VLADIMIR BOŠKOVIĆ: I u godini pandemije, 99 odsto kompanija koristi faktoring - Nira Press\nPočetna » VLADIMIR BOŠKOVIĆ: I u godini pandemije, 99 odsto kompanija koristi faktoring\nVelika ruska trgovačka kompanija X5 ima 27 milijardi dolara prometa i posluje širom Rusije. To je značajan potencijal i šansa srpskim kompanijama da tamo nastupe, dok im Sberbanka može biti podrška u investicijama. Posle inicijative i martovske online konferencije u organizaciji Sberbank, prvi ugovori o poslovnoj saradnji sa proizvođačima iz Srbije su već potpisani. Faktoring je jedna od usluga koja je specijalno namenjena uvozno-izvoznim poslovima\nSberbank Srbija organizovala je 18. marta, uz podršku Sberbank International, još jednu uspešnu online B2B konferenciju na kojoj je osam srpskih kompanija predstavilo svoje proizvodne potencijale vodećem ruskom trgovinskom lancu X5. Posebno mesto u tim prezentacijama imali su organski i ekološki prihvatljivi proizvodi srpskih proizvođača, kao i proizvodi bez palminog ulja. I ovom prilikom je Sberbank Srbija sve učesnike upoznala sa uslugama i podrškom namenjenom kompanijama koje se bave izvozom na tržište Rusije, ali i izvozom na ostala tržišta sveta.\nVladimir Bošković, član Izvršnog odbora Sberbank Srbija, kaže u intervjuu za Magazin Biznis da je konferencija po uspešnosti nadmašila očekivanja organizatora i da se odmah startovalo sa poslovnom saradnjom. Već su potpisani prvi ugovori. Poseban naglasak na ovoj B2B konferenciji bio je na uslugama međunarodnog faktoringa, jer to rešenje koristi sve veći broj preduzeća i kompanija u Srbiji, a zahvaljujući tome proizvođači dodatno unapređuju svoju likvidnost i jednostavnije i brže naplaćuju potraživanja.\n– Nema sumnje da faktoring predstavlja zamajac za našu privredu. Jer, velika ruska trgovačka kompanija X5 ima 27 milijardi dolara prometa i posluje širom Rusije. To je značajan potencijal za plasman proizvoda i to može biti šansa našim kompanijama da tamo nastupe, dok im Sberbanka može biti podrška u investicijama. Posle ove naše inicijative, trgovinski lanac X5 već je potpisao ugovor o poslovnoj saradnji sa jednim proizvođačem iz Srbije, dok su u pripremi još tri značajna ugovora sa domaćim proizvođačima hrane. Nastavićemo da ohrabrujemo saradnju između kompanija u Srbiji i Rusiji i pozivamo sve domaće proizvođače koji planiraju plasman na tržištu Rusije, da nas kontaktiraju kako bi saznali sve pogodnosti koje smo spremni da im pružimo – ističe Vladimir Bošković.\n• Na koji način Sberbanka podržava saradnju srpskih i ruskih kompanija? O kojim proizvodima je reč i o kojim iznosima?\n– U ovim poslovima je umrežavanje ključna stvar. Sberbank Srbija nudi usluge i proizvode dokumentarnog poslovanja, akreditive, garancije za plaćanja, avansne garancije. U tome je naša snaga, jer nas partneri prepoznaju kao sponu sa Rusijom gde naša matična grupacija predstavlja najveću bankarsku grupu u Ruskoj Federaciji. Kompanijama je veoma bitna sigurnost plaćanja. Mi smo uveli međunarodni faktoring, kojim omogućujemo sistem plaćanja, a to je samo jedan od elemenata kojim osnažujemo saradnju sa kompanijama, u poslovanju sa Rusijom.\n• Da li Srbija ima dovoljne količine robe za izvoz na rusko tržište?\n– Za sada smo na početku saradnje koja može da se širi. Čak i kada bi sve kompanije u Srbiji proizvodile za Rusiju, ne bi mogle da zadovolje njihove potrebe, ali ovo je odličan početak. Potencijal je važan, a koristi od ovog posla će se multiplikovati. Srbija već ima jaku spoljnotrgovinsku saradnju sa EU, što ne znači da ne treba proširiti i izvoz u Rusiju. Utisak je da neke druge zemlje mnogo bolje koriste mogućnosti privredne saradnje sa Ruskom Federacijom nego Srbija. Zato je potrebno da proširimo saradnju i povećamo naš izvoz u Rusiju.


Od Hendlove Muzike na vodi do „mađarske Tine Tarner“ | Analitika - Informativni Portal\nUzbudljivo ljeto u Luštici Bay i zalivu Trašte\nOd Hendlove Muzike na vodi do „mađarske Tine Tarner“\nObjavljeno: 11. 06. 2019 - 21:04 Promjenite veličinu teksta: A A A\nIzvor: Lustica Bay\nDirektor tivatskog Centra za kulturu, Neven Staničić je istakao značaj partnerstva sa Lušticom Bay sa kojima zajednički rade na izgradnji kulturne ponude. Od 22. do 24 jula u Tivtu će se održati se festival kamernih orkestara iz Evrope iz Azije, Mediteranske note, a dva od sedam koncerta biće priređena u Luštici Bay. „Na stogodišnjicu izvođenja čuvene Hedlove kompozicije „Muzika na vodi“ koja je originalno izvedena na Temzi, mi ćemo na plaži Luštica Bej taj muzički spektakl prirediti 18.jula. Nastupiće 26 vrhunskih muzičara pod dirigentskom palicom Dimitrija Prokofjeva. To je prvi put da se u gotovo stotinu godina na taj način izvodi ovo djelo“, najavio je Staničić, dodajući da će publika u Luštici Bej imati priliku da pogleda 2 izvođenja obnovljene pozorišne predstave „Mediterano“, u saradnji sa festivalom Purgatorije.


SAD OSUDILE TEHERAN: Najmanje jedna osoba stradala u iranskom gradu tokom protesta protiv poskupljenja goriva! (FOTO) | Happy BSC portal\nSAD OSUDILE TEHERAN: Najmanje jedna osoba stradala u iranskom gradu tokom protesta protiv poskupljenja goriva! (FOTO)\nSAD su osudile Teheran zbog "upotrebe smrtonosne sile" i "strogih komunikacionih zabrana" protiv demonstranata koji protestuju zbog poskupljenja cena goriva u Iranu.\n- SAD podržavaju narod Irana u njihovim mirnim protestima protiv režima koji bi trebalo da ih vodi - navodi se u saopštenju Bele kuće koje je preneo Rojters.\nNajmanje jedna osoba stradala je pre dva dana u iranskom gradu Sirdžanu tokom protesta protiv poskupljenja goriva, dok je iranski vrhovni vođa ajatolah Ali Hamnei u nedelju podržao odluku vlade te zemlje da poveća cenu benzina za 50 odsto, a demonstrante je nazvao "razbojnicima" koje su strani neprijatelji gurnuli u nasilje.\nNjegov komentar je usledio nakon što su vlasti ukinule Internet širom Irana kako bi se ugušili protesti u nekoliko gradova, preneo je ranije AP.\nPOMOĆ BRISELA: Hrvatska za saniranje posledica zemljotresa u Zagrebu dobija 683,7 miliona evra\nGEJTS O VAKCINAMA "Skoro sve će biti DELOTVORNE i spremne za upotrebu do februara"\nKORONA VIRUS: U Severnoj Makedniji novih 387 slučajeva, preminulo 35 osoba\nDŽONSON: Nadam se vakcinaciji najugroženijih do Uskrsa


