoditi i dva važna događaja.\nNaše košarkašice su, pod komandnom palicom selektora Marine Maljković, toliko bile impresivne na najvećoj sceni da ih sa pravom sada zovu - "kraljice"\nU 11 časova će se svečano otkriti Spomenik utemeljivačima srpske i jugoslovenske škole košarke, na Malom Kalemegdanu, a u 13 sati u Gradskoj skupštini biće obavljen žreb za Evropsko prvenstvo za košarkašice koje će se u našoj zemlji i Letoniji održati sledeće godine od 27. juna do 7. jula.\nSve ove važne događaje, začiniće i pomenuti specijalni dodatak "Blica" koji vas čeka uz svaki kupljeni štampani primerak ove srede.


U Centru za lično i profesionalno usavršavanje jučer je održan seminar sa članicama udruženja žrtava rata. Seminar je organizirala Uprava za vanjske poslove i dijasporu u okviru svojih aktivnosti razvijanja saradnje sa udruženjima građana i nevladinim organizacijama ovoga puta sa akcentom na udruženja žena žrtava rata. Cilj seminara je okupljanje i uvezivanje udruženja koja brinu o žrtvama rata, kako sa institucijama Islamske zajednice na različitim nivoima, tako i sa drugim humanitarnim nevladinim organizacijama i edukativnim centrima. «Ovim seminarom i okupljanjem predstavnica udruženja želi se skrenuti pažnja na ovu pomalo zaboravljenu kategoriju našeg društva koja još uvijek treba našu potporu i pomoć»- izjavila je ispred organizatora Medina Mehmedović Mulalić, stručna saradnica u Upravi za vanjske poslove i dijasporu Rijaseta Islamske zajednice.\nNa seminaru su svoj rad, aktivnosti i izazove predstavila sljedeća udruženja žena žrtava rata: „Zvijezda“ iz Vareša, „Naš glas“ iz Tuzle, „Suza“ iz Brčkog, „Sehara“ iz Goražda, Udruženje logoraša Kozarac, Udruženje žena iz Bratunca, Udruženje „Žena žrtva rata“ iz Sarajeva, i Udruženje žrtava rata Foča.\nPored navedenih udruženja seminaru su prisustvovale i druge nevladine organizacije koje su iskazale želju da pomognu rad i jačanje kapaciteta udruženja žena žrtava rata. Između ostalih prisutne su bile predstavnice: Muslim Aida, CEI Nahla, Fondacije Izvor nade i druge.\nDoktorica Amra Delić iz Tuzle održala je predavanje na temu „Dugotrajne psihičke posljedice seksualnog nasilja u ratu u BiH – 20 godina poslije“, te skrenula pažnju na važnost društvene brige i odgovornosti prema ovoj ranjivoj kategoriji društva.\nPredstavnice Rijasetovog Odjela za brak i porodicu i Ureda za društvenu brigu Safija Malkić, Emina Bešlija i Amela Brdar prezentirale su i rad njihovih odjela te pojasnile u kojem segmentu, gdje i kako mogu kroz aktivnosti koje realiziraju njihovi odjeli na terenu pomoći i rad udruženja žrtava rata.


Bojanić: Izraelske kompanije zainteresovane za ulaganja u krupne infrastrukturne projekte | Aktuelno\nMinistar kapitalnih investicija Mladen Bojanić kazao je da su izraelske kompanije zainteresovane za ulaganja u krupne infrastrukturne projekte u Crnoj Gori\nfoto Ministarstvo kapitalnih investicija\nMinistar kapitalnih investicija Mladen Bojanić kazao je da su izraelske kompanije zainteresovane za ulaganja u krupne infrastrukturne projekte u Crnoj Gori.\n“Danas sam imao čast da razgovaram sa Gari Korenom, šefom odjeljenja za Euroaziju i Zapadni Balkan u Ministarstvu vanjskih poslova Izraela, ambasadorom Izraela u Beogradu Jahelom Vilanom i Danom Orjanom, direktorom odjeljenja za Balkan”, napisao je Bojanić.\nBojanić je istakao interesovanje izraelskih kompanija za ulaganja u oblasti energetike.\n“Tokom prijateljskog razgovora upoznao sam se sa zainteresovanošću izraelskih kompanija za ulaganja u krupne infrastrukturne projekte, prije svega iz oblasti energetike. Radujem se budućem zajedničkom radu na unaprijeđenju ekonomske saradnje između dvije prijateljske države “, objavio je Bojanić na Twitteru.\nEKONOMIJA Aktuelno - 22.07.2021-14:19\nMinistarstvo kapitalnih investicija će Vladi predložiti da u najskorijem roku stavi van snage Uredbu o podsticajnim cijenama za električnu energiju, objavio je resorni ministar...\nEKONOMIJA Aktuelno - 16.07.2021-11:18\nOdjeljenje za borbu protiv korupcije Ministarstva kapitalnih investicija predalo je Tužilaštvu i Skupštini Crne Gore deset informacija o mogućim zloupotrebama u državnim preduzećima, saopštio...


