RTS :: Junker suprotno Makronu: Bez izmena glasačkih lista za Evropski parlament\nSvet Junker suprotno Makronu: Bez izmena glasačkih lista za Evropski parlament\nJunker suprotno Makronu: Bez izmena glasačkih lista za Evropski parlament\nsreda, 14. feb 2018, 19:49 -> 20:04\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker rekao je da nema vremena za primenu transnacionalnih glasačkih lista za izbore za Evropski parlament sledeće godine, suprotstavljajući se tako francuskom predsedniku Emanuelu Makronu koji je pozvao na takvu vrstu glasanja.\nŽan-Klod Junker je takođe rekao da bi predsednik Evropske komisije ponovo trebalo da bude vodeći kandidat najveće političke stranke, što je procedura koju je Makron kritikovao, navodeći da je ona protivna pravilima Evropske unije, prenosi Rojters.\nMakron je izneo ideje nekih kandidata za Evropski parlament o transnacionalnim glasačkim listama, ali su poslanici prošle nedelje odbacili takav plan.\n"Nakon glasanja u Evropskom parlamentu, ne vidim kako bi ovo moglo da bude izvedeno u 2019", rekao je Junker na konferenciji za novinare.\nKako agencija podseća, svaka zemlja članica EU sada ima sopstvenu glasačku listu na kojoj svaka glasa za svoje predstavnike u Evropskom parlamentu - Britanci glasaju za britanske, Francuzi za francuske i tako dalje.\nIdeja transnacionalnih lista podrazumeva prevazilaženje nacionalnih granica i glasanje za političku viziju i kandidata koji ne dolaze nužno iz redova nacionalnih političkih partija, a sve u skladu sa logikom evropskih integracija, objašnjavaju francuski mediji.\nIzbori za Evropski parlament održavaju se na svakih pet godina, naredni će biti održani juna 2019. godine, kada će se birati 751 evropski poslanik.\n1 Tramp: Neću preslušati snimak Kašogijevog ubistva\n2 Makron u Bundestagu: Svet je na raskrsnici, okupiti snage za EU\n3 Turski ministar: Možda su izneli Kašogijevo telo sa prtljagom\n4 Šta se sve radi u Transparensi centru u Cirihu\n5 Španska policija sprečila sukobe na skupu posvećenom Franku


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Tinejdžeri uhapšeni zbog ubistva novinarke\nU SVJEVERNOJ IRSKOJ 20. 04. 2019. 10:41 >> 11:07 0\nU SVJEVERNOJ IRSKOJ\nDva mladića uhapšena su zbog navodne povezanosti sa ubistvom novinarke Lajre Meki u Sjevernoj Irskoj, prenosi BBC.\nPolicija sumnja da se radi o terorističkom činu, a uhapšeni imaju 18 i 19 godina. U Sjevernoj Irskoj došlo je do nereda u kojima je ubijena novinarka koja je izvještavala od tome. Napadači su bacali zapaljive bombe na policiju, a u jednom trenutku neko je zapucao iz vatrenog oružja. U toj pucnjavi stradala je 29-godišnja novinarka, koja je stajala blizu policije.\nIz policije je saopšteno da je 29-godišnja novinarka najverovatnije pogođena zalutalim metkom, poslije čega je preminula. Policija kaže da je velika vjerovatnoća da je za incident do kojeg je došlo tokom protesta odgovorna Prava irska republikanska armija (Rira), prenosi AP.\nMediji prenose da je to ubistvo podsjetilo mnoge na decenije nasilja koje su potresale Sjevernu Irsku prije Sporazuma na Veliki petak iz 1998. godine i naišlo je na osudu svih velikih političkih partija, kao i premijera Britanije i Irske, prenosi agencija.


Nataša Pavlović na PwC CEE Retail & Consumer konferenciji | Idea\nNataša Pavlović na PwC CEE Retail & Consumer konferenciji\nNaša koleginica Nataša Pavlović, direktorka marketinga kompanije Mercator-S, bila je učesnik PwC CEE Retail & Consumer konferencije na kojoj je imala prilike da sa Nikolom Kostoskim, direktorom marketinga i strategije u kompaniji Delhaize Serbia i Robertom Jenovaiem, direktorom za unapređenje operacija u distribuciji Nelt Grupe, razmeni najnovija saznanja i iskustva o razvoju maloprodaje i potrošačke industrije.\nOvogodišnja tema bila je usmerena na kupca, njegovu lojalnost, prilike i izazove koji se dešavaju sa poslednjim razvojem digitalnih tehnologija i big data.\nNa pitanje da li će i kada personalizacija postati standard u retail indistriji, Nataša Pavlović je odgovorila da je personalizacija već standard u kompaniji Mercator S, i dodala: „Mi znamo da današnji potrošači od nas očekuju da znamo ko su oni, da razumemo njihove potrebe, da ih zapamtimo, i da možemo da naslutimo njihove buduće potrebe. Personalizacija je sredstvo koje omogućava da se ta očekivanja ispune“.\nKompanija Mercator S prepoznala je važnost personalizacije još pre 6 godina, pa je tada osnovala Super Karticu, najveći loyalty program u zemlji, koji kompaniji danas omogućava da razume potrebe potrošača i ponudi im pravi proizvod, u pravo vreme, rekla je naša koleginica Nataša Pavlović.


DODIK: BEZ KANDIDATSKOG STATUSA ZA BIH, UMIRE I DOGOVOR U BRISELU :: Semberija INFO ::\nDODIK: BEZ KANDIDATSKOG STATUSA ZA BIH, UMIRE I DOGOVOR U BRISELU\n- Srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik poručio je danas da, ako BiH ne dobije kandidatski status za članstvo u EU, onda nema ništa od dogovora postignutog na sastanku lidera parlamentarnih stranaka sa predsjednikom Evropskog savjeta Šarlom Mišelom u Briselu.\nOn je na Tviteru naveo da je sastanak u Briselu bio motivisan željom Mišela da ponudi Evropskom savjetu određeni dogovor za političare iz BiH.\n- I dalje stojim iza toga. Ako dobijemo kandidatski status, sve što je tamo dogovoreno treba da bude ispunjeno. Ako nema kandidatskog statusa za BiH, umire i dogovor u Briselu - poručio je Dodik.\nEvropska komisija saopštila je ranije da je preporučila da se Ukrajini i Moldaviji dodijeli status kandidata kao simboličan korak na dugom putu ka članstvu u EU. Odluku o tome će donijeti lideri EU u četvrtak i petak, 23. i 24. juna.\nNakon što je predložen kandidatski status za Ukrajinu i Moldaviju, a izostavljena BiH, iz Evropske komisije tvrde da su proces i kriterijumi za ulazak u EU „isti za sve“. Na pitanje Srne da li uopšte postoje kriterijumi za kandidatski status i članstvo i, ako postoje, koji su ili postoje uslovi samo za BiH, iz Evropske komisije su odgovorili da je taj proces „naravno, isti za sve jer se zasniva na sopstvenim zaslugama“.\nIz Evropske komisije su naveli da u EU moraju vidjeti napredak u pogledu 14 ključnih prioriteta da bi BiH dobila kandidatski status članstvo za EU.\nMinistarka spoljnih poslova Slovenije Tanja Fajon predložila je juče tokom sastanka Savjeta EU za spoljna pitanja da se BiH smjesta dodijeli status kandidata za učlanjenje u EU, a i iz Hrvatske poručuju da je davanje prednosti Ukrajini i Moldaviji u odnosu na BiH neobjašnjivo.\nI slovenački predsjednik Borut Pahor najavio je da će na samitu Inicijative tri mora tražiti podršku da se BiH dodijeli status kandidata, što je i formalno predstavio u pismu predsjedniku Evropskog savjeta Šarlu Mišelu.\nOsim Hrvatske i Slovenije, kandidatski status BiH u Evropskoj uniji podržale su Poljska i Mađarska.


GRK JE UMIRAO OD RAKA I REKAO JE SVOJU POSLEDNJU ŽELJU: Lekari su ostali zaprepašćeni, ovo su čuli PRVI PUT U ŽIVOTU!\nGrk koji se šest meseci borio sa neizlečivim rakom predosetio je da mu je ostalo samo sati života. Zato je od lekara zatražio da mu ispuni poslednju želju – da njegovo beživotno telo još pet dana veštački održava u životu, jer će samo tako majka njegove dece dobiti penziju.\nNaime, prema grčkom zakonu, udovica ima pravo na porodičnu penziju samo ako je u trenutku smrti osiguranika navršila 55 godina života.\nAko to nije slučaj odobrava joj se pomoć tokom kraćeg perioda. Pritom uopšte nije bitno da li ima maloletnu decu. Za ovaj slučaj javnost je saznala nakon što ga je portparol Udruženja članova porodice umrlih „Aksija“ Apostolos Papaparisis 26. jula izneo pred Gradskim većem u Larisi.\nVeće je jednoglasno usvojilo rezoluciju protiv ovakvog zakona, a da li će lekari umirućem ispunili želju, nije poznato. Vlade u Atini su u poslednjih sedam godina 13 puta smanjivale penzije putem reformi. Penzioneri, kojima u januaru 2018. predstoji sledeće smanjenje, do sada su izgubili polovinu mesečnih primanja, zato što su istovremeno povećani porezi na prihode.\nPorodične penzije iznose oko 40 odsto penzije osiguranika. Za porodicu smrt zaposlenog člana znači sigurno osiromašenje. Članom 12 Zakona 4387 iz 2016. tadašnji ministar rada Jorgos Katrugalos postavio je temelje ukidanju porodičnih penzija za mlađe udovice.\nPunu porodičnu penziju ionako primaju samo oni koji su ispunili starosni uslov za penziju. Nakon što je objavljena vest o poslednjoj želji Grka iz Trikale bivši, konzervativni, ministar rada Janis Vrucis iz partije Nova demokratija optužio je nazovi levičarsku vladu za nečovečnost i nedruštveno ponašanje.\n21/12/2018 12:20 PM


Omladinski centar i teretana na otvorenom – najznačajniji uspjesi | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Omladinski centar i teretana na otvorenom – najznačajniji uspjesi\nOmladinski centar i teretana na otvorenom – najznačajniji uspjesi\nISTOČNA ILIDŽA – Adaptacija prostorija Omladinskog centra i postavljanje teretane na otvorenom dva su najvažnija projekta koja je u proteklih nekoliko godina realizovao Omladinski savjet Istočna Ilidža, izjavila je predsjednik ove organizacije Mateja Elez.\nElezova je Srni rekla da je uz finansijsku pomoć „SHL fondacije“ od jedne, kako kaže, obične kancelarije napravljen i opremljen funkcionalan Omladinski centar u punom smislu te riječi.\n„Prostoriju našeg centra mogu da koriste sve nevladine organizacije sa područja Istočnog Sarajeva, koje nemaju svoj prostor i koje nisu u mogućnosti da ga finansiraju, te svi mladi ljudi koji žele da se sklone sa ulice i ne žele vrijeme da provode u kafićima“, navela je Elezova.\nElezova je napomenula da je postavljanje teretane na otvorenom sa solarnim panelom kod sportske dvorane u Kasindolu, drugi izuzetno značajan projekat koji je finansirala fondacija „Mozaik“.\n„Najčešće su to aktivnosti kroz radionice o temama nasilje, droga, alkoholizam, značaj porodice, zatim razne ekološke akcije, te druge aktivnosti kojima se nastoji razviti pravilna svijest kod mladih ljudi“, istakla je Elezova.\nPrethodni članakOrganizovana uređivačka radionica za bibliotekare\nNaredni članakUsvojeni planovi zaštite od poplava i požara


Tokom vikenda pojačan priliv putnika na Gradini - Far\nPrvi vikend u avgustu donosi novu smenu turista, pa se samim tim za predstojeći vikend očekuje pojačani priliv putnika na graničnim prelazima. Kako navode iz Uprave Carina na graničnom prelazu Gradina kod Dimitrovgrada otvoreno je svih 12 saobraćajnih traka (po 6 u oba smera) i već sada su sve pune. Trenutno se čeka između sat i sat i po na prelazak granice.\nAko je suditi po činjenici da je prošle godine preko ovog prelaza tokom prvog avgustovskog vikenda prošlo oko 150.000 putnika, a samo tokom prethodna dva dana više od 100.000, slična situacija se očekuje i tokom predstojećeg vikenda. Tokom popodneva i noći, koju mnogi biraju za putovanje kako bi izbegli vrućinu, očekuje se pojačana frekvencija saobraćaja zbog pristizanja većeg broja putnika koji godišnji odmor koriste u avgustu ili se sa odmora vraćaju, saopštavaju iz Uprave Carina.\nA. Todorov (Izvor:upravacarina.rs)\nFoto: Aleksandar Todorov / Danijela Apostolov Videnov\nKrijumčarenje lekova, marihuane i hašiša Na “Gradini” pronađeni narkotici u donjem vešu i čarapi Na “Gradini” hašiš u donjem vešu Na “Gradini” zaplenjeno više od tri kilograma srebra, zlata i dragog kamenja\nГрадинаГраничен преходзасилен трафикСърбияТуристиУправление Митници