02.08.2016 u 11:35\nMarke u čast medalja na olimpijskim igrama\nPočevši od Olimpijskih igara u Helsinkiju 1952. godine, naša zemlja redovno, prigodnim izdanjima, obeležava najveći sportski događaj u modernoj istoriji. Nacrt za prvo izdanje maraka s temom olimpijade bilo je delo P. Gavranića, koji je na šest maraka prikazao sportske discipline: gimnastiku, trčanje, plivanje, boks, košarku i fudbal. Izdanje u čast Olimpijade u Melburnu 1956. godine nosilo je naziv „Olimpijska godina 1956”, a na osam maraka su se, umesto pet olimpijskih krugova, uz uobičajene motive sportskih disciplina, pojavili i simbolički prikazi životinja. Tako je marka od 100 tadašnjih dinara prikazivala, na primer, strelca s puškom i sokola, dok je marka nominale 10 dinara prikazivala trkača i jelena. Nacrt za osmerac iz 1956. godine bilo je delo Ide i M. Ćirića.\n20.07.2016 u 12:07\nPripadnici policije u Smederevu intenzivnim operativnim radom rasvetlili su seriju teških krađa, izvršenih u objektima „Pošte Srbije“ u selima na širem području Smedereva, navodi se u saopštenju MUP-a Srbije. Zbog postojanja osnovane sumnje da su izvršili više krivičnih dela teška krađa, uhapšeni su M. L. (38), J. M. (26) i M. M. (31), svi iz okoline Požarevca i njima je određeno policijsko zadržavanje. Osnovano se sumnja da su uhapšeni pripadali petočlanoj organizovanoj grupi, čija preostala dva člana se već nalaze u pritvoru u Požarevcu zbog drugih krivičnih dela. Oni se terete da su, u proteklih nekoliko meseci, u noćnim satima, do objekata „Pošte Srbije“ dolazili putničkim vozilom „folksvagen pasat karavan“ inostranih registarskih oznaka, pajserima provaljivali ulazna vrata i\n21.06.2016 u 13:15\nMarka u čast 125 godina čuvenog Teslinog pronalaska\nOve godine obeležava se 160 godina od rođenja našeg naučnika, inženjera i pronalazača, Nikole Tesle (Smiljan, 10. jul 1856 – Njujork, 7. januar 1943). U čast obeležavanja ovog jubileja, a i povodom 125 godina od patenta jednog od njegovih najčuvenijih izuma – oscilatornog transformatora za proizvodnju naizmenične struje visokog napona i visoke frekvencije, „Pošta Srbije” pustila je danas u opticaj prigodno izdanje pod nazivom „125 godina od patenta Teslinog transformatora”. Ovo izdanje sadrži marku nominalne vrednosti 70 dinara, na kojoj je prikazan Teslin transformator sa ukomponovanim portretom slavnog naučnika u pozadini i plavom golubicom u letu. Autorka likovnog rešenja je Marina Kalezić, kreator maraka „Pošte Srbije”, a stručnu saradnju u realizaciji izdanja pružio je Muzej\n14.06.2016 u 17:33\nMarke u čast olimpijskih igara u Riju\nPovodom predstojećih letnjih olimpijskih igara koje će od 5. do 21. avgusta biti održane u Rio de Žaneiru u Brazilu „Pošta Srbije” pustila je u opticaj početkom meseca prigodno izdanje pod nazivom „XXXI olimpijske igre – Rio de Žaneiro 2016”. Izdanje čine dve prigodne marke, nominala 23 i 70 dinara i jedan prigodan blok ukupne nominalne vrednosti 220 dinara. Marke su štampane u tiražu od 25.000 serija, u tabačićima od po osam komada sa centralnom vinjetom, a tiraž bloka iznosi 15.000. Tehnikom višebojnog ofseta izdanje je štampano u Zavodu za izradu novčanica, a prate ga i dve prigodne koverte. Autorka likovnog rešenja je Nadežda Skočajić, kreator maraka „Pošte Srbije” i na marki nominale 23 dinara prikazala je stilizovane motive sa takmičenja u borilačkim veštinama. Na marki\n07.06.2016 u 10:27\nNovinska marka – prva redovna poštanska marka u Srbiji\nObeležavajući jubilej 150 godina od izdavanja prve poštanske marke u Srbiji, „Pošta Srbije” pušta u opticaj danas, na svoj dan, prigodno izdanje od dve marke nominala 23 dinara. Za motive su izabrane prve marke objavljene 1866. godine u tadašnjoj Kneževini Srbiji. Grafička obrada poverena je Jakši Vlahoviću i Radomiru Bojaniću, kreatorima maraka „Pošte Srbije”. Izdanje je štampano u Zavodu za izradu novčanica u Beogradu, tehnikom višebojne ofset štampe. Tiraž je 25.000 serija, a na šalterima pošta prodaju se u tabačićima od po 16 komada. Izdanje ima i prigodan koverat. Na jednoj je prikazana „novinska marka” i prva redovna poštanska marka Kneževine Srbije. „Novinska marka”, nazvana tako jer je služila samo za naplatu poštarine za inostrane novine i časopise, prvi put izdata je 1.\n02.06.2016 u 20:13\n„Pošta Srbije” i u Mislođinu\nU Mislođinu kraj Obrenovca „Pošta Srbije” je otvorila 23. poslovnicu od početka godine, sprovodeći akciju „52 pošte za 52 nedelje”. Meštanima Mislođina novu poštu predao je Milan Krkobabić, direktor ovog javnog preduzeća, koji je istakao da „Pošta” na ovaj način pokreće srpsko selo i najavio da će za tri nedelje iz Svrljiga krenuti i akcija „Dan države Srbije u selima Srbije”. „Pošta” će na ovaj način na vrata građana radnim danima u udaljenim selima na tri sata dovoditi najznačajnije predstavnike države – poštara, lekara i opštinskog službenika. – Novu akciju pokrećemo na teritoriji opštine Svrljig, u selima Drainac, Prekonoga, Izvor, Burdimo i Velepolje – kazao je Krkobabić. – Meštanima će u određenom danu biti na usluzi poštar, lekar i opštinski službenik, da završe sve što im je\n31.05.2016 u 11:50\nKučaj i Pešter na markama o zaštiti prirode\n„Pošta Srbije” pustila je prošle sedmice u opticaj prigodno izdanje pod nazivom „Evropska zaštita prirode”. Likovno rešenje maraka nominala 50 i 74 dinara delo je Miroslava Nikolića, kreatora maraka, a za motive su izabrani Park prirode „Kučaj-Beljanica” i Specijalni rezervat prirode „Peštersko polje”. Tiraž izdanja je 45.000 serija. Obe marke štampane su tehnikom višebojnog ofseta u tabačićima od po osam komada sa vinjetom u sredini i prati ih jedan koverat. Stručna saradnja u realizaciji izdanja stigla je od saradnika iz Zavoda za zaštitu prirode Srbije: Predraga Lazarevića, Dragane Petraš, Nataše Panić i Bojane Bojović. Razlog zbog kojeg se Kučajsko-beljanički planinski masiv našao u ovom izdanju jeste činjenica da ga je Zavod za zaštitu prirode Srbije proglasio za prirodno dobro od\n10.05.2016 u 11:55\nEvropa razmišlja zeleno\nNa Dan Evrope, „Pošta Srbije” pustila je u opticaj prigodno izdanje od dve marke pod nazivom „Evropa – razmišljaj zeleno”. Marke imaju nominale od 69 i 100 dinara. Likovno rešenje za marku niže nominalne vrednosti delo je Jakše Vlahovića, kreatora maraka „Pošte Srbije”, a na njoj je prikazan evolutivni razvoj čoveka i njegovog odnosa prema okolini. Autorka likovnog rešenja za marku nominale 100 dinara jeste Kipranka Doksia Sergidou čiji se crtež našao na zajedničkoj marki „Evropa”, koju objavljuju sve članice zajednice „Pošte Evrope”. Autorka je na jednom mestu prikazala ekološku opasnost koja preti i njene uzročnike, odnosno sliku društva koje vodi brigu o svojoj životnoj sredini, a faktor koji čini razliku između te dve celine smo mi sami. Naime, od nas zavisi kakav svet želimo da\n19.01.2019 u 08:01\nSavremena umetnost iz Nemačke u MSUB


Proširena istraga protiv Džajića\nOkružni sud u Beogradu ponovo proširio istragu protiv Dragana Džajića i dvojice bivših funkcionera "Crvene zvezde".\nZbog sumnje da su protivpravno prisvojili deo novca od transfera fudbalera Perice Ognjenovića u madridski "Real" Okružni sud u Beogradu proširio istragu protiv Dragana Džajića i bivših funkcionera "Crvene zvezde" Vladimira Cvetkovića i Miloša Marinkovića. Istražni sudija saslušao je okrivljene i izjavio da će početi sa saslušavanjem svedoka u odnosu na novo proširenje istrage.\nProtiv Džajića i Cvetkovića sprovedena je istraga zbog sumnje da su od transfera Perice Ognjenovića u "Real" protivpravno prisvojili milion dolara, a proširenjem istrage obuhvaćen je i Marinković.\nOgnjenović je prilikom svedočenja prošle godine, negirao da su se Džajić i Cvetković okoristili njegovim transferom a posle saslušanja u Palati pravde kratko izjavio, "ti ljudi mi nisu učinili ništa nažao".\nDžajić, Cvetković i Marinković su uhapšeni 5. februara 2008. godine i u pritvoru su proveli pet meseci. Protiv njih je dva dana kasnije pokrenuta istraga zbog sumnje da su protivpravno prisvojili 5,1 miliona evra prilikom transfera Gorana Drulića u španski klub "Real Saragosa", 2001. godine.


Prikazivanje članaka po tagu toplana\nutorak, 14 mart 2017 13:41\nToplane u Srbiji greju uglavnom na gas i mazut, koji su skupi jer se uvoze. Ukoliko dođe do problema u snabdevanju, osam toplana nema alternativu gasu. Nekoliko pilot projekata pokazuje da bi biomasa mogla da bude isplativa zamena i da bi grejanje moglo da bude 10 odsto jeftinije od mazuta. Srbija iz obnovljivih izvora obezbeđuje 23 odsto energije, udeo biomase je 10 odsto i taj procenat mogao bi da bude duplo veći kada bi se iskoristio potencijal koji zemlja ima u biomasi. Od svih obnovljivih izvora energije najveće mogućnosti su u biomasi.\nProšle godine, smederevska toplana je jednu kotlarnicu sa lož ulja prebacila na biomasu i prepolovila troškove za energente. Konkurisali su za rekonstrukciju još jedne koja će grejati 1.000 stanova.\n"Negde za 86 odsto otprilike, prema prvim proračunima smanjili bi emisiju ugljen dioksida, gde bi za 37 odsto uštedeli na nabavci energenata." kaže direktor Toplane u Smederevu Vladimir Kulagić.\nZa prelazak na biomasu u Programu Ministarstva energetike je 15 toplana. Uz podršku Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju i "KFV banke" u toku je prva faza rekonstrukcije pet daljinskih sistema u Malom Zvorniku, Novoj Varoši, Novom Pazaru, Prijepolju i Bečeju.\nU okviru drugog projekta, koji podržava Program Ujedinjenih nacija za razvoj, gradi se i šest novih postrojenja na biomasu koja će pored grejanja proizvoditi i struju. U Privrednoj komori Srbije spremna je i elektronska berza ponude i tražnje biomase.


MEI - Aktuelnosti - NPI ispunjen 121 odsto, planiranje obaveza treba da bude bolje\nNPI ispunjen 121 odsto, planiranje obaveza treba da bude bolje\n15. oktobar 2010. |\nVlada je na sednici, održanoj 14. oktobra 2010. godine, usvojila Izveštaj o sprovođenju Izmenjenog i dopunjenog Nacionalnog programa za integraciju Republike Srbije u Evropsku uniju (NPI) za period jul – septembar 2010. godine. Prema rezultatima ovog izveštaja, koji je sačinila Kancelarija za evropske integracije, u trećem tromesečju ove godine NPI je ispunjen 121 odsto.\nOvako visok procenat izvršenja objašnjava se time da je Vlada, pored propisa planiranih za usvajanje u ovom izveštajnom periodu, ispunila i veliki broj obaveza zaostalih iz ranijih kvartala (27), kao i obaveza planiranih za naredne kvartale (11). Od 34 planirana propisa za ovo tromesečje, usvojeno je njih 41, što govori u prilog tome da postoji prostor za dalje unapređenje procesa planiranja i pravovremenog ispunjavanja obaveza koje ministarstva i posebne ogranizacije pred same sebe postavljaju.\nTrenutno se u skupštinskoj proceduri nalazi devet predloga zakona, predviđenih NPI i to su: 1) Zakon o izmenama i dopunama Zakona o doborovoljnim penzijskim fondovima i penzijskim planovima, 2) Zakon o izmenama i dopunama Zakona o platama u državnim organima i javnim službama, 3) Zakon o zabrani usavršavanja, proizvodnje i stvaranja zaliha bakteriološkog (biološkog) i toksičkog oružja i o njihovom uništavanju, 4) Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Češke Republike o izmenama i dopunama Sporazuma između Savezne vlade Savezne Republike Jugoslavije i Vlade Republike Češke o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja, potpisanog 13. oktobra 1997. godine, 5) Zakon o zadužbinama i fondacijama, 6) Zakon o transportu opasnog tereta, 7) Zakon o izmenama i dopunama Zakona o strateškoj proceni uticaja na životnu sredinu, 8) Zakon o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke u životnoj sredini i 9) Zakon o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti prirode.\nU pogledu podzakonskih akata, Vlada je od planirana četiri propisa koji se usvajaju na tom nivou (uredbe, odluke, strategije, zaključci) usvojila tri, odnosno 75 odsto, dok su ministarstva od planiranog 21 podzakonskog akta (pravilnici i naredbe), usvojila sedam ili 33 odsto. Ukoliko se posmatraju samo Vladine obaveze u pogledu utvrđivanja predloga zakona i usvajanja podzakonskih akata za ovaj izveštajni period, statistika pokazuje uspešnost od 32 odsto, budući da je od planirana 34 propisa, utvrđeno, odnosno usvojeno, njih 11.\nNajuspešnija ministarstva su Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo finansija, Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja i Republički zavod za stattistiku.\nMinistarstva i posebne organizacije koje su bile najopterećenije brojem obaveza (planiranih, zaostalih ili unapred izvršenih) su Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Ministarstvo finansija, Ministarstvo unutrašnjih poslova i Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja.\nNacionalni program je,u celini, uzimajući u obzir propise planirane za usvajanje u periodu od jula 2008. do sepembra 2010. godine, ispunjen 78 odsto, jer je od planiranog 571 propisa, usvojeno 446. Planirano je usvajanje 166 zakona, a usvojeno je 136 ili 84 procenata. Od planiranih 405 podzakonskih akata, usvojeno je 310, odnosno 77 odsto.\nCelokupan Izveštaj o sprovođenju NPI za period jul – septembar 2010. godine možete da preuzmete sa Internet prezentacije Kancelarije za evropske integracije www.mei.gov.rs .