Današnje tržište rada pruža znatno manje mogućnosti za stalne ugovore sa fiksnim radnim vremenom, te su honorarni poslovi sve češća opcija za mnoge ljude. Iako ne deluju idealno, ova zanimanja imaju prednosti koliko i mana, te smo rešili da izdvojimo nekoliko svetlih strana koje možda niste odmah uzeli u obzir.\nFrenchie burgers - Clem Onojeghuo // Unsplash\n1.\tViše slobodnog vremena\nNajočiglednija karakteristika honorarnih zaposlenja jeste to da nemaju puno radno vreme. Iako se ovo može doživeti i kao velika mana, mogućnosti koje pruža višak slobodnog vremena su neograničene.\nNe samo da se na ovaj način možete posvetiti lični projektima i aktivnostima, već ih možete pretvoriti i u nove honorarne poslove. Bilo da je reč o frilensu, volontiranju ili hobijima, fleksibilnost radnog vremena honoraraca pruža im priliku da pridaju mnogo više pažnje stvarima koje nisu vezane za njihov trenutni posao.\n2.\tMogućnost da zaradite više novca\nMožda na prvi pogled paradoksalno, računajući da su isplate honorarnih radnika po satu često mnogo manje u odnosu na zaposlene sa punim radnim vremenom, ali ovakva zanimanja barem teoretski nude mogućnost da se zaradi više novca.\nPod uslovom da ste predani, možete raditi nekoliko honorarnih poslova istovremeno, što bi znatno uvećalo satnicu. Ne postoji ograničenje vremena koje možete da uložite u svoj rad, za razliku od klasičnog „devet do pet“ režima. Jedino što se mora uzeti u obzir jeste da je neophodno obazirati se na lične granice i da preopterećivanje obavezama u krajnjoj liniji neće da vam pomogne na svim poljima.\nDollar bill roll - Vitaly Taranov // Unsplash\n3.\tIspunjen CV\nRadno iskustvo je jedna od stavki koja najviše utiče na buduće poslodavce kada vas uzimaju u obzir za neku poziciju. Što ga više imate – veće su vam šanse za dalji uspeh u karijeri. Honorarni poslovi stoga mogu biti velika pomoć u ovim situacijama, jer za kratko vreme mogu dovesti do ispunjenog CV-a.\nAko ste dovoljno uporni i tražite na odgovarajućim mestima, možete pronaći honorarne poslove u struci koji će vam, osim obimnije životne biografije, pružiti i dodatno praktično iskustvo koje do sad možda niste imali mogućnost da steknete. Možda nećete svaki honorarni posao kojim se bavite moći da iskoristite u ove svrhe, ali ćete iz svakog naučiti nešto novo.\n4.\tIstraživanje različitih karijernih oblasti\nHonorarni posao kojim se bavite može, a i ne mora, imati veze sa strukom za koju ste se karijerno opredelili. Šta ćete od privremenih zanimanja odabrati svakako je stvar ličnog izbora, ali ako se opredelite za širenje vidika, lako se možete naći u nekoj od grana privrede kojima se do sada niste bavili.\nIstina je da ne možete da znate šta vam se zaista sviđa dok to ne probate i sami, ali poslovi kojima ne ostvarujete stalni radni odnos pružaju vam mogućnost da u praksi utvrdite šta jeste, a šta nije za vas. Uvek možete odustati od nečega što vam ne odgovara, a isto tako možete i otkriti nove strasti ili veštine koje niste znali da posedujete.\nBrainstoarming - J. Kelly Brito // Unsplash\n5.\tVreme za dodatno obrazovanje\nKao što smo već naglasili, honorarni rad oduzima znatno manje vremena nego zanimanja sa fiksiranim rasporedima. Osim što se to vreme može utrošiti u vidu dodatnog rada ili posvećivanja hobijima, otvaraju vam se i vrata za širenje obrazovanja i razne vrste doškolovavanja.\nInternet nudi veliki broj onlajn kurseva za sticanje novih znanja i veština, možete nastaviti sa redovnim školovanjem ili se prosto možete opredeliti da samostalno učite nešto novo. Obrazovanje je resurs koji ne može da propadne, a koji zato može da vam donese ogromne prednosti, bilo da se radi o karijernim skokovima, radu na sebi ili prostom širenju interesovanja.\nHonorarni poslovi možda na prvi pogled deluju kao „nužno zlo“ do sledeće mogućnosti za puno radno vreme, ali prednosti koje pružaju nisu zanemarljive. Osim što vam mogu ustupiti vreme za hobije, obrazovanje i dodatni rad, mogu vam dati neprocenjiva iskustva i usmeriti vas ka novim karijernim tokovima koje do tada niste uzimali u obzir. Sve zavisi od vašeg pogleda na situaciju.\nProbudite se naspavani!\nNema ništa lepše od jutarnjeg izležavanja. Dok se napolju uveliko budi dan, vi svoje snove sanjate u...