I OVE GODINE U SOMBORU „SVETOĐURĐEVSKI DANI“ - Sombor portal\nPočetna Sombor Dešavanja I OVE GODINE U SOMBORU „SVETOĐURĐEVSKI DANI“\nI OVE GODINE U SOMBORU „SVETOĐURĐEVSKI DANI“\nPo blagoslovu Njegovog Preosveštenstva gospodina dr Irineja, Episkopa bačkog, u Somboru će od 6. do 11. maja 2022. godine biti održana manifestacija „Svetođurđevski dani“.\nOvogodišnji program „Svetođurđevskih dana“ će početi 6. maja, kada će od 9 časova u hramu Svetog velikomučenika Georgija biti služena Sveta Liturgija povodom hramovne slave – Đurđevdana.\nU subotu, 7. maja od 19 časova u velikoj sali Gradske kuće duhovno predavanje pod nazivom „Značaj vaskrsenja u našem životu“ će održati profesor dr Rastko Jović, vanredni profesor na Katedri za kanonsko pravo Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta Beogradskog univerziteta.\nDan kasnije, 8. maja od 19 časova na istom mestu Aleksandra Ninković Tašić, publicista, predsednik Obrazovno-istraživačkog društva „Mihajlo Pupin“ i autor knjiga o Pupinu i drugim srpskim naučnicima govoriće na temu „Pupinova reformacija duha“.\nMilan Stepanović, zavičajni istoričaj i publicista, autor više od 30 monografija i knjiga iz prosvetne i kulturne prošlosti Sombora 9. maja od 19 časova će u velikoj sali Gradske kuće održati predavanje „250 godina od rođenja somborca Jovana Savića (Ivana Jugovića). Jovan Savić je bio bliski Karađorđev saradnik, prvi srpski diplomata i utemeljivač Beogradske velike škole.\nPromocija zbornika pod nazivom „Eparhija bačka u osmovekovnoj istoriji Srpske pravoslavne crkve“, koji obuhvata radove nastale kao plod naučnog skupa održanog 2019. godine u Bačkoj Palanci povodom jubileja, osam vekova autokefalije SPC će biti održana 10. maja od 19 časova u Gradskoj kući. O zborniku će govoriti dr Svetozar Boškov, istoričar, vanredni profesor na Odseku za istoriju Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, dr Predrag M. Vajagić, nastavnik istorije, protonamesnik Stevica Ilić, arhijerejski namesnik bačkopalanački i prof. dr Saša Marković, istoričar, dekan Pedagoškog fakulteta u Somboru.\nOvogodišnje „Svetođurđevske dane“ čiju realizaciju su pomogli grad Sombor i Ministarstvo pravde Republike Srbije će 11. maja zatvoriti „Izložba dečijih likovnih radova povodom 800 godina od nastanka freske Beli anđeo“. Otvaranje izložbe zakazano je za 19 časova na Dečjem odeljenju Gradske biblioteke „Karlo Bijelicki“, a u pratećem programu će učestvovati studenti somborskog Pedagoškog fakulteta i Pravoslavni muzički sastav „Bedem“ iz Sombora.\nPrethodniU SUBOTU SE ZAVRŠAVA KUPALIŠNA SEZONA NA SOMBORSKOM ZATVORENOM BAZENU\nSledećiPsihologija iza radne uniforme – zašto policajci nose plavu, hirurzi zelenu i kuvari belu uniformu?


Izveštaj stručne komisije JKP „Vodovod i kanalizacija“ o radu fabrike vode tokom 29 dana monitoringa pokazao je da „postrojenje za prečišćavanje vode ne ispunjava tehničke uslove iz Javne nabavke JN 34/2014, i da rad postrojenja ugrožava i preopterećuje celokupan sistem vodosnabdevanja i kanalisanja Zrenjanina.\n– Od 34 razmatrana tehnička uslova, fabrika vode nije ispunila nijedan, navodi se u sklopu izveštaja.\nU JKP „Vodovod i kanalizacija“ kažu da su od momenta ponovnog pokretanja rada postrojenja za prečišćavanje pitke vode, a koji je usledio nakon okončanja upravnog spora decembra 2018. godine, u više navrata zahtevali od fabrike vode da se pristupi dokazivanju parametara definisanih Ugovorom i konkursnom dokumentacijom, ali da su česti prekidi u radu postrojenja to onemogućili.\n-Način dokazivanja svih parametara jasno je definisan Sporazumom od 21.01.2020. godine i Aneksom Sporazuma od 21.09.2020. godine, a koji su bili pokušaj ugovornih strana da se Ugovor iz 2015. godine održi na snazi. Nakon što je fabrika vode obavestila JKP „Vodovod i kanalizacija“ da je spremna za testiranje parametara, isto je započeto 15. novembra i trebalo je da traje do 15. decembra 2020. godine. Zbog havarije koja se 14. decembra dogodila na postrojenju, isto je prekinulo rad, pa je stručna komisija „Vodovoda“ sačinila izveštaj na osnovu 29 dana monitoringa rada fabrike vode i isti dostavila VD direktora preduzeća 15. januara 2021. godine. U izveštaju je navedeno da je stručna komisija razmatrala 34 tehnička uslova i da fabrika vode nije ispunila nijedan, kažu u JKP „Vodovod i kanalizacija“.\nIzmeđu ostalog, u izveštaju je navedeno da „od 105 analiza prečišćene vode, 13 uzoraka nije bilo u skladu sa Pravilnikom o higijenskoj ispravnosti vode za piće, a da su u 36 uzoraka pojedini parametri bili na gornjoj granici maksimalnih dozvoljenih vrednosti. Gubici vode višestruko su prevazilazili propisanu granicu do 5% gubitka, zbog čega je bilo ugroženo i izvorište sa kojeg se grad snabdeva vodom. Otpadne vode pre upuštanja u sistem nisu tretirane, a njihova ukupna količina višestruko je prevazilazila dozvoljene vrednosti. Ovakva otpadna voda utiče na povećanu koroziju betona, odnosno na ubrzano propadanje kanalizacionog sistema. Postrojenje nije uspostavilo obradu otpadnog mulja, a nije imalo ni priključak na atmosfersku kanalizaciju. Pored navedenog konstatovano je da je rad postrojenja nestabilan zbog čestih havarija, da pojedini delovi postrojenja nisu adekvatno zaštićeni od spoljnog uticaja, kao i da dezinfekcija prečišćene vode nije vršena na propisan način. Zaključeno je da su česti prekidi rada postrojenja dovodili do znatnog broja kvarova na vodovodnoj mreži. Za pojedine tehničke uslove nisu dobijeni traženi podaci od fabrike vode, a komisiji nije dostavljen ni Elaborat zaštite od požara u postrojenju koji je deo projektne dokumentacije. Na osnovu navedenih i preostalih zaključaka stručna komisija je konstatovala da postrojenje za prečišćavanje vode ne ispunjava tehničke uslove iz Javne nabavke JN 34/2014, i da rad postrojenja ugrožava i preopterećuje celokupan sistem vodosnabdevanja i kanalisanja Zrenjanina“.\nOvde kažu i da će v.d. direktora preduzeća Predrag Bodiroga nakon upoznavanja Nadzornog odbora i osnivača sa izveštajem stručne komisije, doneti odluku u skladu sa Ugovorom i važećim zakonskim propisima.\nTagovi fabrika vode zrenjaninVesti ZrenjaninVodovod i kanalizacija\nJelo koje ćete obožavati - posni arančini sa pečurkama


FATF: Neosnovano preispitivanje računa organizacija civilnog društva i novinara | Blok vesti\nFATF: Neosnovano preispitivanje računa organizacija civilnog društva i novinara\nMeđudržavno telo za sprečavanje pranja novca FATF (The Financial Action Task Force) reagovalo je šest meseci nakon što je javnost u Srbiji saznala za namere Uprave za sprečavanje pranja novca da "češlja" račune brojnih javnih ličnosti, nevladinih organizacija i medija, ocenivši da je "takva provera bila bez osnova", objavljeno je na sajtu Raskrikavanje.rs.\nPrethodno isto to zaključili i eksperti Ujedinjenih nacija za ljudska prava, odnosno da "Srbija zloupotrebljava zakone protiv terorizma da potkopava i ograničava rad nevladinog sektora".\nFATF je iskazao zabrinutost u vezi s navodimada je Srbija zloupotrebila svoj zakon o Sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma s ciljem ograničavanja ili prisile prema akterima civilnog društva zbog njihovog delovanja i kritika na račun vlade. “FATF takve navode shvata ozbiljno i smatra takve radnje suprotnim svojim standardima”, navedeno je u dokumentu FATF koji možete u celosti videti na sledećem linku.\nFATF je ustanovio da Srbija, prema međunarodnim standardima, nema osnova da traži ovakve podatke bez osnovane sumnje da organizacije učestvuju u finansiranju terorizma, navodi se u dokumentu.\nU zvaničnom izjašnjenju o ovom slučaju FATF je ocenio da "zahtevi bez osnovane sumnje (na pranje novca i finansiranje terorizma) nisu u skladu sa FATF standardima".\nTaj zaključak su doneli prošlog meseca, nakon što su im se obratili specijalni izvestioci Ujedinjene nacije za ljudska prava zbog ovog slučaja, dok su prethodno u novembru 2020. godine ekspreti UN saopštili da se boje se da Srbija zloupotrebljava svoja ovlašćenja kako bi dobila podatke o onima koji prate rad vlasti i da bi suzbila slobodu govora.\n"Neopravdanom upotrebom ovog zakona zastrašuju se pripadnici civilnog društva i oni koji brane ljudska prava, ograničavanjem njihovog rada i prigušivanjem svake kritike vlade", navodi se u saopštenju UN koje u celosti možete videti ovde.\nU julu prošle godine Uprava za sprečavanje pranja novca pri Ministarstvu finansija napravila je spisak od 20 pojedinaca i 37 organizacija ili udruženja za koje je od banaka zatražila uvid u sve njihove novčane transakcije od 1. januara 2019.\nNa spisku Uprave za sprečavanje novca našli su se novinari, urednici i mediji koji se bave istraživačkim novinarstvom: KRIK, Centar za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS), Balkanska istraživačka mreža (BIRN), kao i direktor CINS-a Branko Čečen i direktor Newsmax Adria Slobodan Georgiev.\nUprava se raspitivala i za magazin Nova ekonomija, Novosadsku novinarsku školu, kao i za dva najveća novinarska udruženja – NUNS i UNS.\nOd nevladinih organizacija se na meti Uprave nalaze one čiji predstavnici često kritikuju poteze aktuelne vlasti – Centar za istraživanje, transparentnost i odgovornost (CRTA), Centar za vladavinu prava advokata Ivana Ninića, Biro za društvena istraživanja (BIRODI), Vojvodjanski gradjanski centar, Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) i drugi.\nUprava se interesuje, i za one koji nisu u javnosti prepoznati kao kritičari vlasti, poput Jelene Milić, direktorke Centra za evroatlantske studije.\nIzvor: Raskrikavanje, Insajder\nPrevious articleZASLUŽENO: Nikola Jokić potpisuje najveći ugovor u istoriji NBA lige!\nNext articleJOVIĆ OTVORENO O SVEMU: Nisam mogao da komuniciram sa Zidanom, znam kakav sam igrač, uzeće me onaj ko to bude video\n“BIO SAM NA PROBI U ZVEZDI SA 16 GODINA, ALI NISAM PROŠAO: Mihajlović otkrio zanimljiv detalj iz igračke karijere\n“Da se preispita postupanje policijskih službenika tokom protesta na Cetinju”:…\nVrhu Uprave crnogorske policije upućen je predlog – inicijativa za pokretanje disciplinskog postupka protiv službenika Sektora za obezbeđenje ličnosti i objekata iz pratnje predsednika države Mila Đukanovića, kako bi se utvrdilo da li su napravili profesionalni propust i ugrozili njegovu bezbednost zbog toga što su 4. i 5. septembra dozvolili da štićena ličnost bude na […]\n(Beta) – Predsednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović izjavio je da Srbija i njen predsednik Aleksandar Vučič ne trebaju slati vakcine ili žito u Bosnu i Hercegovinu niti “govoriti lepe reči”, već da očekuje da Srbija prestane sa progonom “branilaca BiH”. Navodeći da su u Srbiji i ranije hapšeni državljani BiH pod optužbama da […]\nSkupština Cetinja podržala je građansku inicijativu za vraćanje Cetinjskog manastira Crnogorskoj pravoslavnoj crkvi (CPC). U zaključcima se navodi da Skupština Cetinja podržava Inicijativu radi omogućavanja ravnopravnosti u korišćenju Cetinjskog manastira svim pravoslavnim vernicima. Za inicijativu je glasalo 19 od 33 odbornika lokalnog parlamenta. Kako je objavila RTCG, za ranije usaglašene zaključke, je glasalo je 19 odbornika […]\nU Beogradu danas više od 1.800 novozaraženih\n(Beta) – Od 7.572 novih slučajeva koronavirusa, koliko je u poslednja 24 sata zabeleženo u Srbiji, najviše ih je u Beogradu, njih 1.808, prenela je Radio-televizija Srbije (RTS). Beograd prate Novi Sad sa 332, Niš sa 324 i Kragujevac sa 291 novozaraženih. U Leskovcu je registrovano 156 novoobolelih, u Kraljevu i Valjevu po 155, Užicu […]\nOrlić: „Ništa strašno nije bilo sa Đilasom. Bili smo konstruktivni…\nFunkcioner Srpske napredne stranke (SNS) Vladimir Orlić izjavio je da veruje da se u subotu može doći do nekog dogovora u ovoj rundi međupartijskog dijaloga uz posredovanje Evropskog parlamenta, ali da to ne zavisi samo od SNS, koja je sa maksimalno dobrom voljom ušla u ovaj proces. „Mi smo sa svoje strane bili konstruktivni, analizirali […]\nJanković: “Sramota da bude ove mlade koji prenose zarazu. Zaraženih…\nSrbija je je prva u Evropi, druga u svetu, odmah posle Mongolije, po broju novoobolelih od kovida-19 na million stanovnika, pokazuju podaci sajta Our World in Data. Ipak, lekari ukazuju na to da je realna i stvarna cifra sigurno veća od zvaničnog podatka i broja ljudi koji se jave u kovid ambulante. „Dozivali smo kišu, […]