Hiljade za pomoć migrantima\n12 septembar, 2015\nSirijske izbeglice na grčkom ostrvu Lezbos\nŠirom Evrope, u kojoj će samo ove godine azil navodno zatražiti pola miliona migranata i izbeglica, održani su brojni protesti povodom akuelne krize.\nDesetine hiljade ljudi okupile su se u centru Londona da bi protestovale zbog stava britanske vlade o sve goroj izbegličkoj krizi. Aktivisti za ljudska prava, političari i izvođači učestvovali su u protestnom maršu u znak solidarnosti sa izbeglicama, koje pokušavaju da pobegnu od oružanih sukoba, naročito na Bliskoim istoku.\nDemonstranti su nosili transparente na kojima je pisalo "Otvorite granicu" i "Da izbeglicama, ne torijevcima". Britanski premijer Dejvid Kameron pristao je prošle nedelje da u narednih pet godina primi 20 hiljada izbjeglica.\nU Kopenhagenu, u Danskoj, oko 30 hiljada ljudi zatražilo je da se prime hiljade izbeglica koje traže bolji život u Evropi. Lokalni mediji prenose da su demonstranti nosili transparente "Izbeglice su dobrodošle" i "Evropa je najbliži sused Siriji".\nU Štokholmu, u Švedskoj, hiljadu ljudi se okupilo u znak podrške vladinoj politici prijema izbeglica. Međutim, u poljskoj prestonici Varšavi, oko pet hiljada ljudi protestovalo je zbog migranata. Mnogi su uzvikivali anti-islamske slogane, dok je manji broj, oko hiljadu, podržao dolazak migranata u Poljsku, čija se vlada protivi obaveznim kvotama za prijem izbeglica u zemlje članice EU.\nU Berlinu, nemačka kancelarka Angela Merkel zatražila je od ostalih članica da podele odgovornost za azilante.\nMađarski premijer Viktor Orban zatražio je da se susedima Sirije uputi masovni evropski paket pomoći da bi se smanjio priliv izbeglica u Evropsku uniju.\nOrban je u intervjuu za njemački dnevnik Bild branio svoju odlučnost da spriječi da veći broj migranata kroz Mađarsku uđe u zapadnu Evropu. Mađrski lider je rekao da sirijske izbjeglice već imaju bezbjedno utočište u kampovima u okolnim zemljama i da ne dolaze u Evropu zbog bezbjednosti već zbog boljeg životnog standarda.\nOrban je istakao da bi svaka članica EU trebalo da u budžet Unije uplati još jedan odsto sredstava, uz smanjenje ostalih troškova, da bi se izdvojilo 3,4 milijarde eura za Tursku, Liban i Jordan.\nAustrijski kancelar Verner Fajmen je međutim optužio Orbana da je neodgovaran kada tvrdi da sve izbjeglice dolaze iz ekonomskih razloga. Takođe je dodao da Austrija, Njemačka i Švedska prepoznaju da su migranti ratne izbjeglice koje imaju pravo na azil.\nPredsjednik Barak Obama ocenio je juče da je priliv izbjeglica u Evropu svjetski problem o kojem će se razgovarati na predstojećoj Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija.\n“Lideri će početi da raspravljaju o efikasnijoj međunarodnoj reakciji, jer ni jedna zemlja ne može sama da riješi ove probleme”, naglasio je Obama i dodao da će NATO morati da odigra centralnu ulogu.


Informacije o pokretanju kopnene operacije saopštio je juče sirijski provladin novinar Mazen Ibrahim, a prenosi Saut Front.\nIbrahim je podelio video snimak na kom se vidi koncentrisanje trupa SAA, koje će navodno učestvovati u predstojećoj velikoj ofanzivi u Idlibu.\nDŽihadisti iz Idliba, predvođeni terorističkom grupom Hajat Tahrir al-Šam, izveli su desetine napada na sirijsku vojsku i civile u poslednjih nekoliko meseci.\nSirija kreće u kontranapad\nPrekid vatre koji su izdejstvovali Rusija i Turska 5. marta 2020. godine se jedva održava, zbog čega je verovatno da će sirijska vojska pokrenuti novu ofanzivu.\nSvaka kopnena operacija Sirijske arapske armije i njenih saveznika u Idlibu najverovatnije će dovesti do ozbiljne konfrontacije sa turskom vojskom, koja ima veliki broj trupa u toj oblasti.\nAnkara nastavlja da obučava i naoružava džihadiste militante u regionu, uključujući one koji se bore za Hajat Tahrir al-Šam i druge frakcije Al-Kaide.\nSirija Sirija vesti Idlib Sirijska vojska ofanziva Hajat Tahrir al-Šam Sirija vesti iz minuta u minut


LONDON: Vučić radi za bolju Srbiju i biće premijer!\nmladen radulovic 03.10.2013. 00:43h 20:10h\nNedeljnik piše da Vučić popularnost duguje činjenici da ga birači vide kao nekoga ko "deluje u širem nacionalnom interesu" i da dva poslednja istraživanja pokazuju da 66 odsto ispitanika želi da ga vidi na mestu premijera\nLONDON - Prvi potpredsednik srpske vlade Aleksandar Vučić naredne godine će konsolidovati svoju poziciju, i nakon verovatnih prevremenih parlamentarnih izbora, preuzeti vođenje vlade, piše londonski Ekonomist. Ugledni nedeljnik u tekstu "Aleksandar Vučić: Čovek na zadatku", piše da je on danas najuticajniji političar u Srbiji, i da svoju popularnost duguje činjenici da ga birači vide kao nekoga ko je "stavio sebe iznad uskih ličnih i partijskih interesa" i "deluje u širem nacionalnom interesu".\n"Njegov cilj da dođe do rezultata u evropskim integracijama i borbi protiv korupcije, imponuje biračima koji su navikli na političare koji daju obećanja, ali ih ne ispunjavaju", navodi se u tekstu i dodaje da dva poslednja istraživanja pokazuju da 66 odsto ispitanika želi da ga vidi na mestu premijera. Nedeljnik podseća da u vreme održavanja poslednjih parlamentarnih izbora Vučić nije figurirao kao ključni igrač, već su sve oči bile usmerene ka Tomislavu Nikoliću koji je pobedio Borisa Tadića i Ivici Dačiću od koja je zavisilo formiranje nove vlade.\n"Mnogi su mislili da će Vučić biti "treća violina" u timu sa mogo iskusnijim igračima kao što su Dačić i Dinkić, ali je on postao glavna snaga u vladi i najpopularniji političar u Srbiji", ocenjuje Ekonomist. Londonski nedeljnik ističe da je četrdesetdvogodišnji potpredsednik vlade prošao dug put od nacionalističke Srpske radikalne stranke, i ministra informisanja u vladi sa SPS-om, preko dva pokušaja da osvoji gradonačelničko mesto u Beogradu, do osnivanja nove stranke sa Nikolićem pre pet godina.\n"Mnogi koji su bili skeptični prema pro-EU orijentaciji Nikolića, Vučića i SNS, trebalo bi da promene svoje poglede nakon proteklih godinu dana. Uz brzinu vrednu pažnje, i uz snažno vođenje Vučića, koji radi po 12 sati dnevno, sedam dana u nedelji, vlada je pokrenula energičnu kampanju protiv korupcije, koja je rezultirala istragama i hapšenjima u velikim slučajevima", navodi se u tekstu.\nEkonomist pominje i razgovore sa vlastima u Prištini, koji su "doveli do istorijskog dogovora sa Kosovom", kao i napredak u razgovorima sa EU, koji bi mogao da dovede do otpočinjanja pregovora u januaru 2014. godine. "Uz sve to, Vučić i vlada su bili uspešni u privlačenju stranih investitora u zemlju, uključujući i arapske investitore iz Abu Dabija i Katara".\nEkonomist ocenjuje, da je iznad svega, Vučić pokazao da može da bude politički pragmatičan. "To je značilo prihvatanje neprijatnih koncesija oko Kosova, da bi se otvorio put ka članstvu u EU. Vučić to nije krio, i njegova iskrenost mu je pružila podršku (kod birača). To je upadljiva razika u odnosu na prethodnu vladu, koju je vodio DS, koja je sakrivala teško pitanje Kosova i članstva u EU", naglašava Ekonomist.\nNedeljnik zaključuje da se pragmatičan pristup video i nedavno kada je Vučić predložio osobe van političkih partija za ministre. "Pod pretpostavkom da vlada otvori pregovore sa EU u januaru, Vučić će verovatno tražiti raspisivanje prevremenih izbora u prvoj polovini 2014. godine, na osnovu kojih će formalizovati svoju poziciju najmoćnijeg političara u zemlji", ocenjuje Ekonomist.\nAleksandar VučićLONDONlondonski EkonomistVLADA SRBIJEpremijer srbije


Obilježavanje 1. decembra - Dana Oružanih snaga BiH u kasarni „Kozara“ Banja Luka\nU povodu obilježavanja 14. godišnjice formiranja Oružanih snaga BiH, 27. novembra 2019. godine u kasarni „Kozara“ u Banjoj Luci, svečanim postrojavanjem komandi i jedinica razmještenih na ovoj lokaciji obilježen je 1. decembar – Dan Oružanih snaga BiH.\nPored pripadnika Oružanih snaga BiH, svečanosti su prisustvovali predstavnici civilnih struktura vlasti s područja Banje Luke, MUP-a Republike Srpske te predstavnici EUFOR-a.\nKomandant 6. pješadijske brigade brigadir Radovan Jović, kao domaćin svečanosti na lokaciji kasarne „Kozara“, čestitao je 1. decembar - Dan OS BiH i zahvalio se gostima i zvanicama na dolasku. U svom obraćanju istakao je aktivnosti i glavne događaje koji su u proteklom periodu uspješno realizirani.\nKako su ovakve svečanosti prilika za dodjelu stimulativnih mjera, ovom prilikom pročitane su naredbe o dodjeli nagrada i pohvala istaknutim pojedincima te su komandanti jedinica svim nagrađenim i pohvaljenim pripadnicima komandi i jedinica OS BiH razmještenih na lokaciji kasarne „Kozara“ uputili čestitke, uz želju da im ove stimulativne mjere budu podstrek za njihov još veći doprinos u radu.\nDa 6. pješadijska brigada ima dobro razvijenu civilno-vojnu saradnju dokazuje i to da je ovom prilikom komandant 6. pbr brigadir Jović najistaknutijim institucijama i organizacijama uručio zahvalnice za njihovu podršku u realizaciji naših zadataka i to: Graničnoj policiji – Ispostava Aerodrom Banja Luka, UIO BiH – Ispostava carine Aerodroma Banja Luka, Aerodromu Banja Luka, Policijskoj upravi Mrkonjić Grad, te Policijskoj stanici Lauš.\nKako su ovim povodom komande i jedinice razmještene u kasarni „Kozara“ u Banjoj Luci i predstavnici EUFOR-a (LOT Tim Rumunija) 19. novembra 2019. godine realizirali malonogometni turnir, ovom prilikom brigadir Jović je prvoplasiranoj ekipi iz sastava 1/6. pbr uručio pehar i diplome svim ekipama koje su učestvovale na turniru.