JKP "Higijena" organizuje jesenju akciju odnošenja kabastog otpada - Radio televizija Pančevo\nEkologija Južni Banat Najvažnije Pančevo Vesti\n5. oktobra 2021. 5. oktobra 2021. 0408\nJKP „Higijena“ dva puta godišnje organizuje akciju sakupljanja i odnošenja kabastog otpada. Ova jesenja akcija traje od 1. do 29. oktobra i građani mogu da izbace sav kabasti otpad u koji spada stari nameštaj, bela tehnika, baštensko smeće, ambalaža radnim danima od 7 do 15 sati po utvrđenom rasporedu.\nViše od 20 godina Javno – komunalno preduzeće „Higijena“ u proleće i u jesen organizuje akciju sakupljanja i odnošenja kabastog smeća. Akcija je naišla na dobar odziv Pančevaca.\nGoran Avramović, radnik „Higijena“ kaže da već 5 godina pored redovnog posla, radi i na akciji odnošenja kabastog otpada. Ističe da građane interesuje kada je akcija, ali da ima i onih koji stare stvari izbacuju kod kontejnera i van organizovanog odnošenja.\nAkcija „Oktobar mesec čistoće“ ima za cilj da kabasti otpad ne završi pored kontejnera, kao i da se spreči stvaranje divljih deponija. Zato je važno da se građani pridržavaju utvrđenog rasporeda, napominje Mišo Marković, direktor „Higijene“.\nRaspored iznošenja kabastog otpada može se naći na sajtu Higijene ili njihovoj Fejbuk stranici, a za detaljne informacije građani mogu pozvati i brojeve telefona 013/327-000 i 310-203.\nBrnabić u Mostaru otvorila 102. Šantićeve večeri\nPredsednik Vučić: Sa vijadukta će se videti koliko je Srbija lepa


Dan ponosa u Beogradu, 27. jun 2013.\nSrbija je daleko od tolerantnog društva koje poštuje različitost, kaže se u poslednjem izveštaju Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji. Bujanje ekstremizma i govora mržnje jedna je od glavnih karakteristika stanja ljudskih prava u Srbiji tokom protekle godine, ocena je iz ovog izveštaja.\nIako postoji pravni i institucionalni okvir za zaštitu od diskriminacije, u praksi određene društvene grupe teže ostvaruju prava, konstatuje se u izveštaju Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji. Pod nazivom „Populizam: urušavanje demokratskih vrednosti“ konstatuje se da su posledice radikalnog nacionalizma iz 90-ih ostavile duboke tragove na vrednosne stavove društva koji se menjaju sporo i uz velike opstrukcije.\nSonja Biserko, predsednica Helsinškog odbora kaže da je pravljenje uvida u stanje u društvu tokom 2012. godine pokazalo da se situacija nije promenila odnosu na godinu ranije, već da se u mnogim segmentima i pogoršala.\n„Aktuelna vast se pokazala kooperativnom prema spolja, a prema unutra je vrlo represivna i nastavlja politiku koju je započeo Slobodan Milošević u odnosu na Vojvodinu, unutrašnje uređenje zemlje, manjine i pluralizam. Kooperativnošću oko Kosova i uz podršku međunarodne zajednice, što joj daje svojevrsni legitmitet u javnosti, nastavljena je politika centralizacije Srbije. Dobijanje datuma za pregovore sa EU neće doneti olakšanje za Srbiju ukoliko se vlast, ali i čitavo društvo, ne mobiliše sa više entuzijazma za promene koje Srbiju očekuju“, rekla je Biserko.\n„Meta ekstremista i govora mržnje su manjinske grupe, a posebno LGBT populacija. Govor mržnje rezervisan je i za organizacije civilnog društva, a posebno one koji se zalažu za autonomiju Vojvodine i decentralizaciju Srbije“, navela je Izabela Kisić iz Helsinškog odbora.\n„Cilj ovih napada je da se ljudi koji alternativno misle zastraše i prestanu da iznose javno svoje stavove. Što se tiče reakcije vlade na ovo bujanje ekstremizma, ona do sada nije reagovala na ozbiljan način, institucije nisu reagovale na ozbiljan način, kao ni predsednik Srbije Tomislav Nikolić. Pored brojnih apela medija i organizacija civilnog društva da reaguju na to do sada nisu reagovoali ni vlada ni predsednik države“, podseća Kisić.