Stručnjaci: Evro zona će prebroditi krizu | EurActiv Srbija\nStručnjaci: Evro zona će prebroditi krizu\nObjavljeno : 29.08.2011.\t Tweet\nNeki od najvećih ekonomskih stručnjaka na svetu veruju da će evro zona preživeti dužničku krizu. Ipak, oni ocenjuju da bi, ako bi došlo do dubljih potresa u toj zoni, bilo logičnije da iz nje istupi snažna Nemačka nego dugom opterećena Grčka. U vreme potresa na tržištima zbog ogromnih dugova koji su se nagomilali u Evropi i SAD tokom svetske finansijske krize, 17 dobitnika Nobelove nagrade za ekonomiju okupilo se u Nemačkoj da bi razgovarali o situaciji i eventualnim rešenjima.\nMeđu nobelovcima koji su se prošle nedelje okupili na živopisnom ostrvu Lindau na jezeru Konstanca, na jugu Nemačke, bili su i Džozef Stiglic (Joseph Stiglitz), Majron Skols (Myron Scholes) i Robert Mandel (Mundell).\n"Ne mislim da je evro na ivici kolapsa", rekao je Mandel i dodao da Evropa treba da ide napred ka nečemu što bi bile "Sjedinjene Evropske Države".\nRasprava na skupu na jezeru Konstanca bila je žestoka. Glavne teme debate su bile usporavanje privrede SAD i da li će treća runda kvantitativnih olakšica, takozvana QE3, doneti željene rezultate. Većina smatra da neće.\nŽučna rasprava se vodila i oko pitanja "stimulacija ili štednja", ali su u središtu debate bila obećanja data u evro zoni i njena eventualna dezintegracija. "Vrlo je teško ponovo sastaviti slomljeno jaje", rekao je Stiglic ali je ipak priznao da je bilo razgovora o tome da li postoji "najbolji model za dezintegraciju".\nOd izbijanja dužničke krize prošle godine, vlade snažnijih država evro zone trudile su se da je ograniče na najteže pogođene ekonomije - Irsku, Grčku i Portugaliju. Za te zemlje je do sada predviđena pomoć u vrednosti od 273 milijarde evra, što nije prevelika suma imajući u vidu finansijska sredstva zone kao celine. Novi program pomoći Grčkoj vredan 109 milijardi biće dopuna prethodnom programu pomoći koji je pokrenut u maju prošle godine i predviđao 110 milijardi evra.\nOsim zemalja koje primaju pomoć, neke članice evro zone pokušaće merama štednje i smanjenjem budžetskog deficita da prevaziđu svoje finansijske teškoće. Španija i Italija već su pokrenule programe štednje vredne približno 50 milijardi evra a nedavno je i Francuska najavila mere kojima u budućnosti planira da stabilizuje svoj budžetski deficit i javni dug.\n"Postoji konsenzus među ekonomistima da bi u smislu složenosti ugovornih odnosa bilo bolje za Nemačku da napusti zonu nego za Grčku", rekao je on.\nUkoliko bi zemlja opterećene dugom poput Grčke naustile evro zonu njena nacionalna valuta bi devalvirala zbog čega bi bilo još teže da otplati dug u evrima. Ukoliko bi snažnija zemlje kao što je Nemačka naustila zonu, navode ekonimisti, bila bi u boljoj poziciji da plaća svoje dugove zato što bi njena valuta verovatno ojačala u odnosu na evro. Zbog toga bi napori da se izvuče iz lavirinta obaveza koji je vezuju za evro zonu bile znatno smanjeni.\nNije rečeno da li bi evro zona imala uopšte neki smisao ukoliko bi je Nemačka napustila.\nPokretanje projekta jedinstvene zajedničke valute iz 1999. godine bio je trijumf politike nad ekonomijom. Mnogi eksperti u to vreme su postavili pitanje da li će različite države imati snage da se nose sa jedinstvenom monetarnom politikom a da ne prepuste suverenitet svojih budžeta.\nTe početne sumnje sada izgledaju tačne. Posle prve uspešne decenije evro zona se sada nalazi u egzistencijalnoj krizi.\nTri članice evro zone, Grčka, Portugalija i Irska, morale su da zatraže pomoć zbog dužničke krize dok su druge poput Španije i Italije takođe u kritičnoj situaciji. U međuvremenu u Nemačkoj, glavnom finansijeru pomoći, javlja se protivljenje daljim programima pomoći.\nEkonomisti su relativno novi gosti u Lindauu, u kome se od 1950. svake godine sastaju dobitnici Nobelove nagrade u okviru "inicijative za posleratovno pomirenje", koja je prvobitno okupljala fizičare, hemičare, psihologe i lekare. Od 2004. priključili su se i ekonomisti koji će se ubuduće sastajati svake treće godine. Ovogodišnji sastanak je prvi od izbijanja ekonomske krize 2008.\nU vreme održavanja skupa, na zidinama starog grada preko puta konferencijskog centra bili su okačeni plakati sa porukama: "Svet nije na prodaju!", "Drugačija Evropa za drugačiji svet!" i "Sram vas bilo ekonomisti nobelovci, srušili ste svet sa vašm neoliberalnim teorijama!".\nMeđutim, u konferencijskoj sali vladalo je drugačije raspoloženje. "Morate imati pravu krizu pre nego što pokrenete reforme", rekao je Edvard Preskot (Edward Prescott) koji je sa Finom Kidlandom (Finn Kydland) dobio Nobelovu nagradu za ekonomiju 2004. godine. "Ali ne možete samo staviti flaster", rekao je Preskot ocenivši da će za izlazak iz krize biti neophodne korenite reforme.\n"Ja sam optimista. Evropa mora da se reformiše. Oni će sesti da se dogovore a onda i da sprovedu reforme. Tada će Evropa napredovati i preuzeti primat od SAD", rekao je Preskot.\n: Kriza podstiče ulaganja u zlato i franak\n: Borba protiv krize na svetskom nivou\n: Blagi rast poverenja u ekonomski oporavak u EU


REALNO, SVI SU POBEDIVI! Zvezdina deca u ponedeljak dobijaju PROLEĆNOG rivala u Ligi šampiona! Tek u sledećoj rundi STIŽU AŽDAJE!\nOmladinci Crvene zvezde napravili su sjajan uspeh pobedom u Atini nad Olimpijakosom 1:0 u 6. kolu Lige šampiona čime su overili plasman u sledeću fazu takmičenja! Tačnije overili su plasman u plej-of fazu Lige šampiona.\nNaime, Zvezda će kao drugoplasirani tim u svojoj Grupi B morati da prođe još jedan dodatni krug na startu eliminacione faze, za razliku od prvoplasiranog Bajerna, koji ide direktno u osminu finala. Pored Bajerna, direktan plasman u osminu finala obezbedili su i Real Madrid, Atalanta, Juventus, Liverpul, Inter, Benfika u Ajaks.\nU plej-of fazi, Zvezda će za rivala dobiti jednu od ekipa koje su kroz “stazu šampiona”, izvan grupne faze stigle do ovog nivoa takmičenja. To su: Šerif (Moldavija), Saragosa (Španija), Midtjiland (Danska), Derbi Kaunti (Engleska), Porto (Portugal), Dinamo Kijev (Ukrajina), Rendžers (Škotska) i Ren (Francuska).\nŽreb će biti obavljen u ponedeljak u 14 časova, a mečevi plej-ofa biće odigrani 11. i 12. februara naredne godine, a crveno-beli će gostivati jednoj od navedenih ekipa.\nOmladinci su se plasirali u nokaut fazu Omladinske Lige šampiona!🔥🔥🔥 • @crvenazvezdafk_os 🔴⚪Evropsko proleće za fenomenalne omladince🔴⚪ Bravo momci! #crvenazvezdafk_os #zvezdinibiseri @crvenazvezdafk\nTitulu prvaka Evrope osvojenu prošle sezone brane omladinci Porta, koji su u finalu bili bolji od Čelsija (3:1).\nUjedno, navijači Zvezde se nadaju da će večeras u Atini i izabranici Vladana Milojevića krenuti putem omladinaca i obezbediti proleće u Evropi.\nZVEZDINI KLINCI SU ČUDO Mitar Mrkela oduševljen omladincima crveno-belih\nOPERACIJA ŠERIF Zvezdini klinci biju bitku za osminu finala Lige šampiona


Sirijski ambasador kritikovao francusku diplomatiju\nSirijski ambasador u UN obrušio se na francusku diplomatiju, njen "amaterizam", i rekao da je ona načinila "mnogo grešaka" oko sirijskog pitanja.\n"Preporučujem francuskom ministru spoljnih poslova (Loranu Fabijusu) da pažljivo poričta tekst rezolucije. čitajući rezoluciju ministar će zaključiti da od sada ni on ni njegova zemlja neće imati dozvolu da krše njene odredbe", rekao je sirijski ambasador Bašar Džaferi novinarima posle usvajanje rezolucije o Siriji u UN.\nRezolucija kojom se Sirija obavezuje da uništi hemijsko oružje usvojena je sinoć jednoglasno u Savetu bezbednosti i pozdravio je generalni sekretar UN kao i predstavnici drugih stalnih članova SB kao istorijski dokument.\nSirijski ambasador je dodao da ta rezolucija zabranjuje francuskoj vladi da podstiče terorizam, da podstiče nasilje u Siriji, da zabranjuje Parizu i njegovom ministru spoljnih poslova da doprinose pogoršanju vojne situacije u Siriji nabavljanjem oružja i pružanjem političke podrške opoziciji.\nAmbasador Bašar Džafari je posebno bio gnevan zbog toga što je Francuska u četvrtak organizovala, u zgradi UN u Njujorku, sastanak sa sirijskom opozicijom na kome je bio i francuski ministar spoljnih poslova Loran Fabijus.


Bogovađa, protest zbog azilanata - AzilSrbija\nPočetna / AKTUELNO / NAJNOVIJE / Bogovađa, protest zbog azilanata\nBogovađa, protest zbog azilanata\nMeštani Bogovađe traže da država reši problem azilanata, kojih je u tom mestu i okolini dva puta više od kapaciteta Centra za smeštaj.\nU Bogovađi, kod Lajkovca održan je protest meštana tog i još dva sela, koji traže da država Srbija hitno reši problem smeštaja azilanata iz afričkih i azijskih zemalja.\nProtest je trajao jedan sat uz blokadu centralne seoske raskrsnice i okupio je oko 200 meštana Bogovađe, Donjeg Lajkovca i Vračevića.\nNjima problem predstavljaju azilanti van Centra za smeštaj u Bogovađi, koji se snalaze po šumama, a dešava se da obiju i prazne vikendice kako bi ozbezbedili prenoćište i sklonili se u hladnim noćima.\nU Centru za azilante u Bogovađi, koji ima 170 kreveta, smešteno je 180 osoba, a na današnjoj podeli lanč paketa, što im je jedini obrok, bilo je 350 azilanata koji nemaju krov nad glavom.\nU Bogovađi ima 279 meštana i 100 vikendica, što je manje od azilanata bez smeštaja, koji tu svakodnevno dolaze.\nRedovi za obrok u Bogovađi\nDanašnjem protestu u Bogovađi nije prisustvovao niko iz lokalne samoupravei niti iz drugih državnih organa iako su bili pozvani.\nOrganizatori skupa zatražili su da Komesarijat za izbeglice Srbije povuče oglas za prikupljanje ponuda za izdavanje objekata za dodatni smeštaj azilanata, koji traje do 22. novembra.\nOni su najavili radikalizaciju protesta i blokadu Ibarske magistrale ako nadležni državni organi brzo ne reše problem smeštaja azilanata iz Azije i Afrike, koji su se u Srbiji našli na putu ka zemljama EU.\nSličan problem pre godinu dana privremeno je rešen zakupom jedne kuće u Vračeviću, koja je kasnije zatvorena pod pritiskom meštana i lokalne samouprave iz Lajkovca.\nPrethodno Ombudsman – Rešiti problem smeštaja azilanata\nSledeće Rad sa iregularnim migrantima u Subotici\nVlada donela Odluku o pružanju privremene zaštite za izbeglice iz Ukrajine.\nBeograd 22.03.2022. – Vlada Republike Srbije je posle upućenog apela Centra za zaštitu i pomoć …


Zakon o poljoprivrednom zemljištu ("Sl. glasnik RS", br. 62/2006, 65/2008 - dr. zakon, 41/2009 i 112/2015) biće izmenjen kako bi se ograničila prodaja zemljišta strancima, te radi usklađivanje tog Zakona sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) do septembra 2017. godine, najavio je ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine, Branislav Nedimović, a stručnjaci ukazuju da je veći izazov upravo taj, drugi deo posla.\n"Izmenićemo Zakon i do 1. septembra ga napraviti tako da ga ne liberalizujemo u potpunosti, nego da fizička lica koja žele da budu vlasnici zemlje moraju imati prebivalište na teritoriji Srbije duži vremenski period", objasnio je ministar Nedimović i dodao da će isto tako biti urađeno i sa pravnim licima.\nSporazum je, inače potpisan 2008. godine, a na snagu je stupio 2013. godine, čime se Srbija obavezala da će u naredne četiri godine postepeno uskladiti svoje zakonodavstvo sa evropskim kako bi se strancima omogućio isti tretman kao državljanima Srbije pri kupovini zemljišta.\nSrbija će, prema rečima ministra, uvesti određena ograničenja u skladu sa evropskim tekovinama.\n"Dakle, ako se prodaje određena njiva, da komšija ima prvi pravo da je otkupi, ukoliko, naravno, ima novca", objašnjava on.\nU Članu 1. Zakona izričito je propisano da strano fizičko, odnosno pravno lice ne može biti vlasnik poljoprivrednog zemljišta, ali ako stranac registruje firmu u našoj državi - može to da učini.\nNezvanične procene su da četiri domaće kompanije i njihovi vlasnici u rukama drže više od 100.000 hektara zemljišta, a strane kompanije oko 20.000 hektara njiva.


Ministar finansija Dušan Vujović sastao se sa predsednikom EBRD\nPredsednik Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) Suma Čakrabarti, u okviru dvodnevne posete Srbiji, sastao se danas sa Ministrom finansija Dušanom Vujovićem. Teme sastanka su bile primena postojećeg programa saradnje između EBRD i Republike Srbije koja uključuje podršku restruktuiranju finansijskog sektora i javnih preduzeća i razvoj poslovnog okruženja.\nU primeni Memoranduma o razumevanju sa EBRD, koji je juče potpisan u Vladi Srbije, akcenat će biti na unapređenju korporativnog upravljanja u javnim preduzećima, bankama i komercijalnom sektoru sa naglaskom na odgovornom i transparentnom procesu donošenja odluka. Radiće se na kvalitetnom i pouzdanom izveštavanju o rezultatima, podizanju stepena poverenja između banaka i privrede, države i poreskih obveznika. Iskustva EBRD-a iz drugih zemalja u tranziciji i u svetu biće primenjena poštujući specifičnosti Srbije.\nEBRD će znanjem i finansijskom podrškom (kreditima) podržati korporativno restruktuiranje EPS-a i drugih javnih preduzeća i aktivno se uključiti u razrešavanje pitanja problematičnih kredita a na osnovu Strategije koju je donela Vlada RS i na čijoj realizaciji zajedno rade Narodna Banka Srbije i Ministarstvo finansija. EBRD će se direktno angažovati na pronalaženju najefikasnijeg rešenja za krupne dužnike i najveće banke u Srbiji.\nTa međunarodna finansijska institucija će pomoći stvaranju investicione klime u Srbiji, promovisanjem kvalitetnih zakona i institucionalnih rešenja i podržavanjem mreže na podizanju kvaliteta pripreme projekata malih i srednjih preduzeća, sa namerom da se osmisle projekti koje komercijalne banke mogu da finansiraju. Srbija će direktno učestvovati u tom poslu koji će se kasnije proširiti na postojeće linije koje finansiraju Evropska Investiciona banka i druge međunarodne finansijske institucije.\nSaradnja EBRD-a i Vlade RS obećava da obezbedi sredstva za ključne investicione projekte u svim oblastima, kao što je energetika i podizanje investicione klime. Na taj način uticalo bi se na proširenje i produbljivanje našeg finansijkog sektora. U tom kontekstu, EBRD će odmah nakon uspostavljanja neophodnog zakonskog okvira pokušati da na srpskom finansijskom tržištu izda svoje dinarske obveznice sa ciljem produbljivanja domaćeg finansijskog tržišta.