„Miloš Veliki“ spreman za saobraćaj – Studio B\n„Miloš Veliki“ spreman za saobraćaj\n„Miloš Veliki“ spreman za saobraćaj Tanjug\nObjavljeno: 11.08.2019. 16:23 Izmenjeno: 11.08.2019. 17:17\nDeonica autoputa „Miloš Veliki“ od Obrenovca do Ljiga spremna je za saobraćaj, a u rad će svečano biti puštena sledeće nedelje, 18. avgusta, kako je najavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nTaj deo autoputa od izuzetne je važnosti, jer će, kako su objasnili izvođači , rasteretiti saobraćaj na Ibarskoj magistrali, a značajno će približiti Zapadnu Srbiju i Beograd, pošto će se od Obrenovca do Čačka stizati za sat vremena.\n„Puštanjem u saobraćaj deonice autoputa od Obrenovca do Ljiga, koja vodi do Čačka, očekuje se znacajno rasterećenje saobraćaja na Ibarskoj magistrali, čime bi se i na tom državnom putu značajno poboljšala bezbednost učesnika u saobraćaju“, izjavio je za Tanjug Nebojša Pavlović, savetnik ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorane Mihajlovic.\nNovi autoput od Obrenovca do Ljiga dužine je 62,7 kilometara a čine ga deonice: Obrenovac-Ub dužine 26,23 km, Ub-Lajkovac dužine 12,5 km gde se zbog lošeg kvaliteta prilikom izgradnje deo u ukupnoj dužini od 2,5 km morao sanirati i Lajkovac-Ljig duzine 23,98 km.\nTako će sa deonicom Ljig-Preljina, koja je već u saobraćaju od 18. avgusta, u saobracajnoj funkciji biti 103,06 km Autoputa E-763 Beograd – Južni Jadran.\n“ Očekujemo da će do kraja ove godine biti završena deonica Surčin – Obrenovac, a izgradnjom veze Surčina sa Novim Beogradom kao i izgradnjom deonica Preljina-Požega-Boljare biće kompletiran ceo Koridor 11 kroz Srbiju“, objasnio je Pavlović za Tanjug.\n„Deonica je bila prilično izazovna za građevince, izvođače, projektante i nas kao nadzor zato što je na njoj bilo baš zahtevnih delova“, rekla je za Tanjug Svetlana Milinski, šef nadzora Deonice 5 ispred Koridora Srbije i objasnila da deonica prolazi kroz aluvijum više reka pa je zato izgrađeno skoro osam miliona kubika nasipa koji su na nekim mestima visoki i po 12 metara\n„Činjenica da je ugrađeno skoro 1,7 miliona kubika drobljenog kamenog agregata i 700.000 tona asfalta samo po sebi govori da je izgradnja bila obiman građevinski zahvat“, konstatuje ona.\nNa ovoj deonici su i 36 pločasta propusta, 91 cevast propust, 44 regulacije vodotokova ukupne dužine oko 22 kilometra, petlje kod Uba, Lajkovc i Ljiga, kao i četiri naplatne rampe.\nUgrađeno preko 80 kilometara cevovoda za odvođenje atmosferskih voda, kao i 95 separatora koji prečišćavaju tu vodu zbog zaštite životne sredine.\nTunel „Brančić“ kod Ljiga zbog loše geologije bio je najveći graditeljski izazov na ovoj deonici.\n„Ovo je vrlo važna tačka, sam objekat je dužine 960 metara, a pri njegovoj izgradnji izvršen je iskop od 260.000 kubika materijala a ugrađeno je 92.000 kubika betona i preko 5,5 miliona kilograma armature“, kaže Svetlana Milinski i dodaje da u svakoj od cevi tunela postoji niša za vozila koja su u kvaru kao i veza između tunelskih cevi u slučaju incidentne situacije.\nTunel „Brančic“ puštanje saobraćaj dočekuje sa najsavremenijom opremom koja će iz novoizgrađenog tehničko-operativnog centra obezbediti stalno praćenje i upravljanje saobraćajem od petlje Ljig do izlaska iz tunela .\n„Za to praćenje postoji 13 scenarija a oprema je na vrlo visokom tehnološkom nivou“, kaže ona i dodaje da osim tri redovna režima rada postoje i režimi za potencijalne incidentne situacije kao što su zastoj, pokvareno vozilo, strani predmet ili pesak na kolovozu.\nOna ističe da je vrlo važno da se iz centra lako upravlja režimom saobraćaja u tunelu u slučaju požara, pojave dima i ugljen monoksida i dodaje da je ta deonica pod nadzorom 24 sata.


NAMAZI BEZ LJEŠNIKA, ZAČINI BEZ POVRĆA Odzvonilo proizvodima lošeg kvaliteta iz Evrope koji su preplavili i tržište BiH | Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nNAMAZI BEZ LJEŠNIKA, ZAČINI BEZ POVRĆA Odzvonilo proizvodima lošeg kvaliteta iz Evrope koji su preplavili i tržište BiH\nLAKTAŠI, 01. oktobra – bi mogla da bude prekinuta praksa dovođenja u zabludu potrošača od strane mutlinacionalnih kompanije koje su kupcima istočne Evrope prodavale razne proizvode lošijeg kvaliteta od onih namijenjenim razvijenim zemljama EU.\nNaime, Evropski parlament je nedavno izglasao izvještaj o različitom kvalitetu proizvoda za istočna i zapadna tržišta, što potvrđuje da je EU prepoznala i priznala da veliki svjetski brendovi proizvode iste proizvode različitog kvaliteta, bolje za zapadnoevropske zemlje, a gore za istočnoevropska tržišta, uključujući i Balkan.\nSada slijedi promjena direktive o nepoštenoj praksi, kao i stvaranju odvojenog evropskog tijela koje će se baviti regulacijom i tržišnom kontrolom.\nA pojedine velike multinacionalne kompanije su svjesno smanjivale kvalitet proizvoda, da bi ih u pogledu cijene učinile privlačnijim, čime su uništavale domaću proizvodnju država na čije su tržište plasirale ove robe.\nTako su proizvodi svjetskih marki u trgovinima balkanskih zemalja samo izgledom slični onima u Evropi. Građani iz deklaracije mogu vidjeti što se sve nalazi u prozvodu koji su kupili, ali ne i da li je taj prozvod bolji ili lošiji nego u ostatku Evrope.\nIzuzetak nije ni tržište BiH koje je zatrpano uvoznim proizvodima lošijeg kvaliteta od identičnih roba koje se prodaju na tržištu zemalja zapadne Evrope.\nNa „prvi okus“ i „prvi miris“ razlika je posebno uočljiva kod čokolada i čokoladnih kremova, te deterdženata za veš i ostalih sredstava za higijenu.\nTako na naše tržište stižu čokoladni proizvodi sa više šećera, a manje lješnika i kakaa, dok je miris deterdženata za veš nepostojaniji od istih artikala koje koriste građani u zapadnoj Evropi.\nČeška i Slovačka već su uradile uporednu analizu i ustanovile da je čak trećina EU proizvoda koji se prodaju kod njih lošijeg kvaliteta, a do istih saznanja došli su i Mađari i Slovaci koji su se pobunili protiv škart robe koja završava na njihoovm tržištu.\nIz udruženja potrošača širom BiH više puta su upozorili da je, kad se na različit kvalitet istih proizvoda žale članice EU, teško zamisliti kakve robe stižu u BiH.\nPoručuju da ovakva praksa, iako je riječ o robama koje su bezbijedne za upotrebu, predstavlja dovođenje kupaca u zabludu.\n– Proizvođači se pravdaju da žele da zadovolje ukus stanovništva južne i jugoistočne Evrope koji, navodno, više vole slađe proizvode. To su, međutim samo izgovori. Ubacujući više šećera u kremove štede na skupljim sirovinama i tako ostvaruju veći profit – rekla je ranije za naš list predsjednica Udruženja potrošača Tuzla Gordana Bulić.\nDodala je da daterdženti iz uvoza sadrže istu koncentraciju mirisa, ali da su bez sastojaka koji obezbjeđuju njegovu postojanost, zbog čega brzo izlape.\n– Svi proizvodi koji su lošijeg kvaliteta od onih u EU trebali bi da budu i različito upakovani, da bi potrošači znali šta kupuju. Ovako je riječ o obmani Evropski parlament – naglasila je Bulićeva.\nIz Agenciji za bezbjednost hrane BiH saopštili su da je, kako bi se pouzdano utvrdilo kakav je odnos kvaliteta između pojedinih prehrambenih proizvoda na tržištu BiH i EU, potrebno sprovesti istraživanja kvaliteta.\nS druge strane, u instituciji Ombudsmana za zaštitu potrošača BiH kažu da u BiH ne postoje propisi koji bi obavezivali uvoznike i trgovce da prodaju proizvode identičnog sastava i kvaliteta kakvi su u Evropi.\n– To bi bilo ograničavanje tržišta i konkurencije – istakli su u ovoj instituciji.\nPrva analiza u Hrvatskoj pokazala je da dio stranih proizvoda koji se plasiraju na njihovo tržište nisu jednakog kvaliteta kao u Njemačkoj, a riječ je o 26 proizvoda koje Hrvati svakodnevno konzumiraju. Pored toga što se ispostavilo da su nekvalitetniji, neki od proizvoda su i značajno skuplji, čak i do 50 odsto, nego u ostatku Evrope.\nA njihova analiza je pokazala kako su „Hipp“ dečje kašice, „Nutela“, „Milka“ čokolada sa lješnicima i „Ariel“ deterdžent za pranje veša bili ne samo skuplji, nego i lošijeg kvaliteta.\nUtvrđeno je da je „Nutela“ iz Nemačke tamnija, mazivija i arome lješnika, dok su „Wudy“ hrenovke svjetlije i masnije. „Danone“ voćni jogurt namijenjen njemačkom tržištu umjesto više jagoda sadrži više šećera, dok „Ariel“ ima znatno veću efikasnost pranja pri nižoj temperaturi, pa je za isti efekat pranja Nijemcima potrebno manje deterdženta.\nJedina uporedna analiza u Srbiji urađena je 2011. godine, i to na malom uzorku jer je riječ o veoma skupoj analizi. Istraživanje je pokazalo da su kreme za lice lošije, da čokolade imaju manje kakaa, a začini više soli nego povrća.\nU BiH i Srbiju, prema nekim podacima, roba lošijeg kvaliteta stiže uglavnom iz Rumunije, Bugarske, Mađarske i Poljske, gdje velike svjetske kompanije imaju razvijenu proizvodnju namijenjenu za stanovništvo ovog dijela Evrope. Podsjetimo, u Evropskom parlamentu je prošle godine pokrenuta inicijativa da se prekine praksa prodavanja iste robne marke različitog kvaliteta među državama EU, te da se ona proglasi prevarom. Naime, od voćnih sokova, preko slatkiša, do deterdženata i suhomesnatih proizvoda, istočne verzije proizvoda pokazali su se lošijeg kvaliteta u odnosu na one koji se prodaju na zapadu, iako su upakovani u istu ambalažu.\nPrethodni tekstSaobraćajna nesreća na putu Banjaluka-Klašnice\nSledeći tekstNedeljni horoskop za period od 30. septembra do 7. oktobra