\nRešenje nije samo u represivnim merama i sudskim postupcima već i u edukaciji i medijskom pluralizmu a neophodno je i otvaranje prostora za drugačije mišljenje. To su samo neki od predloga iznetih na predstavljanju ovog izveštaja.\nU godišnjem izveštaju o ljudskim pravima Helsinški odbor ukazuje da je stanje ljudskih prava u Srbiji odraz stanja u državnim institucijama, pre svega u pravosuđu. Jelena Mirkov kaže da o tome govori i broj slučajeva pred evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu.\n„Prema podacima Ministarstva pravde više od osam hiljada i 600 predstavki protiv Srbije se vodi pred Evropskim sudom za ljudska prava. To Srbiju od svih članica Saveta Evrope stavlja na šesto mesto po broju predstavki u ovom sudu. Najveći broj ovih predstavki se podnosi zbog dugog trajanja sudskih postupaka i zbog neizvršavanja sudskih odluka“, navela je Mirkov.\nHelsinški odbor za ljudska prava u Srbiji u svojoj analizi preporučuje Evropskoj uniji da maštovitije pristupi ne samo Srbiji, već svim zemljama Zapadnog Balkana i da politika „štapa i šargarepe“ ima svoje domete u društvima kao što je ono u Srbiji. Od brojnih preporuka Vladi Srbije izdvajamo onu gde se kaže da će dobijanje datuma za pregovore sa EU imati političku energiju samo ako se oko tog cilja okupe proevropske snage u društvu i ako sa entuzijazmom pokrenu transformaciju Srbije u moderno evropsko društvo.


Ostali sportovi - Karate: Završene pripreme Dinamovaca\nSeniorska, juniorska i kadetska reprezentacija Srbije završile su drugi ciklus priprema koje su sprovedene na Tari. Takmičari nastavljaju sa radom u svojim klubovima i tokom septembra očekuje ih nekoliko važnih takmičenja. Karate federacija Srbije donela je u ovom trenutku ispravnu odluku da seniori ipak ne nastupe na Mediteranskom prvenstvu u Turskoj, pre svega zbog velike udaljenosti i napornog autobuskog prevoza.\nVeć 11.-12.septembra oni će nastupiti na velikom turniru “Croatia open” u Rijeci, što će im biti prva značajna provera. Posle toga očekuje ih nastup na turniru u Slovačkaoj, a za kraj meseca planirano je Balkansko prvenstvo u Grčkoj. Takmičarima Dinama Biteviću, Popi, Lugiću i Spaskovskom su ove pripreme bile odlična prilika da potpuno spremni uđu u jesenji deo takmičarske sezone i sa dobrim radom u klubu mogu se nadati odličnim rezultatima.\nTakmičarske selekcije poletaraca, pionira, nada, kadeta i juniora Karate kluba Dinama počele su sa radom u sali DTV Partizana od 1.septembra u toku je upis novih članova u Karate školu. Svi zaniteresovani mogu se javiti sekretaru kluba na telefon: 064/157-2245.


Da li je ovo sledeći uslov: Berlin traži da Srbija izbaci Kosovo iz Ustava?! | DNEVNE\nDa li je ovo sledeći uslov: Berlin traži da Srbija izbaci Kosovo iz Ustava?!\nUkoliko Srbija ne uskladi svoj Ustav sa dogovorima iz Briselskog sporazuma poglavlje 35 neće moći da se zatvori, pa i članstvo u EU postaje neizvesno\nOsim 11 uslova za otvaranje ključnog, kosovskog poglavlja u pregovorima Beograda sa Briselom, Berlin je pred Srbiju isporučio i zahtev: da se Ustav uskladi sa dogovorima iz Briselskog sporazuma, a kako prenose “Novosti” bez ispunjenja ovog zahteva poglavlje 35 neće moći da se zatvori, pa i članstvo u EUsamim tim, visi o ovom tankom koncu.\nDa li prilagođavanje najvišeg akta Srbije podrazumeva i brisanje preambule koja jasno kaže da je Kosovo i Metohije sastavni deo teritorije naše zemlje, do sada nije precizno definisano. Međutim, po mnogima upravo je to najveća zamka koja se krije u Berlinskom paketu i koja zapravo implicira priznavanje nezavisnosti!\nSporne tačke mogle bi da budu i članovi 182 i 16 Ustava, koje se odnose na teritorijalno uređenje Srbije i međunarodne odnose. Brisel bi mogao da traži da se iz Ustava izbaci formulacija da Srbija ima dve pokrajne, kao i da promeni stav da “svi međunarodni ugovori moraju biti u skladu sa Ustavom”!