Ankara: Ubica ruskog ambasadora nije delovao samostalno - Sputnjik Srbija\n12:35 17 April 2021\nAnkara: Ubica ruskog ambasadora nije delovao samostalno\n19:35 24.12.2016 (osveženo 19:37 24.12.2016) Preuzmite kraći link\nUbistvo ambasadora Rusije u Ankari Andreja Karlova nije rezultat lične inicijative teroriste, napad je bio isplaniran, izjavio je ministar unutrašnjih poslova Turske Sulejman Sojlu.\nErdogan informisao Putina o toku istrage o ubistvu ambasadora\nKarlov je ubijen 19. decembra tokom govora na otvaranju foto-izložbe „Rusija od Kalinjingrada do Kamčatke očima putnika“ u Ankari.\nPrema navodima turskih vlasti, napadač je bio saradnik policije Mevlut Mert Altintaš kog su likvidirale lokalne snage bezbednosti. Ministarstvo inostranih poslova Rusije je ovaj događaj okvalifikovalo kao teroristički čin. Istražni komitet Rusije pokrenuo je krivičnu istragu na osnovu člana „Akt međunarodnog terorizma“.\n„Pokušavamo da otkrijemo veze terorista kako unutar Turske, tako i izvan njenih granica. U ovoj etapi jasno je utvrđena veza ubice s terorističkim pokretom opozicionog islamskog propovednika Fetulaha Gulena. Napad nije rezultat lične inicijative teroriste, teroristički čin je bio isplaniran“, naveo je ministar.\nPrema njegovim rečima, istraga o ubistvu Karlova otkrila je veoma važne detalje terorisitčkog napada, ali za sada, u interesu istrage, ne mogu biti objavljeni njeni detalji.\nRusija se oprostila od ubijenog ambasadora Andreja Karlova\nSojlu je dodao da se istraga nastavlja u bliskoj saradnji sa stručnjacima iz Rusije.\nOn je naveo da su teroristički napadi koji su se dogodili u Turskoj posle parlamentarnih izbora u junu 2015. godine i oružani napad na ruskog diplomatu povezani i da su deo jedinstvenog plana.\n„Teroristi Radničke partije Kurdistana, pokret Fetulaha Gulena i DAEŠ – to su samo instrumenti u jednoj velikoj igri“, rekao je ministar i dodao da je ubistvo Karlova rezultat delovanja snaga koje pokušavaju da preseku napore da se uspostavi mir na Bliskom istoku.\n„Turska i Rusija neće upasti u ovakve zamke. Politička volja koju je ispoljila Moskva predstavlja snažnu potvrdu za to i to svima nama uliva nadu. Ponovo izražavam saučešće Rusiji i prijateljskom ruskom narodu“, rekao je Sojlu.\nubistvo ruskog ambasadora, organizacija, teroristički napad, ambasador, Sulejman Sojlu, Andrej Karlov, Fetulah Gulen, Ankara, Turska


Posle priče Hojta Jia ko više daje, Rusija sprema ekonomski "bum" u Srbiji! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tPosle priče Hojta Jia ko više daje, Rusija sprema ekonomski „bum“ u Srbiji!\nDo kraja godine biće usaglašena mapa puta do zajedničke ekonomske zone u Srbiji, ali i sačinjen spisak novih projekata u koje bi ulagale ruske firme.\nTrgovinska razmena će na kraju 2017. biti 15 odsto vrednija, uz rast srpskog izvoza od 28 odsto.\nHripunov smatra da će do kraja godine vrednost rusko-srpske trgovinske razmene biti oko 15 odsto veća u odnosu na prošlogodišnju, i iznosiće između 2,5 i 2,6 milijardi dolara. Na to, kako kaže, upućuju podaci prema kojima je u periodu od januara do avgusta, premašen iznos od 1,7 milijardi dolara.\nPritom je, napominje on, srpski izvoz porastao čak 28 odsto, i ne radi se samo o najčešće pominjanim poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima, već i farmaceutskim, iz oblasti konfekcije, ženske galanterije, što je, smatra on, potvrda njihovog dobrog kvaliteta.\n„Što se tiče ruskih investicija u Srbiji, mi procenjujemo, i to je ekspertska procena koja je realna, da je njihova vrednost oko četiri milijarde evra“, kaže Hripunov.\nPoznato je da su ovde prisutni „Gasprom njeft“, NIS, koji je uložio 2,5 milijardi evra, „Lukoil“, „Gasprom“, metalurška kompanija u Majdanpeku, banke, među kojima i „Sberbanka“.\n„Planiramo da do kraja godine sa srpskim kolegama napravimo spisak, odnosno plan projekata koji imaju perspektivu. Osim o prečišćavanju vode, o čemu se već razgovaralo, reč je o onima u oblasti medicine, informacionih tehnologija, tehnologija u oblasti građevinarstva.\nIma dosta novih tehnologija u svetu koje možemo zajedno da proizvodimo, uključujući i na teritoriji Srbije i da radimo dalje za treća tržišta“, objašnjava on.\nŠto se tiče rekonstrukcije i modernizacije pruge od Stare Pazove do Sremskih Karlovaca, ugovor je usaglašen i, po mišljenju Sultanova, taj ugovor, takozvani „aneks 3.2“ tokom ovog meseca će biti potpisan.\nTo je poslednji ugovor, i sa njegovim potpisivanjem bi bila ugovorena sva sredstava iz ruskog kredita za modernizaciju srpskih železnica, naglasio je Sultanov.


grad Severna Mitrovica dobila sportsku halu (FOTO)\ngrad Hodžić: Novi projekti i nova radna mesta u Severnoj Mitrovici\ngrad Vučić se telefonom obratio okupljenima u Mitrovici i čestitao pobedu Srpskoj listi (AUDIO)\ngrad Završen 17. „North City Jazz & Blues“ festival (Foto)\ngrad Radio Kontakt Plus: Specijalni program o izborima na severu Kosova\ngrad O.Š. “Branko Radičević”: Prijem predškolaca u školu otvorenog srca (FOTO)\ngrad "Beogradski Soul Sextet" - muzika za dušu (FOTO)\ngrad Prvo veče "North City Jazz & Blues" festivala obeležio fank (FOTO)\ngrad Vokalni kvartet "Ming" obeležio drugo veče "North City Jazz & Blues" festivala (FOTO)\ngrad Izloženi radovi kolektivne likovne kolonije (FOTO)\nACDC organizovao diskusiju o migracijama\nNevladina organizacija Centar za zastupanje demokratske kulture (ACDC), organizovala je danas Agora diskusiju u okviru projekta "Širenje informacija o legalnoj migraciji kroz rad i obrazovanje, i pogodnosti za povratnike" u prostorijama južnog kampusa Međunarodnog poslovnog koledža u Mitrovici - IBCM.\nACDC: Agora diskusija o migraciji mladih\nNevladina organizacija Centar za zastupanje demokratske kulture (ACDC) organizuje danas Agora diskusiju u okviru projekta "Širenje informacija o legalnoj migraciji kroz rad i obrazovanje, i pogodnosti za povratnike" sa početkom u 11 sati, u prostorijama južnog kampusa Međunarodnog poslovnog koledža - IBCM.\nDuh džeza večeras u Mitrovici\nDžez veče u izvođenju benda “Ivan Aleksijević Trio“, biće organizovano večeras od 21h, u Evropskom kulturnom i informativnom centru u Mitrovici.\n#1od5miliona u Kosovskoj Mitrovici: Za Olivera, za slobodu, za Srbiju…\nZa slobodu, za Srbiju, za pravo na slobodno izražavanje mišljenja, za Olivera - večeras su u Kosovskoj Mitrovici šetali učesnici protesta “1 od 5 miliona”. U prvoj šetnji „#1od5miliona“ u Kosovskoj Mitrovici učestvovalo je oko stotinu građana, tačnije, po navodima kolega iz medija koji su brojali učesnike, preko devedeset.\nUhapšen u Mitrovici zbog krađa\nKosovska policija uhapsila je u Severnoj Mitrovici jednog Srbina, koji je osumnjičen da je počinio više krađa.\nLegitimnim sredstvima protiv ujedinjenja Mitrovice (FOTO)\nSa današnjeg protesta Srba "Protiv aneksije Severne Kosovske Mitrovice" u Kosovskoj Mitrovici, poručeno je da Srbi neće dozvoliti da dođe do ujedinjenja grada i da će protiv toga boriti svim legitimnim sredstvima.\nĐurić uručio ključeve 24 stana u Kosovskoj Mitrovici (FOTO)\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić, uručio je danas ključeve 24 stana u dve stambene zgrade u Kolašinskoj ulici u Kosovskoj Mitrovici, poručivši tom prilikom da će se sa stambenom izgradnjom na čitavom KiM nastaviti dok svaka porodica ne dobije krov nad glavom.\nSvečano otvoren aneks PU “Danica Jaramaz” u Mitrovici (FOTO)\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić, prisustvovao je danas svečanom otvaranju isturenog odeljenja predškolske ustanove “Danica Jaramaz”, koje se nalazi u naselju Bošnjačka mahala, u severnom delu Mitrovice.\nKroz veću transparentnost i saradnju sa građanima do boljeg rada opština\nZa poboljšanje rada opština potrebna je veća saradnja sa građanima,ali i veća transparentnost lokalnih samouprava – rečeno je između ostalog na današnjoj konferenciji o funkcionisanju opština na severu Kosova, u organizaciji Centra za zastupanje demokratske kulture (ACDC).\nMitrovica: Priveden zbog 6,3 grama marihuane\nKosovski Albanac priveden je u Gradskom parku, u južnom delu Mitrovice, zbog posedovanja supstance za koju se sumnja da je narkotik.\nSeverna Mitrovica dobila sportsku halu (FOTO)


Naslovna » Izlasci » Pozorište » Igor Trifunov: Premijerni trikovi u Beogradu\nAh Neša 18. februar 2014. Pozorište Komentari su isključeni na Igor Trifunov: Premijerni trikovi u Beogradu\nDeo iluzionističkih tačaka i potpuno novih trikova može se pogledati u specijalnom video izdanju na Igorovom You Tube kanalu: youtube.com/igormagician. Igor je naš najuspešniji mađioničar i iluzionista čije impresivne tačke obiluju akcijom, dramom, komedijom i naravno „magijom“.\nUlaznice za „Magični spektakl – Iluzija ili stvarnost“ mogu se nabaviti na svim Eventim prodajnim mestima i blagajni Doma omladine po ceni od 600 dinara, kao i online na sajtu eventim.rs.\nIgor je širu popularnost stekao TV serijalom „Ulična magija“ i kao autor iluzionističke predstave „Igorov magični šou“. Dobitnik je brojnih međunarodnih priznanja: dvostruki je dobitnik Grand Prix-a na Balkanskom kongresu mađioničara, dobitnik je prve nagrade Internacionalnog takmičenja u Mariboru, pobednik je Kongresa mađioničara održanog u Italiji 2013. godine, a na Kongresu austrijskih mađioničara u Beču, u maju 2012. godine, osvojio je prvo mesto u najtežoj oblasti mađioničarstva – manipulaciji.\nSve ove tačke koje su Igoru donele najveća priznanja širom sveta, kao i mnoge druge, publika će imati priliku da vidi u ovom nesvakidašnjem magičnom spektaklu i da uživa u lepoti iluzije. Ove godine Igora očekuje Evropsko prvenstvo mađioničara, a kvalifikovao se i za Svetsko prvenstvo 2015. godine. (danubeogradu.rs)\nPrethodni Lajavko, igrica iz Srbije – dostupna na Google Play-u\nSledeći BG Car Show: Mart u znaku automobilske industrije