Rama: Srbija nedostaje na NATO mapi - Sputnjik Srbija\n21:17 25 Februar 2021\nUživo: Milan poveo iz penala, Zvezda napada na „San Siru“ /uživo/\n09:35 17.09.2017 (osveženo 13:18 17.09.2017) Preuzmite kraći link\nAlbanski premijer Edi Rama izjavio je, u pozdravnom govoru na konferenciji Vojnog komiteta NATO-a koji okuplja najviše vojne komandante zemalja članica Alijanse, da „Bosna i Hercegovina, Srbija, Makedonija i Kosovo i dalje nedostaju na NATO mapi“.\nAlbanska agencija ATA navodi da je Rama „ponovio podršku Albanije politici otvorenih vrata (NATO) za sve zemlje Zapadnog Balkana“.\nŠta boli Edija Ramu\n„To područje, koje tek treba da bude uključeno u evropsku bezbednosnu arhitekturu, čini teritoriju na kojoj igrači treće strane vide ranjivost i prilike za upad“, rekao je Rama.\nPredsedavajući Vojnog komiteta NATO-a general Petr Pavel u ime Alijanse je „izrazio zahvalnost snažnoj posvećenosti Albanije i doprinosu te zemlje zajedničkoj bezbednosti i operacijama i misijama pod vođstvom NATO-a u Avganistanu i na Kosovu“.\nATA navodi da je Pavel „takođe pohvalio ulogu Albanije u promovisanju stabilnosti i saradnje na Zapadnom Balkanu, kao i u borbi protiv DAEŠ-a“.\nNATO, Petr Pavel, Edi Rama, Bosna i Hercegovina, Albanija, Makedonija, Kosovo i Metohija, Srbija\n21:17 Milan poveo iz penala, Zvezda napada na „San Siru“ /uživo/


13 GODINA SE KRIJE POLITIČKA POZADINA UBISTVA ĐINĐIĆA: Političari i deo policije sprečavali istragu! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\t13 GODINA SE KRIJE POLITIČKA POZADINA UBISTVA ĐINĐIĆA: Političari i deo policije sprečavali istragu!\nDanašnje skupštinsko zasedanje biće istrorijsko jer će narodni poslanici glasati o formiranju anketnog odbora koji bi se bavio konačnim otkrivanjem pune istine o političkoj pozadini i nalogodavcu atentata na bivšeg premijera Zorana Đinđića.\nKurir je ujedinio sve srpske političare, koji su podržali osnivanje anketnog odbora kako bi se konačno pronašao pravi ubica premijera, koji je još među nama, ima veliki politički uticaj i posle 13 godina vešto sprečava da istina dođe na videlo.\nNakon novih saznanja i brojnih svedočenja da se dosad ćutalo o svim detaljima i političkoj pozadini atentata, postoji značajna politička podrška, uključujući i onu s najviših instanci u državi, da se jednom za svagda dođe do svih odgovora, koji se skrivaju od očiju srpske javnosti.\nPodsetimo, ni posle pet godina otkako su Đinđićeve majka i sestra podnele krivičnu prijavu protiv Nebojše Čovića i Velimira Ilića, taj predmet stoji po strani, a nadležni nikada do kraja nisu istražili sve detalje političke pozadine ubistva.\nBanjac: Vršen veliki pritisak da se ne ispitaju se okolnosti u vezi sa ubistvom\nBivši načelnik UBPOK Boro Banjac potvrdio je za Kurir da je vršen veliki pritisak da se ne ispitaju se okolnosti u vezi sa ubistvom, kao i da im je zabranjeno da saslušaju MIlorada Ulemeka Legiju u vezi sa tim.\n– Neki političari, ali i visokopozicionirani ljudi u policiji, nikome od nas nisu dali da pričamo s njim, a upravo je on bio poslednja karika koju smo mogli da ispitamo – rekao je Banjac.\nNije dobro što ubistvo Zorana Đinđića nije rasvetljeno do kraja. Ako Srbija sebi ne odgovori na to pitanje, nažalost, može se suočavati s ponovljenim problemima, poručuje Milo Đukanović, bivši premijer Crne Gore u ekskluzivnom intervjuu za Kurir!\nTadić sprečio incijativu za otkrivanje političke pozadine atentata\nBivši predsednik demokrata Boris Tadić lično je sprečio da Demokratska stranka pokrene inicijativu da se do kraja istraži politička pozadina ubistva premijera Zorana Đinđića.\nNaš list je iz nekoliko izvora dobio potvrdu da se takav predlog našao na dnevnom redu sednice Predsedništva DS, kojom je predsedavao Tadić kao tadašnji predsednik stranke. Međutim, kako su nam otkrili, Tadićeva procena je bila da je za takvo insistiranje još rano.\nŽivković: Zašto tužilaštvo 13 godina ne rešava političku pozadinu ubistva Đinđića\nLider Nove stranke Zoran Živković u razgovoru za Radio Slobodna Evropa postavlja pitanje zašto 13 godina od ubistva Đinđića nije otkrivena politička pozadina.\n„Ja vidim veći problem u tome što nadležno tužilaštvo i drugi organi nadležni za istraživanje političke pozadine atentata na Zorana Đinđića ćute već trinaest godina.\nSvaki medij, pa i Kurir, ima pravo da pokrene taj proces, a ono što bi bilo logično i jedino dobro jeste to da u roku od sedam do deset dana nadležno tužilaštvo kaže ima li tu nečega ili nema, da se na tu temu – dakle, da li Čović ima bilo kakve veze sa atentatom na Đinđića – stavi tačka“, rekao je Živković.\nJovanović: Tužilaštvo ima dokaze, ali po tome niko nije želeo da postupi\nLider LDP Čedomir Jovanović rekao je da Nebojša Čović bio deo zločinačkog udruženja koje je odgovorno za ubistvo bivšeg premijera Zorana Đinđića.\n„Tužilaštvo ima materijalne dokaze i izjave svedoka-saradnika, ali po tome niko nije želeo da postupi. Rade Marković ponudio je da bude svedok na okolnosti na ubistvo Đinđića i na ono što je tome prethodilo, pa su na to organi ove zemlje okrenuli glavu“, kazao je Jovanović.\nKrasić: Pre 7 godina smo zahtevali da se ispitaju ta saznanja\nFunkcioner SRS Zoran Krasić tvrdi da su pre sedam godina u Skupštini zahtevali da se ispitaju ta saznanja.\n– Tada su naši članovi Odbora za kontrolu službi bezbednosti tražili da se objavi izveštaj akcije „Mačva“, jer dokazuju da je Čović bio umešan u ubistvo Đinđića. Međutim, svi su se oglušili o te naše zahteve – kaže Krasić.\nOvim tvrdnjama ide naruku i to što su majka i sestra pokojnog premijera Mila i Gordana Đinđić Filipović 2011. podnele krivičnu prijavu protiv Čovića i Velimira Ilića i zahtevale da se utvrdi politička pozadina njegovog atentata.\nMeđutim, ni posle pet godina nije se postupilo po toj prijavi, a u međuvremenu je Mila Đinđić umrla, ne dočekavši potpunu istinu o ubistvu svog sina. Takođe, u međuvremenu je umro i advokat Srđa Popović, koji je u ime Đinđićeve majke i sestre podneo prijavu Specijalnom tužilaštvu.


Bajden sa Micotakisom i prvom damom Meksika, ali ne i sa Kurtijem - Kosovo Online\nBajden sa Micotakisom i prvom damom Meksika, ali ne i sa Kurtijem\n17. Maj 2022. • 15:20\nPremijer Kosova Aljbin Kurti već tri nedelje boravi u zvaničnoj poseti Americi i za to vreme se nije sastao ni sa preddsednikom SAD Džozefom Bajdenom niti sa nekim drugim visokim američkim zvaničnikom, prenosi Ekonomija onlajn i podseća da ni Kurtijev kabinet nije javno objavio agendu njegovih poseta u SAD.\nKurtijev politički savetnik Džeton Zuljfaj rekao je da je to iz razloga što je Bajden veoma angažovan oko sukoba u Ukrajini.\n"Ne možete da se sastanete sa predsednikom Bajdenom bez zahteva za posetu, čak i bez svrhe posete, čak i bez potrebe za takvom posetom. Imamo rat u Evropi, u Ukrajini, gde je sva pažnja tu. Srećom po Kosovo, mi nismo ni problematična ni haotična zemlja, mi smo demokratska zemlja. Dakle, SAD su zadovoljne našim ekonomskim i demokratskim napretkom. Oni su veoma zadovoljni, jer smo postali nada za ceo zapadni Balkan", rekao je Zuljfaj.\nIpak, navodi Ekonomija onlajn Bajden i nije toliko zauzet ratom u Ukrajini da bi se sastao sa premijerom Kurtijem budući da se sastao sa grčkim premijerom Kirijakosom Micotakisom i njegovom suprugom.\nPortal dodaje da je Bajden imao vremena i za prvu damu Meksika Beatriz Gutijerez Miler, suprugu meksičkog predsednika Andresa Manuela Lopeza Obradora koju je takođe primio u posetu.\nAljbin Kurti poseta Džo Bajden Amerika Grčka\nImeri: Kurti nikoga ne sluša\nDirektor Instituta za socijalnu politiku iz Prištine Visar Imeri kaže da Kosovo ima podršku nekih važnih država Evrope, kao što su Nemačka i Britanija po pitanju članstva, dodajući da će to značajno uticati na dalji tok dijaloga Beograda i Prištine odnosno "na taj ćorsokak u kojem se on trenutno nalazi", prenosi Euronjuz.\nHaradinaj: Nastavak dijaloga šteti Kosovu, ne vidim rezultate Kurtijeve posete SAD


Crnjanski (CRTA): Reakcija EP i međunarodne zajednice pokazala da postoje granice - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Crnjanski (CRTA): Reakcija EP i međunarodne zajednice pokazala da postoje granice\nNećemo pristati na strah, prirodno je plašiti se, ali kada odlučite da se ovim bavite, nema mesta za strah već za solidarnost i podršku, poručila je danas direktorka organizacije CRTA Vukosava Crnjanski na otvaranju konferencije „Građani imaju moć“, u organizaciji Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP).\n0Piše: FoNet 08. aprila 2021. 11.24\nCrnjanski i organizacija CRTA, kao i istraživački portal KRIK, našli su se u izveštaju Evropskog parlamenta (EP) nakon što su ih verbalno napali poslanici vladajuće koalicije u Skupštini Srbije.\nNa pitanje moderatorke konferencije novinarke Danice Vučenić da li je brutalnost tog napada bila očekivana od „zarobljene države“, Crnjanski je odgovorila potvrdno.\n„Reakcija EP i međunarodne zajednice pokazala je da postoje granice na čiji prelazak oni neće pristati, iako mi aktivisti ne možemo da se oslanajmo samo na međunarodnu zajednicu. Ovde je reč o pravu na aktivizam i pravo građana i aktivista da se bore protiv korupcije“, ocenila je Crnjanski.\nPoručila je da nije važna CRTA, već uzbunjivači poput Aleksandra Obradovića i Marije Lukić, kao i lokalne aktivističke organizacije, poput Crvenih bedževa iz Smedereva i Odbranimo Teslu iz Pančeva.\n„Važno je da pokažemo da se ne plašimo i da stojimo uz građane“, zaključila je Crnjanski.\nKonferencija „Građani imaju moć“, koju je podržao USAID, posvećena je debati o unapređenju položaja aktivista i pitanju kako ohrabriti građane da im se priključe u borbi za bolju i pravedniju zemlju.\nZa Igora Bandovića iz BCBP uspeh lokalnih aktivističkih inicijativa govori da je to jedna vrsta samoodbrane građana od nefunkcionisanja institucija.\n„To da li one mogu da ostvare uspeh na višem nivou, zavisi od solidarsnosti među aktivistima. Mislim da toga ima sve više ima, jer u uslovima zarobljene države, kakvu imamo, građani se sve više okreću sebi, solidarnosti, i mislim da će toga biti sve više“, ocenio je Bandović.\nMladen Jovanović iz niške Nacionalne koalicije za decentralizaciju upozorio je da, koliko god da se „digne buka“ na lokalu, aktivisti na kraju obično ostanu sami i u sudskim postupcima, zbog čega je važna podrška.\n„Vlast stvara svoje paralelno društvo, opoziciju i nevladine organizacije, ali je najopasniji ‘nezainteresovan građanin’, i zato je važno da zaštitimo onog ko podigne glavu na lokalu i kaže da nešto nije u redu“, kazao je Jovanović.\nOn veruje da je trenutno najvažnije podržati dve aktivistkinje koje su na lokalnim izborima u Kosjeriću našle dokaze koji ukazuju da su glasale „mrtve duše“.\nAna Toskić Cvetinović iz organizacije Partneri Srbija upozorila je da se danas institucije države koriste kao mehanizam borbe protiv građana.\n„Naša uloga je da pokušamo da podržimo pojedince ili grupe i da omogućimo ravnopravnost strana“, zaključila je Toskić Cvetinović.\nSvo četvoro sagovornika složili su se da su prirodni partneri aktivista građani i mediji, dok su Jovanović i Toskić Cvetinović istakli da to mogu biti i političke partije, sve dok „dele iste vrednosti“.\nBeogradski centar za bezbednosnu politiku, CRTA, Vukosava CrnjanskiBeograd\nSrbija u obrnutoj stvarnosti