\nPrema informacijama iz Brisela, na formulaciji sadržine kosovskog poglavlja mesecima je radilo nemačko ministarstvo spoljnih poslova, a srpski zvaničnici su sa tačnom listom uslova upoznati početkom oktobra, kada je u poseti Srbiji bio Ernst Rajhel, specijalni izaslanik MSP Nemačke za jugoistočnu Evropu, Tursku i EFTA.\nProfesor Ustavnog prava Ratko Marković kaže za “Novosti” da se zahtev za usklađivanje Ustava sa Briselskim sporazumom odnosi na sve delove ovog akta gde se pominje Kosovo, a posebno na dva:\n– Očekujem da Brisel traži da se izbaci navođenje AP KiM u delu o teritorijalnom uređenju Srbije, kao i da se izbriše rečenica da će se suštinska autonomija KiM urediti posebnim zakonom. Takođe, Brisel će insistirati i da u Ustavu međunarodno pravo i ugovori imaju primat nad domaćim.\nŠef Delegacije EU, Majkl Devenport, rekao je da pregovori Srbije i EU nisu stali i da nije ništa izgubljeno:\n– Do sada su završeni skrininzi za 23 od 35 poglavlja, a Srbija radi na akcionim planovima za poglavlja 23 i 24.\nNEMAČKA AMBASADA: BEOGRAD ODAVNO UPOZNAT SA OČEKIVANJIMA!\n– Povodom proverene informacije o 11 uslova Berlina za otvaranje poglavlja 35, u Nemačkoj ambasadi u Beogradu nam kažu da nije tačno da postoji takav spisak.\nAli, oni potvrđuju da će Vlada Nemačke dati saglasnost za otvaranje poglavlja 35 tek kada obaveze koje proizilaze iz Sporazuma o normalizaciji odnosa iz aprila 2013. godine budu sprovedene u potpunosti i kada Srbija jasno iskaže spremnost da nastavi sa dijalogom sa Kosovom:\n– Srpska vlada je odavno upoznata sa ovim očekivanjima. Sada, nakon što je napokon formirana kosovska vlada, bitno je da se dijalog na visokom političkom nivou što pre nastavi i da doprinese brzom zatvaranju praznina u sprovođenju Sporazuma o normalizaciji odnosa. EU očekuje od Srbije i Kosova dalji napredak u procesu normalizacije odnosa.


Politička pregrupisavanja nakon izbora: Naprednjaci ciljaju na Vojvodinu\nNa redu je Vojvodina – barem tako smatraju pojedini funkcioneri Srpke napredne stranke nakon njihovog uspeha na republičkim izborima. Ipak, kako trenutno stvari stoje koalicioni partneri DS-a u Vojvodini, Savez vojvođanskih Mađara i Liga socijaldemokrata Vojvodine, još nisu spremni da napuste politički savez na pokrajinskom nivou.\nIako je Demokratska stranka na pokrajinskim izborima 2012. godine osvojila skoro 50 odsto mandata u Skupštini Vojvodine, danas, sudeći po rezultatima republičkih izbora, njihova podrška u Vojvodini je pala na 6 odsto.\nPrema podacima Cesida od 45 opština u Vojvodini Srpska napredna stranka nije dobila većinsku podršku u svega tri opštine: u Senti, Adi i Čoki. U tim opštinama najveće poverenje uživa lista Saveza vojvođanskih Mađara.\nUpravo ovu stranku pominju najčešće kao partnera SNS-a u novoj republičkoj Vladi. Ipak najjača manjinska stranka u mađarskoj zajednici još nije obelodanila svoju odluku da li eventualno partnerstvo sa Naprednjacima znači i napuštanje pokrajinske koalicije sa DS-om.\nPredsednik stranke, a ujedno i predsednik Skupštine Vojvodine, Ištvan Pastor energično je odbio sve spekulacije u vezi sa prevremenim pokrajinskim izborima.\n“Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine nije igračka za dnevno-politička prepucavanja i za prikrivanje činjenice da je car go. Iz tog razloga moram da kažem da će prevremenih pokrajinskih izbora biti onda kada se stvore uslovi za to. Kada su ti uslovi ispunjeni oceniću, i to odgovorno, na osnovu važećih propisa”, kategoričan je Pastor.\nPojačan pritisak na vojvođansku Vladu usledio je nakon saopštenja pokrajinskog premijera Bojana Pajtića, koji je rekao da su izbori u Vojvodini mogući samo ako nova republička Vlada promeni Ustav u korist Vojvodine i ako donese neophodne zakone u vezi sa finansiranjem pokrajine.