Reakcije na susret Trampa i Kima\nSvet Autor:Beta/AFP12. jun. 201809:04 > 13:55\nJužnokorejski predsednik Mun Džae-In je pozdravio sporazum SAD-Severna Koreja iz Singapura kao "istorijski događaj koji je okončao Hladni rat".\nRusija, EU, IAEA pozdravili samit SAD-Severna Koreja\nEvropska unija pozdravila je sastanak američkog predsednika Donalda Trampa i severnokorejskog vođe Kim Džong Una kao „značajnu i potrebnu etapu“ ka denuklearizaciji Korejskog poluostrva.\nIstorijsko rukovanje dvojice vođa i sporazum o denuklearizaciji Korejskog poluostrva zaključen danas u Singapuru, naišli su na pozitivne ocene u svetu, ali i na oprezne, prenosi agencija Frans pres.\n„Potpuna, proverljiva i nepovratna denuklearizacija Korejskog poluostrva ostaje krajnji cilj koji deli cela međunarodna zajednica i koji je izrazio Savet bezbednosti UN. Zajednička deklaracija koju su danas potpisale vođe SAD i Demokratske Narodne Republike Koreje jasno ukazuje da taj cilj može da bude postignut“, izjavila je u saopštenju visoka predstavnica EU Federika Mogerini.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov ocenio je sastanak Tramp-Kim kao „pozitivan“.\n„Gledali smo televiziju, pratili izjave dve strane. Nismo videli dokumente, mislim da još nisu objavljeni. Međutim sama činjenica da se ovaj susret dogodio, je naravno pozitivna“, rekao je Lavrov, prenosi Ria Novosti.\nZamenik ruskog ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov je rekao za TASS da Rusija može samo da pozdravi činjenicu da je napravljen važan korak i da je to podsticaj, mada je dodao da je „djavo u detaljima“ i da treba videti konkretne dogovore.\n„IAEA je spremna da sprovede svaku aktivnost provere u Severnoj Koreji koja bi mogla biti potrebna“, rekao je generalni sekretar te agencije Jukija Amano u saopštenju.\nFrancuska ministarka za evropska pitanja Natali Luazo je pozdravila sastanak u Singapuru kao „značajan“, ali je izrazila žaljenje zbog „dvostrukih standarda Vašingtona“.\nKako je rekla, Vašington je nedavno izašao iz iranskog nuklearnog sporazuma koji je Teheran poštovao, dok je „potpisivanjem dokumenta s Kim Džong Unom koji je čak nabavio nuklearno oružje, takoreći nagradio nekog ko je išao protiv svih međunarodnih ugovora“.\nAbe: Potvrđena namera Kim Džong Una za potpunu denuklearizaciju\nJapanski premijer Šinzo Abe rekao je da je „u pisanom obliku potvrđena“ namera Kim Džong Una za potpunu denuklearizaciju Korejskog poluostrva.\n„Podržavam prvi korak ka ukupnom rešenju pitanja vezanih za Severnu Koreju“, rekao je Abe.\nPeking o samitu Trampa i Kima: Početak nove istorije\nKina, glavni severnokorejski saveznik, pozdravila je samit američkog predsednika donalda Trampa i severnokorejskog vođe Kim Džong Una u Singapuru, istovremeno pozivajući ponovo na potpunu denuklearizaciju Severne Koreje.\nIran upozorio Kim Džong Una oko nuklearnog sporazuma s Trampom\nPortparol iranske vlade upozorio je severnokorejskog vođu Kim Džong Una da bi predsednik SAD Donald Tramp mogao da poništi nuklearni sporazum postignut s Severnom Korejom.\n„Suočeni smo s čovekom koji povlači svoje potpise date u inostranstvu“, rekao je Mohamad Baher Nobakt, prenosi agencija Fars.\nOvo je prvi komentar nekog iranskog zvaničnika posle završetka istorijskog samita Trampa i Kim Džong Una u Singapuru na kome su potpisali dokument kojim se Kim obavezuje na brzu denuklearizaciju.\nSAD su se u maju povukle iz iranskog nuklearnog sporazuma potpisanog 2015. između Teherana i svetskih sila.\nIranski zvaničnik je mislio i na skoriji Trampov gest kada je posle odlaska s samita G7 u subotu u Kanadi u Tviter poruci napisao da povlači američku podršku sa zajedničkog saopštenja sa tog sastanka.\nDonald TrampEUIAEAIranJužna KorejaKim Džong UnKinaMun Džae Innuklearni sporazumRusijaSADsamitSeverna KorejaSingapurŠinzo Abe


Granični prelaz Vraćenovići zatvoren od 27. februara\nGranična policija i carina Crne Gore i Bosne i Hercegovine će, kako se navodi, povećanim angažovanjem svojih službenika, obezbijediti adekvatne mjere u cilju ubrzanja graničnih procedura\nGranični prelaz Vraćenovići biće zatvoren od 27. februara, zbog izgradnje savremenog savremenog zajedničkog graničnog prelaza Vraćenovići (CG) – Deleuša (BiH), saopšteno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova.\nIz MUP-a podsjećaju da je Vlada, na sjednici od 20. februara, na predlog Ministarstva unutrašnjih poslova, usvojila Informaciju o potrebi privremenog zatvaranja graničnog prelaza Vraćenovići, za period od 90 dana, odnosno najkasnije do 1. juna, tokom izgradnje saobraćajne infrastrukture na zajedničkom graničnom prelazu Vraćenovići – Deleuša, na putnom pravcu Nikšić – Bileća.\nIz MUP-a navode da su sredstva za izgradnju tog graničnog prelaza obezbijeđena kroz sektorsku budžetsku podršku Evropske unije, u cilju unapređenja sistema integrisanog upravljanja granicom.\n"U periodu zatvaranja graničnog prelaza Vraćenovići, preusmjeriće se saobraćaj na druge granične prelaze za međunarodni putnički i robni saobraćaj, a prije svega na granični prelaz Ilino Brdo – Klobuk, na putnom pravcu Nikšić – Trebinje, odnosno Trebinje – Nikšić, uz mogućnost korišćenja i drugih graničnih prelaza za međunarodni putnički i robni saobraćaj Šćepan Polje – Hum, na putnom pravcu Plužine – Foča, Sitnica – Zupci, na putnom pravcu Herceg Novi – Trebinje, Metaljka – Metaljka, na putnom pravcu Pljevlja – Čajniče i Šula – Vitina za međunarodni putnički saobraćaj, na putnom pravcu Pljevlja – Foča", navode iz MUP-a.\nGranična policija i carina Crne Gore i Bosne i Hercegovine će, kako dodaju, povećanim angažovanjem svojih službenika, obezbijediti adekvatne mjere u cilju ubrzanja graničnih procedura.\n"Takođe, blagovremeno će biti izrađen Elaborat privremene saobraćajne signalizacije, kako bi se na adekvatan način obavijestili – usmjerili učesnici u saobraćaju na korišćenje alternativnog graničnog prelaza, uključujući i postavljanje signalizacije na raskrsnicama Vilusi, Meljine, Bileća i Trebinje na lokacijama koje će učesnicima u saobraćaju pružiti navedene informacije", zaključuju iz MUP-a.


„Skadar“ na Nišavi: Obnova najpoznatijeg mosta u Nišu traje 500 dana - 17.07.2021, Sputnik Srbija\n„Skadar“ na Nišavi: Obnova najpoznatijeg mosta u Nišu traje 500 dana\nNajstariji most na Nišavi u gradu, koji je svedok mnogih dešavanja, ući će u istoriju i kao most čija je rekonstrukcija trajala neprimereno dugo. 17.07.2021, Sputnik Srbija\nPored mosta se renovira i gradski trg, ali niko više ne zna koji je poslednji rok do za završetak, a zna se da se tokom avgusta održavaju dve najznačajnije manifestacije, „Nišvil“ i „Filmski susreti“, i to upravo na Tvrđavi. Prema poslednjim dostupnim informacijama koje su davali lokalni čelnici, beogradska firma „Termomont“ imala je rok da posao oko rekonstrukcije mosta vredan oko 60 miliona dinara završi do 15. aprila ove godine. Što se Trga kralja Milana tiče, za njegovu obnovu zadužena je firma „Bauvazen“ i već su joj nekoliko puta produžavani rokovi. I pored svih kritika javnosti i opozicije akteri se ne oglašavaju i ne daju informacije. Nezvanično smo saznali da je sa izvođačima potpisan aneks ugovora nakon što je prvobitni ugovor istekao, a to može biti problem jer je trebalo prvo naplatiti kaznene penale zbog kašnjenja a ne davati novu priliku. „Vidite da radimo na plus 40. Biće gotovi radovi do kraja jula“, ljubazno nam je odgovorio jedan od trojice radnika koje smo zatekli da rade na mostu. Nišlije su s pravom nervozne jer im se od početka nije dopala ideja da se sa ovim radovima. Jednostavno, nije ima bilo najjasnije zašto se ruši trg koji je dve godine pre toga bio renoviran i „šta fali mostu“ koji je „samo pešački“ tako da ne trpi nikakva opterećenja. Tada je gradonačelnik bio Darko Bulatović, a nova gradonačelnica je samo nasledila po svemu sudeći problematična gradilišta, prenose Novosti.Krivične prijaveBranislav Jovanović iz koalicije „Niš, moj grad“ podseća da su podneli krivičnu prijavu Tužilaštvu, odnosno Odeljenju za borbu protiv korupcije i kriminala još u maju prošle godine. Pročitajte i:\nniš, rekonstrukcija, društvo\n16:08 17.07.2021 (Osveženo: 03:14 26.08.2021)\nNajstariji most na Nišavi u gradu, koji je svedok mnogih dešavanja, ući će u istoriju i kao most čija je rekonstrukcija trajala neprimereno dugo.\nPored mosta se renovira i gradski trg, ali niko više ne zna koji je poslednji rok do za završetak, a zna se da se tokom avgusta održavaju dve najznačajnije manifestacije, „Nišvil“ i „Filmski susreti“, i to upravo na Tvrđavi.\nNi iz kabineta gradonačelnice Dragane Sotirovski nismo dobili informacije dokle se stiglo, a od jednog od trojice radnika koje smo zatekli na gradilištu dobili smo uveravanje da će radovi biti gotovi do kraja meseca.\nPrema poslednjim dostupnim informacijama koje su davali lokalni čelnici, beogradska firma „Termomont“ imala je rok da posao oko rekonstrukcije mosta vredan oko 60 miliona dinara završi do 15. aprila ove godine. Što se Trga kralja Milana tiče, za njegovu obnovu zadužena je firma „Bauvazen“ i već su joj nekoliko puta produžavani rokovi. I pored svih kritika javnosti i opozicije akteri se ne oglašavaju i ne daju informacije. Nezvanično smo saznali da je sa izvođačima potpisan aneks ugovora nakon što je prvobitni ugovor istekao, a to može biti problem jer je trebalo prvo naplatiti kaznene penale zbog kašnjenja a ne davati novu priliku.\n„Vidite da radimo na plus 40. Biće gotovi radovi do kraja jula“, ljubazno nam je odgovorio jedan od trojice radnika koje smo zatekli da rade na mostu.\nNišlije su s pravom nervozne jer im se od početka nije dopala ideja da se sa ovim radovima. Jednostavno, nije ima bilo najjasnije zašto se ruši trg koji je dve godine pre toga bio renoviran i „šta fali mostu“ koji je „samo pešački“ tako da ne trpi nikakva opterećenja. Tada je gradonačelnik bio Darko Bulatović, a nova gradonačelnica je samo nasledila po svemu sudeći problematična gradilišta, prenose Novosti.\nBranislav Jovanović iz koalicije „Niš, moj grad“ podseća da su podneli krivičnu prijavu Tužilaštvu, odnosno Odeljenju za borbu protiv korupcije i kriminala još u maju prošle godine.\n„Do danas nemamo informacije u vezi raspisanog tendera, rokova i cene koštanja izgradnje Trga i Tvrđavskog mosta“, kaže Jovanović


Opština Kotor Varoš – Dani otvorenih vrata | Invest Kotor Varoš\nPočetnaVijestiOpština Kotor Varoš – Dani otvorenih vrata\nOpština Kotor Varoš – Dani otvorenih vrata\nKOTOR VAROŠ, 2. MARTA – Lokalna uprava opštine Kotor Varoš obavještava sve privrednike da će se, počevši od 04.03.2021. godine, svakog prvog četvrtka u neparnim mjesecima (januar, mart, maj, juli, septembar, novembar) u sali Skupštine opštine sa početkom u 12.00 časova održavati „Dani otvorenih vrata“.\nU ove dane svi zainteresovani preduzetnici, vlasnici malih preduzeća, sva lica koja su zainteresovana za pokretanje vlastitog posla, koji imaju određena pitanja, preporuke, pritužbe, ideje mogu da razgovaraju i dobiju odgovore od načelnika opštine Kotor Varoš i načelnika Odjeljenja za privredu.\nImajući u vidu da je globalna pandemija proizvela veliki broj negativnih efekata na cjelokupnu ekonomiju, te da su preduzetnici istom teško pogođeni potrebno je da se u direktnom kontaktu sa preduzetnicima razgovara o njihovim problemima, potrebama kao i načinu prevazilaženja istih.\nLokalna uprava poziva sve privrednike da uzmu učešće u „Danima otvorenih vrata” u cilju zajedničkog rješavanja problema.


srbijasport.net - Vesti - Rukomet - Železničar se sa Rudarom sprema za plej-of\n27.03.2014 juznevesti.com 1311\nRukometaši Železničara iz Niša osigurali su mesto u plej-ofu kolo pre kraja prvenstva pa će u poslednjem kolu Superlige dočekati Rudar bez takmičarskog značaja. Oni su remijem u Subotici (28:28) obezbedili bod koji im je osigurao mesto uz Vojvodinu i Partizan. Pored „Želje“ sigurni putnici u plej-of su Metaloplastika i Crvena zvezda. Poslednje kolo će odlučiti da li će se pridružiti kragujevački Radnički ili Spartak iz Subotice. „Želja“ je uprkos neigranju četvorice standardnih igrača i zaostatku od 6 golova krajem prvog poluvremena uspeo da dođe do željenog boda. Trener niških rukometaša Vladimir Stanojević zadovoljan je učinkom svoje ekipe na toj utakmici i ističe da je puno napora i rada uloženo kako bi se njihov cilj ostvario.\n- I pored teških uslova i nepredviđenih situacija uspeli smo da ostvarimo cilj, a to je da damo sve od sebe da budemo u te 4 ekipe koje će igrati plej-of, što smo na kraju uspeli u Subotici. Igrači su uspeli da se izdignu iznad teške situacije i svih problema i da dođu ovde gde smo sada – rekao je Stanojević.\nU štabu Nišlija najavljuju praznik rukometa u okviru plej-of faze, koja će se igrati sredom i subotom i očekuju pune dvorane i podršku publike u svim mečevima. Pre svega toga očekuje ih poslednja utakmica u prvenstvu koju će odigrati protiv ekipe Rudara iz Kostolca, na domaćem terenu.\n- Jedna izuzetno neugodna i dobra ekipa koja može da napravi velike probleme i ozbiljno ćemo se pripremiti za to što nas čeka. Nadam se da ćemo biti mnogo kompletniji nego za prethodnu utakmicu u Subotici. Ko god bude istrčao na parket uradiće sve da pobednički završimo ovu Superligu i da se polako spremamo za ono što nas čeka u plej-ofu - dodao je Stanojević.\nKolo pre kraja Železničar se nalazi na deobi drugog mesta sa ekipom Crvene zvezde. Oba tima imaju po 29 bodova, ali su Nišlije u prednosti zbog bolje gol-razlike.\nUtakmica sa Rudarom zakazana je za subotu, 29. mart sa početkom u 19 časova.