Zvizdić: BiH će zaustaviti PROTOK MIGRANATA koji idu preko ilegalnih prelaza iz Srbije i Crne Gore – BiGportal.ba\nZvizdić: BiH će zaustaviti PROTOK MIGRANATA koji idu preko ilegalnih prelaza iz Srbije i Crne Gore\nPredsjedavajući Savjeta ministara BiH Denis Zvizdić rekao je danas kako će BiH zaustaviti protok migranata na svakom dijelu teritorije koji ne predstavlja zvanični granični prijelaz.\n-Nećemo dozvoliti prelazak migrantima preko ilegalnih prijelaza na granici BiH sa Srbijom i Crnom Gorom – rekao je on.\nPrema njegovim riječima, najviši procent migranata (30 posto) dolazi iz Sirije i najveći broj prelazaka zabilježen na granici BiH sa Srbijom, Crnom Gorom i Hrvatskom, piše Klix.\nZvizdić je rekao da su aktuelne tri rute i to jedna prema Bijeljini, druga prema Višegradu i Zvorniku i treća prema Trebinju.\n-Najdominantnija je ona koja ide prema Višegradu i Zvorniku. Odatle se migranti upućuju ka Sarajevu i Unsko-sanskom kantonu – rekao je Zvizdić.\n-Zaustavićemo protok migranata na svakom dijelu teritorije koji ne predstavlja zvanični granični prijelaz. Idemo u tri prvaca, da očuvamo nivo humanosti, zatim sigurnost i poštivanje naših zakona i međunarodnih pravila – rekao je Zvizdić.\nZaključio je kako će BiH poslati note Srbiji i Crnoj Gori u vezi sa pokušajima da određene grupe migranata preusmjere u našu zemlju.\n-Poslaćemo note Srbiji i Crnoj Gori da smo upoznati o situaciji u tim zemljama da se rasformiraju migracioni centri i da se organizovano institucionalno, ali i neorganizovano preko različitih kriminalnih grupa velike grupe migranata prebacuju u BiH, kako bi zajedno s njihovim institucijama zaustavili te trendove – rekao je on.


Predsednik Vlade Vojvodine Bojan Pajtić optužuje da ga prisluškuju, traži pronalaženje odgovornih i navodi da se upravo događa “vojvođanski Votergejt”. Razgovor koji je vodio on i predstavnica firme "Kontinental Vind Partners", Lidija Udovički o reketiranju te američke kompanije od strane direktora Elektormreže Srbije, Nikole Petorvića je autentičan. To je potvrdio sam Pajtić na konferenciji za novinare u Novom Sadu. Na njegove optužbe odgovorili su lično šef policije i šef tajne policije. Oni tvrde da nisu doneli odluku o prisluškivanju Pajtića, dok Stefanović podvlači da je “životno zainteresovan” da se slučaj razreši.\nU transkrpitu telefonskog razgovora koji je objavljen na pojedinim internetskim sajtovima stoji da se Lidija Udovički u ime "Kontinetal Vind Partners" žali Bojanu Pajtiću da Nikola Petrović traži dva miliona evra kako bi se vetro-park priključio na mrežu EMS-a.\nPajtić tvrdi da je razgovor autentičan i postavlja pitanje aktulenoj vlasti:\n„Svako ko pomisli da je ovo moj lični problem, ne razume da ako je moguće da prisluškuju predsednika pokrajinske Vlade i prvog čoveka najveće opozicione stranke, onda nijedan građanin nije slobodan ni siguran. Država u kojoj se prisluškuje opozicija niti je pravna niti je demokratska, a nije ni slobodna. Režimu Aleksandra Vučića postavljam dva pitanja: ko me prisluškuje i po čijem nalogu me prisluškuje?“\nOn je najavio da će podneti krivičnu prijavu zbog nezakonitog prisluškivanja i dodao da informaciju o tome da je direktor EMS-a navodno tražio pare od te američke firme nije izneo u javnost jer „nema materijalnog dokaza“.\nTri sata nakon Pajtića, pred novinare su izašli i šef policije Nebojša Stefanović i direktor Bezbednosno informativne agencije Aleksandar Đorđević. Navodeći da su „životno zainteresovani“ za utvrđivanje koliko ima istinitosti u Pajtićevim navodima, Stefanović je rekao:\n„Nijedna državna instituacija, ni Ministarstvo unutarašnji poslova, ni Bezbednosno informativna agencija niti stoje, niti imaju bilo kakvu vezu sa pojavljivanjem informacija na sajtu bliskog prijatelja Bojana Pajtića, Danila Redžepovića - na sajtu `Telepromptera`. I Aleksandar Đorđević i ja smo u potpunosti spremni da odgovaramo ako se pruži ijedna trunka dokaza da su MUP ili BIA na bilo koji način učestvovali u presretanju komunikacija Bojana Pajtića."\nNadovezao se čelnik tajne policije Aleksandar Đorđević:\n„BIA ne može nikoga da prisluškuje bez odluke suda. Dakle, sistem prisluškivanja je u tehničkom smislu tako uređen da je neophodna odluka nadležnog suda. Postoji okvir dva zakona, Zakona o Bezbednosno informativnoj agenciji i Zakonik o krivičnom postupku. Dakle, od 2003. godine tehnički sistem je takav da bez sudske odluke niko ne može da se prisluškuje“, naglasio je Đorđević.\nU vezi sa tim, Stefanović tvrdi da može ponuditi „kofere dokumenata“ koji potvrđuju da je, pak, aktuelni premijer Aleksandar Vučić, u vreme kada je bio opozicionar, bio i prisluškivan:\n„Ali bukvalno kofere dokumenata o presretnutim komunikacijama, o prisluškivanju Aleksandra Vučića, naročito u periodu od 2008. do 2012. godine. Ne znam da li će on lično o tome govoriti ili neko drugi, ali očekujem da ćete u narednih nekoliko dana moći da vidite kako to izgleda“, naveo je Stefanović.\nOglasio se i direktor Elektromreža Srbije Nikola Petrović. On je najavio da će podneti krivičnu prijavu protiv Lidije Udovički ukoliko ne saopšti o čemu je tačno razgovarala s njim kad joj je on navodno tražio mito.\nStručnjak za bezbednost i bivši funkcioner Državne bezbednosti Zoran Mijatović kaže za Radio Slobodna Evropa da slučaj zvuči uverljivo.\n„Ovom temom se bavimo već skoro dve godine, od priče da je prisluškivan Tomislav Nikolić i drugi, a ovi slučajevi nisu razjašnjeni, a tema se sad javlja u liku Bojana Pajtića. Odgovor na ovo pitanje mora da da policija i BIA. Ako se pokaže da su ovi navodi tačni i da su prisluškivali državni organi, kao što je tajna policija, to je dovoljan razlog da ova Vlada da ostavku“, smatra Mijatović.\nIz Beogradskog centra za ljudska prava, Vena Petrović smatra da u slučaju da se dokaže da je tvrdnja o „vojvođanskom Votergejtu“ istinita, moramo saznati da li iza prisluškivanja stoji sudska odluka.\n„Prisluškivanje može da se dešava samo ako postoji nalog koji je donet od strane suda. Ne bih mogla da kažem da je to atak na ustavni poredak, ali je svakako kršenje zakona, ako nema takvog naloga. Vi se sećate da su nevladine organizacije tražile broj prisluškivanih građana, bar da nam kažu broj kontrolisanih telefonskih razgovora, poruka i mejlova, ali mi to uopšte ne znamo“, kaže Petrović.\nPodsećamo, predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić ranije je optužio tu američku firmu da je pokušala da reketira Srbiju jer joj nije omogućeno da protivzakonito gradi vetro-parkove u zemlji. U vezu sa poslovanjem firme dovodio je dvoje članova porodice potpredsednice Vlade Kori Udovički, koja se potom i javno ogradila od poslovanja spornog preduzeća.\nPodsetimo još da se Vučić na otvaranje ovog slučaja odlučio pošto su upravo neki od ljudi iz te firme, kako je naveo, stajali iza protesta koji su protiv njega bili organizovani tokom nedavne posete Vašingtonu.