\nAnalitičar Duško Radosavljević kaže za Radio Slobodna Evropa da SVM može da ima medijatorsku ulogu u rešavanju tenzije između dve Vlade.\n“Mislim da je vrlo smisleno da se postavi pitanje i položaja Vlade Vojvodine ali i položaja cele pokrajine. Ja mislim da novo bi trebalo da se reši u jednom paketu. I to tako što bi se u narednih tri, šest ali najviše devet meseci moglo bi da se proraditi na ustavnom preustrojstvu Vojvodine i da se onda steknu uslovi za izbore u pokrajini. Najbolje bi bilo da se u ovoj tranziciji vlasti medijator bude Savez vojvođanskih Mađara, mislim da bi oni bili odlični medijatori. Apsolutno bi bilo neozbiljno da SNS preuzme vlast na osnovu nedefinisanog statusa Vojvodine, a da ni finasiranje pokrajine nije rešeno”, smatra Radosavljević.\nU slučaju da SVM prihvati takvu ulogu pitanje je u kom pravcu bi status Vojvodine mogao da se pomeri.\nNezavisno društvo novinara Vojvodine je sprovelo istraživanje o stavovima stranaka u vezi sa autonomijom Vojvodine. Kako predstavnik te organizacije Nedim Sejdinović kaže, sve zavisi od toga da li i u kojoj meri će SNS uvažiti stavove svojih budućih koalicionih partnera, ako dođe do promene Ustava.\n“Nama je potpuna nepoznanica kako bi Vojvodina bila definisana samim Ustavom, hoće li možda njen položaj biti pogoršan, jer promena Ustava može biti na gore ne samo na bolje, ili će pak pod pritiskom međunarodne zajednice i relevantnih faktora u Evropi pokušati da se položđaj Vojvodine definiše na višem nivou. Kroz saradnju SNS-a i SVM-a možda će veći naglasak dobiti pitanje položaja manjina ili pitanje teritorijalne autonomije na severu Vojvodine”, kaže Sejdinović.\nInače, pred vojvođanskom skupštinom u narednom periodu je veliki posao: ona mora da usvoji novi satut pokrajine, nakon odluke Ustavnog suda da su delovi najvišeg pravnog akta Vojvodine neustavni. Podsećamo, najviša sudska instanca je ranije ukinula i više od dvadeset nadležnosti pokrajine proglasivši značajan deo Zakona o nadležnostima Vojvodine neustavnim.


"RUS bi da pojača mahinacije - plan za PG, izolacija KiM" - Radio Sunce Pariz\nOni su međutim ukazali da je jedan od ključeva za stabilnost regiona rad svake države pojedinačno na "nepopularnim i neophodnim reformama", koje su "iznad interesa partijske politike".\nZamenik pomoćnika američkog državnog sekretara Hojt Brajan Ji je sa međunarodnog skupa 2BS (To Be Secure) u Budvi poručio da se politika SAD prema regionu ne dovodi u pitanje, kao ni politika otvorenih vrata NATO.\nOn se osvrnuo i na ulogu Rusije u regionu i ukazao da "pristupanje NATO pojačava konzistentnost politike prema Zapadnom Balkanu, ali da otkriva odlučnost Rusije i njenih saveznika da pojačaju svoje mahinacije da podriju napredak Balkana u pridruživanju NATO i EU".\nHojt Ji je u tom smislu naveo "drski plan za Podgoricu" (navodna zavera Rusije da spreči članstvo Crne Gore u NATO), "podršku pokretima u Bosni, aktivne napore da se izoluje Kosovo".\nAmerički zvaničnik je, međutim, rekao da je regionu neophodna promena koja bi dovela do "snažnog liderstva, poštovanja prava, pridržavanja demokratskim normama".\n"Lideri moraju imati političku hrabrost da izvedu nepopularne, ali neophodne reforme, u interesu svojih građana, i te interese treba staviti ispred interesa partijske politike", zaključio je Ji.\nZamenik pomoćnika generealnog sekretera NATO-a Džejms Apatrej kazao je da uticaj Moskve na ovaj region varira, ali da se ne sme zanemariti ono što je bilo u Crnoj Gori.\n"Skorašnji incidenti ukazuju na to koliko je zaista Rusija spremna daleko da ide i to izaziva bojaznost. Jedna je stvar koristiti propagandu, a druga koristiti nasilje, tako da svi moramo držati oči otvorene", kazao je Apatrej.\nForum se nastavlja sutra obraćanjem predsednika iz država regiona, iz Hrvatske Kolinde Grabar Kitarović, iz Slovenije Boruta Pahora i iz Crne Gore Filipa Vujanovića.