TV Most - Predstavljen nacrt Strategije razvoja kulture Srbije\nPredstavljen nacrt Strategije razvoja kulture Srbije\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević predstavio je danas nacrt Strategije razvoja kulture Republike Srbije do 2027. godine, koji će se u narednih mesec dana naći na javnoj raspravi u više gradova - Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu, Čačku, Subotici, Kosovskoj Mitrovici.\nNakon javnih rasprava nacrt bi trebalo da se nađe pred članovima skupštinskog Odbora za kulturu, a onda i pred poslanicima Narodne skupštine, a Vukosavljević očekuje da će Skupština do kraja godine usvojiti pomenuti nacrt u tom ili malo izmenjenom obliku.\n"Pokušali smo ovim nacrtom da analiziramo stanje u kulturi Srbije, u svim njenim aspektima i oblastima i predložimo niz mera koje treba u narednih 10 godina da dovedu do pozitivnih i ohrabrujućih rezultata", rekao je Vukosavljević Tanjugu.\nIzdvojio je predlog da izdvajanja za kulturu iz godine u godinu budu sve veća, da se donese čitav niz zakona i pratećih propisa kako bi se oblast kulture normativno uredila, da se ohrabre kulture nacionalnih manjina i nevladinog sektora.\n"Očekujemo zanimljivu javnu raspravu i pokušaćemo da definišemo šta je to srpski kulturni prostor, šta su osnovna identitetska pitanja srpske kulture, šta je srpsko kulturno jezgro", precizirao je Vukosavljević, dodavši da je bitno odrediti ono što država mora da finansira.\nKao kapitalne investicije navedeni su završetak radova na zgradama Narodnog muzeja u Beogradu i Muzeja savremene umetnosti u Beogradu, obezbeđivanje depoa za Arhiv Srbije i novog eksternog depoa za Narodnu biblioteku Srbije, završetak izgradnje depoa za smeštaj filmske građe Jugoslovenske kinoteke, obnova i revitalizacija bioskopske mreže, obezbeđivanje eksternog depoa za republičke muzeje.\nPredviđa se i obezbeđivanje i adaptacija zgrade u kojoj će trajno biti smešten Istorijski muzej Srbije, adaptacija i rekonstrukcija Muzeja primenjene umetnosti, izgradnja nove zgrade Prirodnjačkog muzeja u Beogradu, nove zgrade Beogradske filharmonije i koncertne dvorane u Nišu, revitalizacija koncertnih dvorana sa dugom tradicijom (Kolarčeva zadužbina i Dom sindikata), završetak radova u pozorištima u Subotici i Vranju...\nPoseban segment Strategije odnosi se na donošenje novih zakona i izmenu postojećih.\n"Nedostaju nam izmene Zakona o kulturi, nedostaje nam zakon o pozorištu, zakon o zaštiti kulturnog nasleđa, zakon o audio-vizeulnoj delatnosti i neki podzakonski akti, zatim predlog zakona kojima bi se davale poreske olakšice privatnom sektoru za ulaganja u kulturu", rekao je Vukosavljević.\nNaglasio je da nacrt Stretegije nije spisak lepih želja, već su svi predlozi zasnovani na racionalnom predviđanju šta se može uraditi u narednih deset godina, kao i da veća izdvajanja za kulturu, a ni zakoni, nisu ni izvor ni pretpostvaka kulture, samo platforma za lakše funkcionisanje kulture.\nVukosavljević je rekao da se posbena pažnja posvećuje kulturi nacionalnih manjina, međunarodnoj saradnji kroz otvaranje kulturnih centara u Pekingu, Moskvi, Berlinu i Trstu i povećano učešće u kulturnoj razmeni, istakavši da "vrata i prozori srpske kulture moraju biti otvoreni i za uticaje stranih kultura", ali da je bitno definisati srpski kulturni prostor i zaštiti ga.\nMinistar je, osvrnuvši se na deo Stretagije koji se odnosi na analizu stanja u srpskoj kulturi, rekao da nema tragičnih situacija, ali da sve može biti mnogo bolje.\n"Nismo zapazali posebnu neuralgičnu tačku. Nema tragičnih situacija, ukoliko tragičnim ne nazovemo kašnjenje sa rekonstrukcijom Narodnog muzeja i Muzeja savremene umetnosti ili loše stanje u pojedinim ustanovama kao što je pozorište u Vranju", kazao je Vukosvaljević.\nUsvajanje na jesen\nMinistar je rekao da očekuje da ovakva ili nešto izmenjena Strategija bude usvojena na jesen čime će Srbija prvi put u svojoj istoriji dobiti Strategiju kulturnog razvoja.\n"Time će Srbija stati rame uz rame sa većinom evropskih zemalja, koje su u poslednjih 10 godina dobile strategije. Tako će se Srbija priključiti porodici država koje na strateški način tretiraju svoju kulturu", kazao je Vukosavljević.\nU poslednjoj fazi je i izrada Akcionog plana kojim će se precizirati vremenski okvir za realizaciju svega što je predviđeno Strategijom, kao i institucije koje će biti zadužene za realizaciju i način praćenja toga.\nBiće određene i ustanove koje će biti zadužene za predlaganje rešenja za prevazilaženje problema koji se budu javljali u procesu realizacije predloga, a plan je da se periodično izrađuju operativni planovi, s ozbirom da je u pitanju period od 10 godina.\nVukosavljević je rekao da su na izradi nacrta Strategije radili zaposleni u Ministarstvu kulture, da su kontaktirali 24 ustnove kulture, zatim Nacionalni savet za kulturu, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Sekretarijat za javne politike Vlade Srbije, Kancelariju za Kosovo i Metohiju, Upravu za saradnju sa crkvama i verskim zajednicama Ministarstva pravde, predstavnike nacionalnih manjina i nezavisne kulturne scene.\nRazmatrane su strategije Hrvatske, Nemačke, Mađarske, Rusije, Crne Gore i ministar je naglasio da "nisu prepisivali rešenja", ali nisu pokušavali ni da po svaku cenu budu inovativni.\nZa dve sedmice bi trebalo da bude održana prva javna rasprava, a Vukosavljević očekuje da se javne debate okončaju početkom jula.\n"Mi ne namećemo rešnje, već predlažemo i stvaramo uslove da stvari funkcionišu. Nemamo alate da izdajemo naredbe i kontrolišemo rešenje, neophodno je da se poveća odgovornost svih subjekata u kulturi", rekao je Vukosavljević.\nPomenuo je i da mediji imaju veliku odgovornost kada je kultura u pitanju i najavio da će do kraja godine biti usvojena medijska strategija.


Vesti online / Vesti / Srbija / Dve godine i dve zemlje biće ključne za ulazak Srbije u EU\nDve godine i dve zemlje biće ključne za ulazak Srbije u EU\nMora li Srbija pred vratima Brisela da čeka do 2025. godine, kao što skeptici predviđaju, ili bismo i mi mogli da prođemo kao, recimo, Slovačka koja je "brzinski" ušla u Evropsku uniju ili Bugarska i Rumunija, čiji je ulazak bio oročen?\nMože li Srbija ubrzano do EU?\nU pravo vreme, u trenutku kada EU obećava da će se posle Bregzita (2019) posvetiti proširenju, predsednik Srbije zatražio je od visoke predstavnice EU Federike Mogerini da Brisel ubrza pregovarački proces Srbije i da oroči datum za ulazak Srbije u njene redove.\nBaš ovakvo iskustvo nijedna država na putu ka EU nije imala, ali slična jesu nekoliko. Posle svega dve godine pregovaranja i još dve čekanja, Slovačka je ušla u Uniju, dok je put Bugarske i Rumunije trajao nešto duže - sedam godina, ali im je unapred najavljeno kada će postati punopravne članice, baš kao što to traži i Vučić.\n* "Srbija neutralna? Može, ali..."\n* Islamizacija Balkana: Turci se vratili, a Evropa ćuti\n* Ruski stručnjak za Balkan: Putinu ne smeta da Srbija uđe u EU, Zapad ima veći uticaj na Beograd\n- Ovi primeri nisu uporedivi. Prvo, Slovačka je imala jaku političku podršku Brisela, a celo istočnoevropsko proširenje je odrađeno na osnovu obećanja da će se usvojeni zakoni i planirane reforme biti sprovedeni. I šta se dogodilo? Već 10 godina su Rumunija i Bugarska u mehanizmu praćenja reformi i još nisu u Šengenu. Od Srbije (i svih drugih novih članica) će se sasvim sigurno zahtevati da sprovede ozbiljne reforme i donose ozbiljne zakone i pokaže sposobnost za implementaciju pre ulaska - objašnjava Vladimir Međak iz Evropskog pokreta, koji je do skoro bio član Pregovaračkog tima za pristupanja EU.\nZa dve godine znaćemo kad ulazimo u EU\nMeđak navodi da bi i zbog trke sa Rusijom i Turskom za uticaj na Zapadnom Balkanu Srbija i Crna Gora, naravno u slučaju da sprovedu potrebne reforme, mogle ubrzano da uđu u Uniju.\n- I to oročavanje je veoma važno, jer morate da imate neku vremensku odrednicu. Na primer, oko organizovanja Uprave za agrarna plaćanja, koja mora da bude spremna pre ulaska u EU, a u njoj će biti zaposleno na hiljade ljudi. Ili, ulaganja u životnu sredinu od oko 10 milijardi evra, a nije svejedno da li ćete to izdvajati iz svog budžeta ili iz evropskih fondova na koja imate prava ako postanete članica - ističe Međak.\nI drugi sagovornik "Blica", Dragan Đukanović iz Instituta za međunarodne odnose, smatra da EU neće gledati kroz prste Srbiji ako ne ispuni uslove, ali i da jačanje uticaja Rusije i Turske u ovom delu Evrope može da je natera da ubrza pregovarački proces.\n- Odluke se donose iz geopolitičkih razloga i zato su Bugarska i Rumunija, donekle i Hrvatska, ušle u EU, iako nisu ispunjavale uslove. Najbitinije je da postoji politička spremnost da nas prime i u tom slučaju u EU ubrazno neće ići samo Srbija, već i još neke zemlje Zapadnog Balkana - objašnjava Đukanović.\nČlanstvo najranije 2023. godine\nKljučna godina svakako će biti 2019, posle Bregzita, kada bi Srbija trebalo da dobije i prelazna merila za zatvaranje poglavlja 23 i 24, posle čega ćemo znati koliko će još trajati pregovarački proces, kao i kada ćemo okvirno ući u EU. Važan indikator biće i budžet EU koji se priprema 2020, za period od 2021. do 2026, iz kojeg će se znati da li Brisel planira proširenje u tom periodu.\nDobro upućeni sagovornici "Blica" smatraju da, kako sada stvari stoje, poglavlja ne možemo zatvoriti pre 2021. godine, a onda su nam potrebne još dve godine za ratifikaciju sporazuma o pristupanju u svim državama članicama.\nAleksandra Joksimović iz Centra za međunarodne odnose kaže da Srbija mora da bude spremna na obrte u spoljnoj politici, koji su u poslednje vreme česti. Ona navodi da se EU polako konsoliduje i da je spremna da se vrati Zapadnom Balkanu.\n- Vreme je da se izađe sa otvorenim kartama: da Srbija kaže da je spremna da u kratkom periodu ispuni ono što se od nje traži, a da EU odgovori da će u određenom roku postati članica. Važno je da nastavimo da sprovodimo ekonomske reforme i da region napreduje, a kad je u pitanju Kosovo da sa naše strane primenjujemo ono što je dogovoreno. Čini mi se da vlada svest u EU da se Srbija u tom slučaju ne zaustavlja u evrointegracijama - kaže Joksimovićeva za "Blic".\nSa pravom tražimo ubrzanje\nJadranka Joksimović, ministarka za EU, navodi za "Blic" da nam je svakako potreban neki precizniji vremenski okvir, kakav god bio, da bismo i mi u odnosu na potrebe pregovaranja prelaznih perioda za neke oblasti (na primer, životne sredine, bezbednosti hrane iili poljoprivrede) mogli da planiramo aktivnosti, ali i budžet.\n- Pokazali smo ozbiljnost kao država kandidat, dobre rezultate u brojnim oblastima, ali i političku volju za reforme i partnerstvo sa EU, važnu ulogu u regionalnoj stabilnosti, što je takođe važno za EU. Zato predsednik Vučić sa puno kredibiliteta i rezultata, ali i spremnosti nove vlade na dalje reforme, očekuje ubrzanje pregovaračkog procesa. Ubrzan proces u našem slučaju znači otvaranje svih poglavlja za koje smo u datom trenutku spremni i zatvaranje kada najveći deo stadarda iz poglavlja budu usvojeni - navodi Joksimovićeva.\nNakon zahteva Vučića za ubrzanjem procesa pristupanja Srbije EU, oglasila se i Maja Kocijančić, portparolka Evropske komisije. Ona je rekla da brzina i datum ulaska Srbije u EU zavise prvenstveno od njenog napretka u primeni reformi i normalizacuje odnosa sa Kosovom.\n- Pozitivno smo razumeli nastojanja Srbije i radićemo zajedno kako bi ojačali i ubrzali pristupni proces - poručila je Kocijančićeva.