SARAJEVO – Broj zaposlenih radnika u deset javnih preduzeća iz Bosne i Hercegovine koja posluju u oblasti šumarstva za pet godina povećao se za 625 a izdvajanja za njihove plate veća su za 28 miliona maraka. U istom periodu i onako mala profitabilnost dodatno je opala, sedam od deset tih preduzeća danas zarađuje manje nego prije pet godina a zapošljavanje novih radnika nije dovelo do značajnijeg povećanja prihoda, pokazala je analiza njihovog poslovanja koju je uradio Transparency International u BIH (TI BIH).\nPodaci iz finansijskih i revizorskih izvještaja koji su dostupni u bazi javnih preduzeća koju je izradio TI BIH, pokazuje koliko je u proteklom periodu bilo neefikasno upravljanje ovim preduzećima koja su godinama bila plijen političkih partija a ogromno povećanje plata i broja zaposlenih nikako nije pratilo rast prihoda. Ova preduzeća koja koriste ogromne prirodne resurse prije pet godina uglavnom su poslovala pozitivno i zajedno su imala oko 14 miliona KM dobiti a po poslednjim izvještajima njih šest pravi ukupnu dobit od 6,9 miliona a četiri gubitaša zajedno minus od 3,9 miliona.\nPored viška radnika na koji se već dugo upozorava, dodatni problem većine ovih preduzeća predstavljaju sumnjiva i sporna potraživanja od kupaca, čije konstantno gomilanje ukazuje na mogućnost pojave korupcije u ovim preduzećima.\nIz dostupnih revizorskih i finansijskih izvještaja vidi se da neka od ovih preduzeća imaju ogromna potraživanja od kupaca koja su dospjela za naplatu ali nisu naplaćena i vode se kao sumnjiva i sporna.\nPodaci o sumnjivim potraživanjima javno su dostupni za osam od deset ovih preduzeća i zajedno iznose oko 42 miliona maraka od čega se čak 22,8 KM miliona odnosi na ŠGD „Hercegbosanske šume“ koje nisu najveće preduzeće u ovom sistemu ali imaju najveći iznos potraživanja čija naplata nije izvjesna.\nJavni revizor od 2014. godine nije radio reviziju poslovanja ovog javnog preduzeća a tada je navedeno da se najveći dio zastarjelih potraživanja (oko 11.5 miliona KM) odnosi na kupca Finvest d.o.o. Drvar. Tada je konstatovano da je naplata neizvjesna, s obzirom da je kupac prestao obavljati djelatnost 2012. godine a pod nerazjašnjenim okolnostima uspio je nagomilati milionske dugove prema državi, radnicima i dobovom javnom preduzeću.\n„Šume Republike Srpske“ imale su 2018. godine 12,1 milion KM sumnjivih i spornih potraživanja i ona su za oko tri miliona manja nego 2015. godine ali predstavljaju značajan uzrok lošeg poslovanja ovog javnog preduzeća. „Šume RS“ poslednji su put 2019. godine objavile crnu listu nepouzdanih poslovnih partnera na kojoj se tada nalazilo čak 586 firmi koje ovom javnom preduzeću duguju milione maraka.\nTakođe značajna sporna potraživanja preko 3 miliona KM imaju Sarajevo-šume i „Šumsko – privredno društvo Zeničko – dobojskog kantona“. Značajno je istaći da neka od ovih javnih preduzeća koja se bave istim ovim poslom nemaju sumnjivih potraživanja kao „Bosanskohercegovačke šume“ ili Šume Tuzlanskog Kantona.\nDio sumnjivih potraživanja koja se prenesu u naredne godine uspije se naplatiti ali veliki dio godinama ostaje nenaplaćen. Šumska privredna društva u BIH već dugo ne mogu da podimre potrebe drvoprerađivača a zbog velikog interesovanja i netransparentnog načina podjele sirovine, robu često dobijaju i oni kupci čiji je kredibilitet upitan a upravo je ovo plodno tlo za pojavu korupcije.\nEfekat povećanja broja zaposlenih\nZa pet godina u deset analiziranih preduzeća broj zaposlenih procentualno se najviše povećao u ŠGD „Hercegbosanske šume“ koje su po poslednjem izvještaju imale 269 radnika više na osnovu radnih sati nego prije pet godina, što je povećanje za oko 43 odsto.\nTroškovi plata i ostalih ličnih primanja porasli su za 5,7 miliona a ovo preduzeća koje je 2015. poslovalo pozitivno već tri godine za redom bilježi gubitke. Pored toga na jubilarne nagrade troši se prosječno oko 204.000 KM godišnje i još 300 000 na ostala materijalna prava zaposlenika. Takođe, ovo javno preduzeće koje posluje sa gubitkom godišnje u prosjeku podijeli oko 89 000 KM na donacija. Transparency interantional u BIH obratio se upravi dopisom ali u zakonskom roku nije stigao odgovor na pitanje kome se doniraju tolika sredstva.\nU Šumama Republike Srpske po poslednjem izvještaju ima 333 radnika više nego 2015. godine, za plate se izdvaja dodatnih 11,8, miliona KM a u isto vrijeme ukupni prihodi ovog preduzeća su tek 6,1 milion KM veći od ukupnih prihoda u 2015. godini. Dobit jednog od najvećih privrednih sistema u zemlji smanjena je sa devet na oko četiri miliona KM a toliko povećanje broja zaposlenih nije dovelo do značajnijeg rasta prihoda.\nZanimljivo je da su Unsko- Sanske šume u ovom periodu (2015-2019) povećale broj zaposlenih i smanjile prihode, troškovi na plate porasli za oko 1,7 miliona a ukupni prihodi preduzeća pali za oko 750 000. Isto se dogodilo i preduzeću Šumarsto Prenj Konjic koje po poslednjem izvještaju troši 230 000 KM više na plate a ima za oko 260 000 manje prihode nego 2015. godine.\nBroj radnika povećan je i u Šumama Tuzlanskog kantona, prihodi su pali a ovo preduzeće koje je poslovalo pozitivno sada je postalo gubitaš sa minusom od 2,9 miliona.\nSa druge strane broj zaposlenih radnika smanjen je u Šumsko – privrednom društvu Zeničko-dobojskog kantona, par godina smanjivani su i troškove na plate a preduzeće je zdražalo pozitivno poslovanje. Smanjenje broja radnika i dodatnih troškova dovelo je do nešto boljeg poslovanja u preduzeću „Srednjobosanske šume“ koje je 2015. bilo gubitaš a danas ima 127 radnika manje, 13 miliona prihoda više i posluje pozitivno.\nEfekat povećanja troškova reprezentacije radi „unapređenja poslovanja“\nDeset javnih preduzeća koja posluju u oblasti šumarstva godišnje potroši oko 700 000 maraka na reprezentaciju a ova brojka se povećava iz godine u godinu.\nPod ovom stavkom knjiži se troškovi ishrane, smještaja, izvođenje poslovnih partnera u ugostiteljske objekte i slično. Po zakonima u BIH troškovi reprezentacije priznaju se samo pod uslovom da su nastali u svrhu unapređivanja poslovanja o čemu je TI BiH pisao u ranijim analizama,\nIpak većina ovih preduzeća uprkos značajnim troškovima nije unapredila poslovanje i danas bilježi još gore rezultate a samo su Hercegbosanske Šume od 2017. do 2019. godine potrošile oko 510 000 KM na reprezentaciju. Najviše je potrošeno 2017. godine 291.872 KM kada je poslovanje ovog preduzeća bilo i najgore u ovom analiziranom periodu a gubitak je tada iznosio 2,6 miliona. Poređenja radi, prosječni godišnji trošak reprezentacije u ovom preduzeću preduzeća je za oko 150 hiljada KM veći nego preduzećima koja gazduju šumama u Unsko Sanskom i Zeničko Dobojskom kantonu iako se radi o preduzećima koja su po broju zaposlenih i prihodima na približno istom nivou.\nŠume Republike Srpske za troškove reprezentacije od 2015. do 2017. godine potrošile su 1,1 milion KM, odnosno u prosjeku oko 397.963 KM godišnje. Najviše je potrošeno 2016. godine 424.404 KM kada je dobit ovog preduzeća bila na najnižem nivou u ovih pet godina.\nZanimljivo je da KJP „Sarajevo – šume“ i Šumarstvo Prenj Konjic iskazuju veće troškove reprezentacija od preduzeća koje gazduje šumama u USK iako je ono dva odnosno pet puta veće sa stanovišta visine prihoda i broja zaposlenih. Iz dostupnih podataka jasno je da se se enormna povećanja iznosa za reprezentaciju u potpunosti nesvrsishodna i ne mogu se dovesti u vezu sa unapređenjem poslovanja većine ovih preduzeća. Stoga je neophodno detaljnije definisanje zakonskih odredbi kojim se reguliše iskazivanje ovih troškova i dozvoljena potrošnja na ove vrste usluga, kako bi javna preduzeća mogla da posluju sa većim stepenom transparentnosti i odgovornosti.\nTakođe, analiza ukupnog poslovanja ovih deset javnih preduzeća pokazuje da su neophodne hitne reforme jer ona eksploatišu značajne prirodne resurse u BIH a istovremeno gomilaju dugove, broj zaposlenih, posluju sa sumnjivih partnerima a dio njih ne izmiruje redovno ni obaveze za korišćenje prirodnih resursa. Transparency International u BiH već dugo se zalaže za depolitizacija javnih preduzeća koja godinama služe kao plijen političkih partija iz kojih se izvlači novac za finansiranje izbora i koja služe za nepotrebna stranačka zapošljavanja. TI BIH već dugo predlaže da se kroz izmjene zakona o sukobu interesa i zakona o javnim preduzećima smanji uticaj političkih partija.\nNa reformi javnih preduzeća insistira i Međunarodni monetarni fond koji je u svojoj analizi zaključio da bi temeljna reforma sektora državnih preduzeća mogla povećati ukupni BDP Bosne i Hercegovine za tri odsto godišnje. MMF takođe konstatuje da državna preduzeća negativno utiču na makroekonomske rezultate i ne doprinose dovoljno ekonomiji zbog niske profitabilnosti, visokog duga i niske likvidnosti. Ovo posebno važi za javna preduzeća koja posluju u oblasti šumarstva koja eksploatišu značajna prirodna bogatstva a koja bi trebala služiti za opšte dobro.\nSvi izvještaji dostupni su u bazi javnih preduzeća a kompletnu analizu možete pročitati na ovom linku.\nTagovi: sumska gazdinstvatroskovi\n26.12.2018 | 15:34


OEBS otvorio Specijalnu misiju za procenu sprovođenja izbora u Srbiji | Boom93\nKancelarija OEBS za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) otvorila je danas Specijalnu misiju za procenu sprovodjenja izbora (SEAM) za predstojeće parlamentarne izbore u Srbiji.\nMisiju, uspostavljenu posle zvaničnog poziva od državnih organa Srbije, predvodi ambasadorka Ursula Gacek iz Poljske, a čini je tim od osam medjunarodnih eksperata, saopštio je ODIHR.\nMisija sa sedištem u Beogradu oceniće izbore u pogledu uskladjenosti sa opredeljenjima OEBS i drugim medjunarodnim obavezama i standardima za demokratske izbore, kao i sa nacionalnim zakonodavstvom.\nSastavni deo posmatranja, kako se navodi, biće sastanci sa predstavnicima relevantnih organa i političkih partija, civilnog društva, medija i medjunarodne zajednice.\nU sprovodjenju aktivnosti, SEAM će blisko saradjivati s organima nadležnim za sprovodjenje zdravstvenih mera u Srbiji i pratiti zdravstvene protokole koji su uspostavljeni.\nSEAM neće vršiti sistematsko i sveobuhvatno posmatranje samog procesa glasanja, brojanja glasova i tabelarnog prikaza rezultata na dan izbora, u skladu s metodologijom ODIHR za misije za procene sprovodjenja izbora. Medjutim, članovi SEAM će posetiti ograničen broj biračkih mesta na dan izbora.\nOznakeizbori OEBS Srbija\nProglašena lista „Nek maske padnu“ za parlametarne izbore, 7 kandidata za poslanika iz okruga


Novi izvozni poslovi Trendteksa za tržište Rusije - PPmedia\nNovi izvozni poslovi Trendteksa za tržište Rusije\nPosted on\t29 јануара, 2022 12:31 pm by adminpp033\nPrijepolje – Domaća tekstilna preduzeća Trendteks iz Prijepolja i Jumko iz Vranja, potpisali su dva nova izvozna ugovora sa ruskim distributivnim lancem tekstilnih proizvoda i obuće Etalon, a Tigar AD, Obuća Pavle i Krke Sistem, dogovorili su povećanje količine robe koja put Ruske Federacije kreće u narednim danima, javlja Privredna komora Srbije.\nProizvodni pogon Trendteksa\nSastanci sa pet domaćih proizvođača obuće i odeće organizovani su prethodnih dana na zahtev predstavnika kompanije Etalon, uz podršku Privredne komore Srbije.\n„Tokom posete Srbiji predstavnika Etalona, potpisana su dva nova izvozna ugovora i proširena saradnja sa tri kompanije sa kojima su poslovni ugovori potpisani tokom prošle godine“, kaže Nemanja Jovanović iz Udruženja za tekstil PKS.\nKompanija Trend-Teks će u narednom periodu početi izvoz radne i zaštitne odeće, dok će Jumko započeti izvoz odeće za sportski lov i ribolov. Sa predstavnicima komanije Tigar AD, Obuća Pavle i Krke Sistem, dogovoreno je povećanje količine robe za tekuću godinu.\n„Na osnovu novih ugovorenih poslova i proširenja saradnje sa postojećim dobavljačima, očekuje se da u ovoj godini izvozni poslovi budu gotovo tri puta veći u odnosu na 2021“, ističe Jovanović.\nZbog otežane međunarodne logistike i transporta sa udaljenijih destinacija primetno je, kaže, sve veće interesovanje kupaca i trgovaca iz evropskih zemlja, poput Nemačke, Austrije, Mađarske i Ruske Federacije, pa se u ovoj godini očekuje dalji rast izvoznih aktivnosti tekstilne industrije Srbije.\nStatistika pokazuje da je izvoz tekstilnih proizvoda tokom deset meseci prošle godine iznosio 848 miliona dolara što je za 13 odsto više u odnosu na isti period 2020. Izvoz obuće i predmeta od kože vredeo je 425 miliona dolara, za 24 posto više u odnosu na isti period 2020. godine.\nОзнаке: Privredna komora Srbije, rusija, Trendteks