Protest u Užicu - Pobeda je blizu - Radio Luna\nPočetna Zlatiborski okrug Užice Protest u Užicu - Pobeda je blizu\nProtest u Užicu – Pobeda je blizu\nPobeda je blizu\nOdbornici užičke vlasti „brane“ skupštinu, a građani protestovali ispred skupštine\nN.Kovačević/Danas/ Foto: N.Kovačević\nI pored toga što su prevoznici odbili da iznajme autobuse za prevoz Užičana na sutrašnji protest u Beograd, građani će u prestonicu putovati sopstvenim automobilima, javnim prevozom i minibusom koji je organizatorima puta ponudio vlasnik jednog preduzeća.\nTo je dogovoreno na večerašnjem protestu „1 od 5 miliona“ u Užicu, na kome je bilo nekoliko stotina građana, a sa koga je poručeno da je „pobeda blizu“.\nDok su građani protestovali ispred Skupštine Užica, u zaključanoj Supštini bili su odbornici SNS, SPS i PUPS koji predvode lokalnu vlast, radi, kako su objasnili, „odbrane te ustanove od predstavnika Saveza za Srbiju“.\nIako ni na jednom od dosadašnjih 12 protesta nije bilo incidenata, Mihajlo Balaban, odbornik SNS, rekao je za Danas da će „26 odbornika vladajuće koalicije čuvati skupštinu do daljeg, jer imaju informacije da će biti nasilja“.\nOn je objasnio da su odbornici danas popodne „odustali od štrajka glađu i da su odlučili da uđu u skupštinu, da će u njoj ostati i noću i danju“, odnosno, kako je rekao „da će je fizički braniti dok to bude potrebno“.\nNa podsećanje da u Užicu nije bilo incidenata na protestima, on je to potvrdio, a potom dodao da „postije indicije o time da bi do nasilja moglo da dođe“ i naveo da pri tome misli na „nasilje koje se dešavalo u Beogradu, tokom upada u RTS i beogradsku skupštinu“.\nPostupak odborika vladajuće većine okupljeni su gromoglasno ismejali, a voditelj protesta Zoran Filipović je poručio: “Neka njih unutra, a mi ćemo sutra u Beograd da osvajamo slobodu“, istakavši da je „vlast spremna na sve i da građani ne bi trebalo sutra da nasedaju na provokacije i nasilje“.\n„Pre tri meseca, izgledalo je da nema načina da se izborimo za slobodu, ali promene su blizu. Posle subote, 13.aprila, u Srbiji ništa neće biti isto“, rekao je Filipović, a potom predložio da ministar odbrane, koji je obelodanio da će štrajkovati glađu protiv opozicije, što pre ode na, kako je rekao „vanrednu proveru zdravstvene sposobnosti“ i da se „kompletna vlada uputi na vanredni tehnički pregled“.\nOsim njega, govorio je Dragan Krsmanović, pukovnik u penziji i predstavnik Dveri iz Užica, navodeći da „osporava legitimitet šefu države, jer ne poštuje ustav i zakone, premijerki za koju je rekao da je postala portparolka svog šefa, kao i predsednici Narodne skupštine“, a potom ocenio da su oni „bolesni i da ne pate, već da, zbog njihove bolesti, pate svi građani Srbije“.\n„Borba za slobodu neće biti završena sutra, biće duga i biće još prilika da je pokažemo“, poručio je Krsmanović i dodao da se „ljudi bore zbog povređenog dostojanstva i da ne mogu da gledaju kako se uništava njihova zemlja“.\nSinhronizovana „odbrana“ lokalnih skupština?\nNa utisak da je „odbrana“ užičke skupštine iscenirana po nalogu vrha SNS, pošto su odbornici te stranke i njihovih koalicionih partnera to isto i sinhronizovano učinili danas u nekoliko gradova, Balaban je rekao da „to nije tačno“, a potom odbacio i sumnju u to da je postupak odbornika užičke vlasti moguća provokacija građana koji protestuju.