Aleksić: Pravda u Srbiji je spora i skupa za građane - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Aleksić: Pravda u Srbiji je spora i skupa za građane\nPostavljeno 9. December 2018.\nValjevo, 9 decembar 2018. (Aleksandar Milijašević, Dijalog Net) – 70 godina je prošlo od kako je na Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija usvojena Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima.\nOvaj dokument je prvi sveobuhvatni instrument zaštite ljudskih prava koji se smatra međunarodnim standardom ljudskih prava.\nO ljudskim pravima, o mehanizmima zaštite i ostvarenja koje građani i građanke Srbije mogu koristiti, za Dijalog Net govori Saša Aleksić, advokat iz Valjeva i član Odbora za ljudska prava Valjevo.\nAleksić ocenjuje da su ljudska prava i njihova zaštita u Srbiji, deklarativno, predviđena i normativno uređena. Propisane mehanizme zaštite i ostvarenja ljudskih prava su, kaže Aleksić, za građane tromi, često i komplikovani. Pored toga su neretko nedelotvorni, a nadasve spori i nedostižni.\nNa pitanje da prokomentariše načine kako građani mogu da zaštite i ostvare svoja ljudska prava, Aleksić odgovara da su suviše birokratski i da se građani, u eri sve više promovisane digitalizacije i dobre uprave, i dalje suočavaju sa sindromom „FT1P“ ili „fali ti još jedan papir“.\nAleksić navodi da su se nezavisne institucije u Srbije pokazale kao efikasan „alat“ koji stoji na raspoalganju građanima u postupcima zaštite i ostvarenja ljudskih prava.\nNažalost, konstatuje naš sagovornik, država uspešno pasivizuje i anestezira ove institucije. Najčešći oblik anesteziranja je izbor funkcionera koji nisu dorasli zadatku zaštite ljudskih prava, ukazuje Aleksić i dodaje da se rad u nezavisnim institucijama, ponekad, tretira kao dobro plaćeno mesto.\nOvu tvrdnju možemo potkrepiti i činjenicom da se u Narodnoj skupštini Srbije, u prethodnim godinama, češće debatovalo i licitiralo o zaradi čelnika nezavisnih institucija nego o izveštajima ovih institucija i stanju ljudskih prava iz njihove nadležnosti.\nAdvokat Aleksić prenosi iskustva iz sudnica i ukazuje na sporu pravdu. On ocenjuje da uzrok sporosti leži u nerazumno dugim suđenjima. On kaže da su ljudska prava nekada imale jednostavniju zaštitu i da se do satisfakcije dolazilo za par meseci. Ako bi se građanin osmelio da podnese pritužbu na dužinu suđenja, procedura se komplikuje nepotrebnim radnjama i sam postupak, u tom slučaju, traje po 18 meseci i više.\n„Kakva je to pravda“, postavlja pitanje advokat Aleksić.\nLjudsko dostojanstvo i jednakost predstavljaju dve ključne vrednosti koje su u samom epicentru ideje o ljudskim pravima. S tim u vezi, ljudska prava se mogu razumeti kao skup osnovnih standarda neophodnih za dostojanstven život, dok se univerzalnost ljudskih prava zasniva na činjenici da su svi ljudi jednaki.\nDržavni službenici, kao ključni akteri za sprovođenje zakona, ali i za tumačenje zakona (kao što su najviše sudske instance) prečesto staju na stranu države ili onoga ko krši ljudska prava dok se pojedinac marginalizuje, kaže Aleksić.\nOn konstatuje da se ljudi unižavaju u pokušaju da zaštite ili ostvare, neko od svojih ustavom zajemčenih prava, a da pripadnost nekoj društvenoj grupi ili organizaciji (politička stranka) ima neku vrstu prednosti u odnosu na pojedinca.\nDa bi građanin zaštitio i/ili ostvario neko svoje ljudsko pravo, neophodno je da pomoć zatraži od države.\nNaš sagovornik tvrdi da su „usluge“ države, u tim slučajevima, veoma skupe i dodaje da su sudske takse postale visoko profitabilna delatnost države. To potkrepljuje i činjenicom da sudska taksa na tužbu i odluku za uobičajen i prosečan sudski spor iznosi oko 26.000 dinara.\n„Ako znamo da zvanični podaci govore da je Minimalna neto zarada za decembar 2018. iznosi 24.024 dinara, onda nisu bez osnova pritužbe građana da mogu da se sude samo oni bogati“, kaže Aleksić.\nOvaj tekst je nastao u okviru zagovaračkih aktivnosti koje udruženje građana Dijalog realizuje u okviru projekta „Unapređenje zakonskog okvira i politika za ostvarivanje ravnopravnosti i monitoring njihove primene u praksi“, koji finansira Evropska Unija preko EIDHR, a sprovode partnerske organizacije The Equal Rights Trust – ERT iz Londona, Praxis i Sandžački odbor za zaštitu ljudskih prava i sloboda.\nTagsljudska pravaSaša Aleksić\nPredhodno Savet Evrope: Srbija hitno da usvoji zakon o nestalim bebama\nSledeće Stjepanović: Srbija je bila duboko uključena u ratove u Hrvatskoj i u Bosni i Hercegovini\nTop Tags evropske integracije vladavina prava Društvo Politika Civilno društvo lokalna samouprava Evropska komisija konkurs Vlada Republike Srbije Srbija i Evropska unija mladi Pravosuđe mediji Evropska unija OCD


Iz ove zemlje nam dolazi 1.600 kompanija, a sada HODAJU PO TANKOJ ŽICI: Zapošljavaju 50.000 ljudi u Srbiji, a ekonomija im postaje sve "UMORNIJA"\nItalija je trpela i zdravstveno i ekonomski i tokom prvog talasa pandemije, a danas su i život i standard u ovoj zemlji dodatno uzdrmani pooštravanjem mera zaključavanja. I sve to je poruka i za Srbiju u kojoj radi 1.600 kompanija iz Italije.\nItalija je i naš drugi najveći spoljnotrgovinski partner, odmah posle Nemačke, a još je niz činjenica koje nas ekonomski povezuju.\nItalijanske firme u Srbiji zapošljavaju više od 50.000 radnika, od čega 39.000 neposredno zaposlenih i 12.000 angažovanih kao spin-off i lizing osoblje. Iz ove zemlje nam stižu i značajne investicije, i to vrednosti oko 154 miliona evra.\nPrema podacima Udruženja italijanske privrede Konfindustrija, u Srbiji su prisutne kako velike italijanske kompanije tako i dosta malih i srednjih preduzeća. Rade u brojnim sektorima - poljoprivredi, automobilskom, tekstilnom sektoru i proizvodnji odeće, informacionim tehnologijama. Ima ih i u izradi industrijskih proizvoda, uslugama u oblasti konsaltinga i ugostiteljstva, kao i bankarskom i osiguravajućem sektoru.\nEkonomisti su saglasni da će Srbija svakako osetiti posledice koje nose evropske ekonomije. Ističu to praktično od početka panedemije govoreći da Srbija "nije pusto ostrvo" i da uveliko zavisi od spoljnih partnera, i to pre svega Italije i Nemačke.\nProfesor na Ekonomskom fakultetu, Univerziteta u Beogradu, Ljubodrag Savić još je u martu ocenio da bi, između ostalih, posledice mogla da trpi naša automobilska industrija, kao najveća investicija iz Italije, i to u smislu održavanja proizvodnje.\n"Mnoge komponente za automobile dolaze iz Fijatovih fabrika u Italiji, a imamo i dosta italijanskih fabrika koje proizvode određene delove, sedišta ili kablove za automobile. Prekid tog lanca snabdevanja svakako će uticati na funkcionisanje fabrika. Glavni problem je snabdevanje", ocenio je Savić.\nKako je dodao, iskustva govore da kriza često donosi smanjenje zaposlenih u filijalama van matičnih zemalja. Tako je, na primer, prilikom velike krize 2008. godine francuski predsednik rekao – "smanjićemo radnu snagu zbog manje tražnje", a to se odnosilo na poslove u Rumuniji i Bugarskoj.\nŠta se sada dešava u Italiji\nItalijanske vlasti do nedavno su se trudile da ne "zaključavaju" svoju državu u potpunosti, ali to je sve teže održati.\nNaime, kako je pisao list Forin u opširnoj analizi o stanju italijanske ekonomije, tamošnja vlada "hoda po tankoj žici" kako se zahuktava kriza korona virusa.\nList je naveo da su slogani o otpornosti ekonomije, promovisani tokom prvog talasa pandemije, ustupili mesto osećanju umora, koje se prelilo u bes krajem oktobra, kada je vlada najavila novo zatvaranje.\nProtesti, koje su u oktobru i novembru predvodili vlasnici malih preduzeća i restorana, kao i samozaposleni profesionalci i sezonski radnici u ugostiteljskom i turističkom sektoru, za sada nisu prerasli u masovni pokret, delom zbog toga što je vlada brzo najavila nove pakete ekonomskog spasavanja za one iz tih kategorija delatnosti koje nove mere pogađaju. Ipak, nezadovoljstvo je opipljivo, a vlada je suočena sa izazovom balansiranja između zaštite zdravlja građana i ekonomije zemlje.\nItalijanska centralna banka procenjuje da će suvereni dug zemlje, koji je već drugi po veličini u Evropskoj uniji, iza grčkog, dostići 158 odsto BDP kako se kriza bude zahuktavala. Iako se italijanski dug povećava, on ipak košta manje, jer se kamate drže na niskom nivou.\nIz ove zemlje nam dolazi 1.600 kompanija, sada HODAJU PO TANKOJ ŽICI, a pomoć na koju su svi računali zaobišla je dve velike kategorije


Otvaranje rekonstruisanog objekta Stare banje na Dan opštine Obrenovac\nIzvor: Gradska opština Obrenovac | Obrenovac, 11.12.2020.\nLjubitelji banjske vode, nakon otvaranja novog objekta, imaće na raspolaganju promotivni period, kada će moći besplatno da koriste obnovljeno banjsko kupatilo.\nU nedelju, 20. decembra, kada se i tradicionalno obeležava Dan opštine Obrenovac, planirano je svečano otvaranje novog rekonstruisanog objekta Stare banje. Ljubitelji banjske vode, nakon otvaranja novog objekta, imaće na raspolaganju promotivni period, kada će moći besplatno da koriste obnovljeno banjsko kupatilo.\n– Od 2012. godine počela je izrada projektne dokumentacije, Javno komunalno preduzeće Obrenovac, Javno preduzeće za izgradnju Obrenovca i Gradska opštine Obrenovac tada su doneli odluku da se otpočne i sa investiranjem u izgradnju objekta, te su u izgradnju objekta od 2017. godine do sada opština Obrenovac i Grad Beograd, uložili skoro 90 miliona dinara, što je rezultiralo objektom, koji će biti vrlo reprezentativan – naveo je Marošanin.\nOn je ovom prilikom istakao da postoji jasan cilj, da Obrenovac ne bude isključivo poznat kao energetski grad i kao grad u kome se nalazi fabrika Meita, već da postane poznat i kao banjski centar, za šta postoje uočljivi kapaciteti.\nPrema rečima direktora Javnog komunalnog preduzeća Obrenovac, Institut za javno zdravlje i Institut za rehabilitaciju, 2012. godine kada je rađena analiza banjske vode,ukazali su na izuzetan kvalitet vode kojom ova banja raspolaže, što je kako on kaže pružilo pozitivan doprinos realizaciji projektne ideje koja se odnosila na rekonstukciju objekta Stare banje.\nJavno komunalno preduzeće Obrenovac i Gradska opština Obrenovac promovisaće obnovljen objekat Stare banje, te će svi korisnici banjskog kupatila koji se budu prijavili, moći da iskoriste promotivni period, od 21. decembra i tokom januara naredne kalendarske godine i besplatno koriste banjsko kupatilo.\nZainteresovani korisnici banjske vode, mogu podneti svoje prijave za vaučere za promotivno korišnjenje banjskog kupatila, od ponedeljka, 14. decembra u kancelarijskom prostoru novog objekta Stare banje.\nKorisnicima će upotreba rekonstruisanog banjskog kupatila od februara naredne godine, biti naplaćivana, a kako ističu iz Javnog komunalnog preduzeća Obrenovac, svi ljubitelji banjske vode, moći će da uživaju u njenim blagodetima tokom cele godine.\nMarošanin je iskoristio priliku i najavio otvaranje prve prodavnice suvenira u opštini Obrenovac.\n– Od 21. decembra biće otvorena i prodavnica suvenira gde ćemo promovisati sve naše male privrednike, a od nove godine u planu je i raspisivanje konkursa za suvenir Obrenovca – istakao je Marošanin.


Reporteri bez granica pozvali Crnu Goru da oslobodi Martinovića - IndeksOnline.rs\nNaslovna REGION Crna Gora Reporteri bez granica pozvali Crnu Goru da oslobodi Martinovića\nReporteri bez granica pozvali Crnu Goru da oslobodi Martinovića\nPARIZ – Reporteri bez granica (RSF) i njihovi partneri pozvali su danas crnogorsko pravosuđe da definitivno oslobodi novinara Jova Martinovića, kojem će 8. oktobra biti izrečena presuda u ponovljenom suđenju.\nPonovljena osuđujuća presuda crnogorskom novinaru Jovu Martinoviću podrivala bi slobodu medija u zemlji i kao takva bila bi nespojiva sa pristupanjem Crne Gore EU, navodi se u saopštenju Reportera bez granica (RSF) i još sedam organizacija.\nOni pozivaju Viši sud Crne Gore da u potpunosti uzme u obzir ogromne dokaze o nevinosti novinara i oslobodi ga.\nNavodi se da je Martinović doživeo sudski progon umesto zaštite, od kada je uhapšen pre pet godina, dok je istraživao trgovinu oružjem na Balkanu.\nKaže se da mu je uskraćeno pravo na sprovođenje postupka i da je proveo 15 meseci u istražnom zatvoru pre nego što ga je Viši sud Crne Gore u januaru 2019. osudio na 18 meseci zatvora zbog trgovine marihuanom i zločinačkog udruživanja.\n“Uvereni smo da je Jovo Martinović, koji je bio u kontaktu sa kriminalnim mrežama samo u svrhu svog novinarskog izveštavanja, nevin”, saopštili su RSF.\nOdgovornost na sudijama je velika: obnovljena osuđujuća presuda za Martinovića podrila bi slobodu medija u zemlji i kao takva bila bi nespojiva sa pristupanjem Crne Gore EU, za šta su nezavisnisnost i pluralizam mediji ključni uslov, tvrde RSF.\nOni podsećaju i da je u poslednjoj deceniji, retko koji novinar u državi članici EU, zemlji kandidatu ili potencijalnom kandidatu – sa izuzetkom Turske – proveo toliko vremena u zatvoru, jer je “samo radio svoj posao”.\nRSF su pozvali sudije da se založe za slobodu medija i ljudska prava u Crnoj Gori i oslobode Jovu Martinovića.