Nastavljena građevinska sezona u GO Lazarevac - GEM info\nNastavljena građevinska sezona u GO Lazarevac\n17. aprila 2018. Marija Dragutinović 0 Comments bojan sindjelic, gradjevinska sezona\nGrađevinska sezona na teritoriji GO Lazarevac, naročito kada je putna infrastruktura u pitanju, u punom je jeku. Privode se kraju radovi na asfaltiranju puta Kruševica-Vreoci, a radovi su se izvodili u mesnim zajednicama “Momčilo Pavlović” i “Zagorka Dragović”. Po rečima predsednika opštine Bojana Sinđelića, očekuje se, nakon pet godina, i završetak Glavne lazarevačke ulice, a u ovoj godini biće rekonstruisane i ulice Kralja Petra I i Janka Stajčića. Projekat vodosnabdevanja od bitnog je značaja kako za rukovodstvo tako i za građanstvo, napomenuo je Sinđelić.\nLepo vreme iskoristili smo za nastavak radova, a ove godine pored završetka vanbolničkog porodilišta, u GO Lazarevac, akcenat će biti stavljen na uređenje putne infrastrukture. Moram da napomenem da smo samo u prošloj godini uspeli da asfaltiramo preko 50 km puteva a plan nam je da u ovoj godini rekonstruišemo i ostale putne pravce – rekao je Sinđelić.\nNakon pet godina nazire se završetak glavnog lazarevačkog šetališta. Po rečima predsednika završetak radova u Karađorđevoj ulici biće svečano obeležen.\nNajmlađe sugrađane ali i sve rekreativce obradovaće vest da će ove godine početi i izgradnja balon hala kod osnovne škole „Vojislav Voka Savić“. U ovoj godini počeće i rekonstrukcija dve najprometnije ulice u Lazarevcu, ulice Kralja Petra Prvog i Janka Stajčića. Proširenje vodovodne i kanalizacione mreže, kao i vodosnabdevanje južnog dela opštine u okviru projekta Stubo Rovni, biće primarni zadatak rukovodstva opštine.\nOčekujemo i nove investicije, konkretno u pogledu objekta stare firme „Petar Velebit“. Ostaje nam da završimo i put Dudovica-Brajkovac a u naredne dve godine planirano je da na teritoriji opštine Lazarevac svi nekategorisani putevi budu stavljeni pod asfalt – rekao je Sinđelić.\nShare the post "Nastavljena građevinska sezona u GO Lazarevac"\n← Međunarodni kongres kardiologa u Beogradu\nZavršen dečiji park u naselju Miljakovac →


RAZGOVORI Ministar o gorućem problemu\nFoto: Mulabdić: Ne posjeduju identifikacione dokumente\nSve je veći broj migranata na sarajevskim ulicama, a naša novinarska ekipa zabilježila je prije nekoliko dana mučne scene u improviziranom kampu koji su napravili prekoputa Vijećnice.\nGrupa mladića okružila je jednog stranca i otela mu novčanik. Šokirani stranac pokušavao je da ih se oslobodi, ali su oni išli za njim tražeći mu još novca. Vikali su na njega i pratili ga skoro pola kilometra.\nKako kaže za Avaz.ba ministar policije Sarajevskog kantona Vedran Mulabdić, dolaze iz sata u sat i svakim danom sve ih je više, zbog čega je potrebno da država hitno reagira da ne bi došlo do humanitarne i sigurnosne eskalacije ovog problema.\nNa osnovu operativnih aktivnosti provedenih od policijskih službenika MUP-a KS, ustanovljeno je da veći dio migranata na području Kantona Sarajevo ne posjeduje nikakve identifikacione dokumente.\n- Shodno tome, inicirali smo održavanje sastanka s policijskim agencijama državnog nivoa, Službom za poslove sa strancima, Ministarstvom sigurnosti BiH, kao i Federalnim MUP-om, na kojem je razgovarano o problemu migranata i eventualnoj “migrantskoj krizi”. Raspravljalo se o mjerama i radnjama, odnosno aktivnostima koje je potrebno poduzeti na prevenciji eventualnog kriminogenog ponašanja i djelovanja migranata - pojašnjava Mulabdić.\nPotvrdio je da je sarajevskim policajcima u nekoliko navrata prijavljeno nedolično i nasilno ponašanje.\n- Odmah po zaprimljenim prijavama policijski službenici su, u skladu sa svojim nadležnostima, odmah poduzeli mjere i radnje. Također, od policije je evidentirano nekoliko međusobnih tuča između grupa migranata, koje su se uglavnom dešavale prilikom podjele hrane. U svim ovim slučajevima od policijskih službenika MUP KS stvari su stavljene pod kontrolu. Ovdje tendenciozno ističem "stavili pod kontrolu" jer imamo ozbiljan problem, a to je da većina migranata ne posjeduje nikakve identifikacione dokumente, a za njihovo zbrinjavanje mi nismo nadležni - ističe Mulabdić.\nMinistar ukazuje i na mnogo veći problem.\n- Među migrantima ima dosta osoba koje boluju od zaraznih bolesti, što svakako predstavlja opasnost za ostale migrante, ali i za naše sugrađane. Zbog svega naglašavam i apeliram na sve nadležne institucije da što prije poduzmu mjere i radnje kako ne bismo imali pojavu epidemije, a i eventualnog narušavanja sigurnosti ne samo na području Sarajeva nego i u BiH - zaključuje Mulabdić.\nVedran Mulabdić MUP KS Federalni MUP Služba za poslove sa strancima Ministarstvo sigurnosti BiH