URA: Od danas dostupan zvanični web sajt Dritana Abazovića na tri jezika - Ulcinj info\nURA: Od danas dostupan zvanični web sajt Dritana Abazovića na tri jezika\nNa trojezičnom web sajtu dritan.me, od danas možete pratiti sve aktivnosti iz političke i naučne karijere potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića, saopšteno je iz njegove partije URA.\n“Uz foto i video sadržaj, čitaoci web sajta će moći da prate svakodnevni rad potpredsjednika Vlade i predsjednika Građanskog pokreta URA”, navode iz ove partije.\nKako su dodali, sajt daje na uvid njegove stručne radove iz oblasti politikologije, prezentuje predavanja i konferencije na kojima je učestvovao, ali i njegovu doktorsku disertaciju „Kosmopolitska kultura i globalna pravda“, koju možete pročitati online.\n“Na sajtu dritan.me možete pročitati i biografiju Abazovića, detalje iz njegovog privatnog života i djetinstva, ali i gdje je sve sticao obrazovanje. Pročitaćete i citate koji su obilježili političku angažman aktuelnog potpredsjednika Vlade i pogledati najupečatljivije medijske nastupe Abazovića. Takođe, sajt prati i zvanična vajber zajednica koja je kreirana u cilju što lakšeg informisanja javnosti o najaktuelnijim aktivnostima Dritana Abazovića. Uz jasno definisana pravila komunikacije, vajber zajednica je otvorena za komentare građana sa ciljem jačanja dijaloga i kvalitetne rasprave o najaktuelnijim političkim temama”, saošteno je iz URA-e.\nLink za vajber zajednicu: https://invite.viber.com/?g2=AQA0H%2FoNoE18zU15a1p8Yg6%2BNAxf2DgjdAgGgtf1vdYsFuqHLzXSDGylTiNlHs3c


Novembarski probni završni račun - Računovodstvo AKTIVA sistem\nRaditi probne završne račune tokom godine je preporučljivo – uraditi probni završni račun sa mesecom novembrom, moglo bi se reći da je obavezno. Potrebno je sa što većom tačnošću proceniti poslovni rezultat firme, dobit ili gubitak, te u preostalih mesec dana preduzeti potrebne radnje kako bi dobijeni rezultat odgovarao poslovnim interesima preduzetnika.\nIskazivanje gubitka u poslovanju je povoljno sa poreskog aspekta: nema poreza na dobit, niti poreza na prihod od samostalne delatnosti, izuzev u vanrednim slučajevima, kada i pored finansijskog gubitka, u poreskom bilansu, privredni subjekt ima iskazanu dobit i poresku obavezu.\nMeđutim, osim što je to jasan signal da nešto nije u redu sa položajem firme na tržištu, iskazivanje gubitka u poslovanju, preduzetniku najčešće zatvara vrata banaka u postupku dobijanja kredita.\nAko preduzetnik nema nameru obraćati se bankama za kredite, a smatra da mu je gubitak nastao zbog prolazno loše situacije na tržištu, povećanih rashoda prilikom pokretanja posla ili nekih drugih većih izdataka u tekućoj godini, odnosno zbog drugih opravdanih ali prolaznih razloga, treba imati u vidu povoljnost da ostvareni gubitak umanjuje oporezivu dobit u narednim godinama. Jedna od najčešćih grešaka preduzetnika prilikom pokretanja posla jeste da u prvoj godini, ili u prvim godinama, ne prikažu u knjigama sve rashode kako bi izbegli iskazivanje gubitka, a kada u idućim godinama ostvare dobit moraju na nju platiti porez.\nIskazivanje dobiti, naročito velike dobiti, prvenstveno znači i veliki porez na dobit.\nKod preduzeća dobit je oporezovana sa 15% poreza na dobit i sa još 15% poreza kada se ta dobit podiže sa tekućeg računa. Ostvarena dobit osnivačima ne ulazi u prijavu za godišnji porez na dohodak građana.\nKod preduzetnika porez na dobit se plaća po stopi od 10%. Ako preduzetnik nije prijavio isplaćivanje lične zarade, onda će mu ostvarena dobit ujedno biti i osnovica za obavezne socijalne doprinose po stopi od 36%, odnosno 24% ako je preduzetnik zaposlen pa radnju vodi iz radnog odnosa, a ako je prijavio ličnu zaradu onda su mu mesečno plaćeni doprinosi uz ličnu zaradu ujedno i konačna obaveza.\nU situaciji kada preduzetnik ostvari veliku dobit čeka ga još i 10 % godišnjeg poreza na dohodak građana na iznos dobiti iznad cca 2,5 miliona dinara, odnosno 15% na deo dobiti iznad cca 3.5 miliona dinara. Jer, za razliku od dobiti koju ostvare privredna društva i koja njihovim osnivačima ne ulazi u osnovicu za godišnji porez na dohodak građana, ostvarena dobit kod preduzetnika ulazi u tu osnovicu.\nIskazivanju poslovnog rezultata treba posvetiti odgovarajuću pažnju\nTačno je da rezultat koji je stvaran jedanaest meseci ne može se radikalno menjati u zadnjih mesec dana, ali se mogu preduzeti značajni koraci.\nTako, moguće je narednih mesec dana iskoristiti da se napravi 0,5% troškova reprezentacije i do 10% troškova reklame u odnosu na ukupan godišnji prihod. Moguće je i iskoristiti mogućnost isplate Poklona deci zaposlenih ili isplate jubilarne nagrade zaposlenima.\nRazni troškovi održavanja za koje preduzetnik određujete vreme kada će ih obaviti, mogu se uraditi upravo sada, pred kraj godine, te tako povećati rashodi i smanjiti dobit.\nPreduzetnici mogu, i trebaju, svu svoju imovinu koju koriste u poslovne svrhe da iskažu u poslovnim knjigama i da po tom osnovu obračunaju amortizaciju koja takođe smanjuje dobit.\nZa sve zaposlene koji su bili na službenim putovanjima u zemlji i inostranstvu treba proveriti da li su podneli obračune dnevnica i drugih troškova takvih putovanja.\nAko preduzetniku neko od dobavljača nije dostavio fakturu za isporučenu robu ili izvršene usluge treba istu zatražiti kako bi se iskazala u troškovima poslovanja.\nTakođe, ukoliko probni obračun pokaže da će preduzetnik ostvariti neki sitan gubitak, a to ne želi, u poslednjem mesecu još uvek može odraditi neki posao, prodati robu ili gotove proizvode, pružiti uslugu i slično i iskazati pozitivan rezultat.\nNedozvoljeno umanjivanje poreskih obaveza zakonom je oštro sankcionisano\nNije na odmet istaći da su gore spominjani postupci smanjivanja/uvećavanja dobiti u skladu sa propisima i da se ovde sve vreme govori samo o takvim postupcima. Umanjivanje dobiti, a time i poreza na dobit na nedozvoljen, nezakonit način, zakonski je sankcionisano kaznama koje se mere stotinama hiljada dinara, a u nekim slučajevima to je i krivično delo. Dobro poznavanje propisa omogućava preduzetniku i njegovom računovođi da na zakonit način iskoriste sve predviđene olakšice i pogodnosti. To ne sme biti, kako se kaže “traženje rupe u zakonu”, niti pribavljanje fiktivne dokumentacije, već planski, analitički, sistematski pristup podešavanju poslovnih aktivnosti sa ciljem iskazivanja za preduzetnika povoljnog poslovnog rezultata. Nepoznavanjem propisa i prepuštanjem da poslovni rezultat “izbaci kompjuter” može dovesti do neprimereno velikih poreskih opterećenja. To su ujedno i situacije kada se u praksi najčešće i poseže za nedozvoljenim načinima umanjivanja poreskih obaveza, što je veoma često hod po vrlo tankom ledu.\nSkrštenih ruku čekati kraj decembra nije dobar izbor\nZaključivanje fiskalnih kasa 31. decembra, sa jedne, i predaja PDV obračuna najkasnije do 15. januara, sa druge strane, praktično onemogućavju preduzetnicima bilo kakve naknadne aktivnosti kojima mogu korigovati poslovni rezultat. Posle tih datuma manevarski prostor svodi se u područje simboličnog.\nTreba imati na umu da se, što zbog božićnih, što zbog novogodišnjih praznika, oko Nove godine u administraciji prilično malo radi, da sa 15. januarom PDV obračune predaju i mesečni i tromesečni obveznici što kod administracije stvara posebnu zauzetost, da se u tom istom periodu obavljaju uobičajeni godišnji popisi (inventari) što remeti uobičajeni ritam rada kako kod zaposlenih kod preduzetnika tako i kod njegovih poslovnih partnera.\nZakonski krajnji rok za predaju izveštaja o izvršenom redovnom godišnjem potpunom popisu imovine i obaveza do 30. januara još je jedan od razloga koji sužava vremenski manevarski prostor preduzetniku oko korigovanja poslovnog rezultata.\nZbog svega navedenog jasno je da su druga polovina novembra i prva polovina decembra optimalno vreme za preduzimanje aktivnosti oko sagledavanja godišnjeg poslovnog rezultata, a ne kraj decembra ili početak januara. Da i ne spominjemo ostavljanje tog tako važnog posla za kraj februara i početak marta, ili čak i do kraja juna, kada je zakonski rok za predaju izveštaja državnim institucijama.\nOsnovni propisi koji regulišu ovu oblast:\n– Zakon o porezu na dobit pravnih lica\n– Zakon o prezu na dohodak građana


Mihajlović: Neophodne hitne investicije u elektroenergetski sistem\nPOČETNA NACIONALNE VESTI Mihajlović: Neophodne hitne investicije u elektroenergetski sistem\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je na sednici vlade da se Srbija i dalje nalazi u ozbiljnoj energetskoj krizi i da su potrebna velika i hitna investiranja u elektroenergetski sistem.\n“Neophodne su velike i hitne investicije i u EMS, i u EDS, posebno u EPS. Elektrodistribuciji Srbije je potrebno mnogo više novca za održavanje distributivne mreže, da bismo mogli mirno da dočekamo svaku zimu, a ne odjednom skoro 130 hiljada ljudi ostane bez struje, i da više od dve hiljade megavata bude van sistema. Potrebna su sredstva i za EMS, a da ne govorim o Elektroprivredi Srbije koja 30 godina nije izgradila nijedan kapacitet”, rekla je Mihajlović.\nOna je sednici vlade otvorenoj za javnost, kojoj je prisustvovao i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, rekla da će ova situacija da potraje i duže, da su odvojena velika sredstva za nabavku dodatnih količina mazuta, kao i za uvoz električne energije.\n“Predsednik je u pravu kada kaže da treba da razmatramo i kupovinu kapaciteta van granica Srbije, ali da vidimo koji su to energetski kapaciteti. Svakako je potrebno da ulažemo u kapacitete kod nas i da sprečimo da se ovakve krize ponove”, kazala je ministarka.\nIstakla je da će neke odluke morati da se donose kada je reč o planiranju i upravljanju elektroenergetskim sistemom.\nPRETHODNI ČLANAKTeško se diše u Požarevcu, vazduh zagađen\nSLEDEĆI ČLANAKVučić: Lek protiv korone stigao u Srbiju


Broj pronadjenih dozvola je: 11\nSvrha ove procedure je da se dobije potvrda o upotrebi za gotove predmete, što znaci da objekt / objekat ispunjava sve uslove za njegovu upotrebu, ispunjeni su svi zahtjevi iz dozvole za gradnju. Sagr...\nSvrha ove procedure je da se osigura da su zgrade bezbedne i da se pridržavaju Plana o izgradnji. Gradjevinska dozvola osigurana da je Vaša zgrada izgradena na pravom mestu. Dozvola takode poboljšava ...\nSvrha ove procedure je sprecavanje ili smanjenje negativnog efekta predloženih aktivnosti ili privremenih objekata odnosno doprinošenje ocuvanju i poboljšanju kvaliteta životne sredine, zaštita zdra...\nSvrha ove administrativne je integrisano sprecavanje i kontrola zagadenja, poboljšanje kvaliteta životne sredine, zaštita zdravlja ljudi i poboljšanje kvaliteta života.\nSvrha ove procedure je da kroz planove i programe obezbedi visok stepen zaštite životne sredine i zdravlja ljudi.\nSvrha ove administrativne procedure je uredivanje kriterjuma za dobijanje ekološke dozvole kako bi se sprecili i umanjili negativni efekti po životnu sredinu od strane javnih i privatnih aktivnosti


::: ekapija - Letovi Niš-Trst od aprila 2013. :::\nLetovi Niš-Trst od aprila 2013. Ponedeljak, 13. 08. 2012.|16:02 | Izvor: Južne vesti en Od aprila 2013. godine avioni iz Niša leteće jednom nedeljno za Trst, saopšteno je iz uprave italijanskog aerodroma "Aeroporto Friuli Venezia Guilia".\nAvioni kompanije "Mistral Air" leteće na ovoj realciji, a karte za novu liniju trebalo bi da budu u prodaji preko italijanske turističke agencije "Balkan Express".\nOva kompanija, koja se primarno bavi teretnim i poštanskim saobraćajem, u vlasništvu je italijanskih pošta (Posta Italiana), a za potrebe turističkih agencija često obavlja i putnički čarter saobraćaj. Vest je za portal Aviokarta.net potvrdio i direktor niškog aerodroma "Konstantin Veliki" Dragan Bugarinović.\n- U pitanju je projekat Evropske unije, čiji smo mi aktivi učesnici od početka. Linija Niš-Trst se u istraživanjima tržišta pokazala kao potencijalno uspešna. Još nemamo sve detalje u vezi sa najavljenim letom. Planirano je i pokretanje zajedničkog sajta preko koga bi se obavljala prodaja karata - izjavio je Bugarinović.\nOn je naglasio da ovu liniju neće subvencionisati Grad Niš, već da će to uraditi Evropska Unija.\nNova linija će biti deo međunarodnog projekta "Air Net" koji ima za cilj povezivanje regionalnih aerodroma.\nJačanje mreže jadranskih regionalnih aerodroma - Mostar u projektu AIR.NET\nJačanje mreže jadranskih regionalnih aerodroma - Niš u projektu AIR.NET\nVatru gase iz vazduha - Humanitarni centar u Nišu počeće da radi punim kapacitetom do kraja godine\nTri kompanije dobiće besplatno zemljište u Nišu\nBalkan express tour operator PESCARA\nAeroporto Friuli Venezia Guilia\nAerodrom Fruli Venecija Đulija\nletovi Niš Trst\nletovi Trst Niš