Amerika steže obruč oko Srbije: Određen je i konačan cilj - Sputnjik Srbija\n07:10 22.06.2018 (osveženo 07:18 22.06.2018) Preuzmite kraći link\nProtiv Srbije se već duže vreme vodi psihološki propagandni rat u vezi sa kosovskim pregovorima, a krajnji cilj pritisaka kojima smo izloženi je uvlačenje naše zemlje u NATO, smatra Dušan Proroković sa Instituta za međunarodnu politiku i privredu.\nPred novu rundu dijaloga s Prištinom, zakazanu za nedelju, Proroković podseća da su Srbiji mnogo puta upućivane različite pretnje, a većina njih nije ostvarena. Zato, uveren je, iako pregovarači EU i SAD teraju vodu na svoj točak i pokušavaju da izvrše pritisak na nas, ne treba svaki taj pritisak uzimati ozbiljno, niti mu podlegati, već samo treba braniti svoj stav.\nŠto se NATO-a tiče, Proroković nema nikakve dileme da se sve što se radilo sa Crnom Gorom, pa čak i Albanijom i Makedonijom, tiče uobručavanja Srbije i vršenja konstantnog pritiska kako bismo ostali bez rešenja i kako ne bismo mogli da sačuvamo poziciju vojno neutralne zemlje. „Taj proces će se nastaviti, što direktnim ponudama da Srbija uđe u NATO, što kroz pokušaje nametanja rešenja na Kosovu. Cela postavka Amerikanaca da Srbija ne treba da prizna Kosovo ali da dozvoli da tzv. Republika Kosovo postane članica UN jeste u funkciji uvlačenja Srbije u NATO“, upozorava naš sagovornik u emisiji „Svet sa Sputnjikom“.\nKako objašnjava, budući da tzv. Republika Kosovo ne može postati članica NATO-a ako nije primljena u UN, jer i unutar Alijanse postoji otpor tome, posebno s obzirom na tvrd stav Španije, prečica i jedini logični put je preko članstva Prištine u UN.\n„Međutim, postavlja se pitanje: ako Kosovo danas uđe u UN, sutra aplicira u NATO, šta ćemo mi da radimo prekosutra. Nama Albanci mogu da instrumentalizuju i u političkom i u svakom drugom smislu pitanje njihove manjine u Bujanovcu i Preševu, mogu da vrše represiju nad Srbima sada kao članica NATO-a. Kako da Srbija u takvim okolnostima reaguje, kako da očuvamo svoju osakaćenu teritorijalnu celovitost u Bujanovcu i Preševu, kako da zaštitimo elementarnu bezbednost Srba na KiM? Tada drugog izbora nećemo imati nego i da se sami pridružimo NATO-u“, kaže Proroković.\nDakle, sumira on, Amerikanci postepeno prave NATO obruč oko nas, sa druge strane, instrumentalizovaće kosovsko pitanje kako bi Srbiju uvukli u NATO, a sa treće, imaćemo ovde još dosta propagandnih aktivnosti kojima će pokušati da ubede Srbe da je NATO u funkciji našeg ekonomskog blagostanja i svega ostalog.\nU prilog tezi o sve važnijoj ulozi NATO-a u rešavanju kosovskog pitanja govori i izjava Hašima Tačija da će se pregovarati u nedelju i o pitanju granice i da u tome očekuje pomoć eksperata, uključujući i NATO. Aleksandar Raković sa Instituta za savremenu istoriju podseća da je NATO na strani Albanaca od 1997. godine, te tako Tači nije rekao ništa novo.\n„On više hoće da preti u momentu previranja u Makedoniji. Jer kad se pomene NATO u Srbiji i pitanje granica odmah je asocijacija da dolazi neka nevolja“, ocenjuje Raković.\nNije slučajno, dodaje on, baš u ovom trenutku otvoreno i pitanje Sandžaka, budući da je zamenik predsednika na Kosmetu vladajuće DPK Redžep Hoti rekao da podela nije na redu, a ako bude Priština će uzeti Sandžak.\nSandžak, odnosno Raška oblast su, obrazlaže Raković u projekciji za stvaranje „Velike Albanije“. „To je bio deo male Albanije, koji je ostao u Nedićevoj Srbiji, ali su poslanici iz male Albanije bili poslanici u Tirani, a Novi Pazar je bio pretvoren u albanizovanu varoš na čelu sa Aćifom Bljutom (Aćif efendijom), koji je danas kultna ličnost u Novom Pazaru. Čim se oni grupišu oko kultne ličnosti koja je gajila velikoalbanske pretenzije, oni se grupišu oko tih ciljeva“, smatra istoričar.\nKako kaže, Bošnjaci iz Novog Pazara etnički su vezani za Albance jer vuku albansko poreklo, a postoji i besa iz 1888, koju su dali jedni drugima da neće dozvoliti da Vasojevići ikad osvoje delove stare Srbije koji su ostali na teritoriji Crne Gore, Plav, Gusinje, Rožaje.\n„Ta besa i dalje važi — da se neće dozvoliti Srbima da to bude njihova teritorija. S tim u vezi važan je i Novi Pazar, Tutin pa čak i Sjenica. Dakle, to je prostor na koji oni imaju pretenzije ali do tog prostora ne mogu da dosegnu bez potpunog poraza srpskog pokreta na severnom Kosovu“, konstatuje Raković uz upozorenje da je u toku realbanizacija teritorije oko Novog Pazara, Sjenice, pa čak i dela Prijepolja.\nPo mišljenju Prorokovića, Hotijevu izjavu treba shvatiti kao širenje manevarskog prostora kako bi se stavila ad akta svaka ideja o podeli Kosova: dakle, vraćamo se na američki predlog koji je usvojila i Kvinta: dobićete ZSO, a zauzvrat će osigurati stolicu tzv. republici Kosovo u UN.\nProblem, smatra Proroković, nije u Albancima, nego u srpskoj strani: mi smo brzo i ekspresno isporučili sve što se tiče briselskog sporazuma, a zauzvrat nismo dobili ništa i sad smo se našli pred zidom.\nIpak, naši sagovornici ocenjuju kao ohrabrujuću činjenicu da je Liberija povukla priznanje Kosova.\n„Liberija nije velika po značaju, ali je vrlo važno da postoji jedna zemlja manje koja priznaje Kosovo. Ali biće najinteresantnije da vidimo da li će Egipat povuče priznanje. Jer oni ne mogu ni da ga nađu, a ako se potrude i slučajno nađu, pa se dogodi da je priznanje bilo samo verbalno, to će tek biti bomba“, kaže Raković.\nProroković dodaje da je ovo povlačenje važno za Srbiju, ali je važnije sa stanovišta međunarodnog prava.\n„Proces uspostavljanja diplomatskih odnosa sa Prištinom je postao reverzibilan. Taj točak je počeo da se okreće na drugu stranu, pokazalo se da je to moguće u političkoj praksi, tako da će to ohrabriti verovatno i neke druge zemlje da povlače priznanje“, smatra on i dodaje da je za Srbiju to važno i sa psihološkog aspekta jer utiče na naše samopouzdanje.\nRaković izražava uverenje da u daljem toku dijaloga sa Prištinom rukovodstvo Srbije neće potpisati nikakvu nezavisnost za albanske separatiste, te da neće biti ni nikakve podele.\n„To je i poruka koju je predsednik Vučić primio od Svetog arhijerejskog sabora: jednostavno, treba da čekamo bolji momenat i da progutamo rešenje kakvo je okupacija kao što su to Grci učinili na Kipru“, zaključuje Raković na kraju razgovora za Sputnjik.


Saveljić i Ćulafić na CEFTA nedjelji u Tirani | Privredna komora Crne Gore\nPotpredsjednik Privredne komore Crne Gore Ivan Saveljić i koordinator za saradnju sa međunarodnim komorskim asocijacijama Balša Ćulafić učestvovali su na CEFTA nedjelji koja je održana od 16. do 19. decembra 2019. u Tirani.\nU okviru ovog događaja održani su sastanci nacionalnih odbora za olakšavanje trgovine, Pododbora za trgovinu uslugama, te Zajedničkog odbora CEFTA.\nUsvojene su odluke o: uspostavljanju validacionog postupka za međusobno priznavanje nacionalnih programa ovlaštenih privrednih subjekata CEFTA strana u pogledu sigurnosti i zaštite; produženju ugovora direktoru CEFTA Sekretarijata; uspostavljanju Komisije za izbor za zapošljavanje osoblja CEFTA Sekretarijata i Preporuka strategija upravljanja rizikom 2020-2024. Najvažniji dokument usvojen tokom Zajedničkog odbora je dodatni protokol 6 o trgovini uslugama uz CEFTA 2006 sporazum. Njegovim usvajanjem se kompanijama i organizacijama otvara tržište za trgovinu uslugama i dalju ekonomsku integraciju, omogućava međusobno priznavanje posebnih licenci, profesionalnih kvalifikacija i drugog. Predstavljen je izvještaj Podobora za carine i pravila porijekla za 2019. godinu, kojim je predsjedavala Bosna i Hercegovina, i prioriteti BiH za predsjedavanje CEFTA 2006 Sporazumom u 2020. godini.\nOrganizovana je i jednodevna konferencija „CEFTA: pretvaranje izazova u mogućnosti“, u okviru koje su održane panel diskusije na teme „CEFTA: Postignuća i perspektive“, „Regionalna ekonomska integracija danas i sutra“, „Jačanje regionalne trgovine: napredak i naredni koraci“, „Liberalizacija trgovine uslugama – novi okvir“ i „CEFTA 2020: Zajednička vizija prema budućnosti“.\nPotpredsjednik Saveljić i koordinator Ćulafić učestvovali su u radu Generalne skupštine Asocijacije balkanskih komora u Tirani, čija su glavne teme bile dualno obrazovanje i digitalizacija. Tom prilikom istaknuta je neophodnost bržeg ekonomskog razvoja i daljeg poboljšanja funkcionisanja komorskog sistema. Potencirana je potreba za dodatnim razvojem stručnog obrazovanja i doprinosa komora u tom procesu, odnosno, digitalizacijom i prilagođavanjem jedinstvenom evropskom tržištu.\nPotpredsjednik Saveljić je istakao da su obrazovanje i digitalna transformacija u vrhu agende Privredne komore Crne Gore. Posebno je apostrofirao ulogu ove asocijacije u reformi obrazovnog sistema, a naročito u implementaciji dualnog obrazovanja, u čijih 25 obrazovnih programa je uključeno više od 800 učenika iz 20 opština. Privredna komora je posebno aktivna u segmentu neformalnog obrazovanja. Kroz edukativne aktivnosti koje je organizovala u 2019. godini prošlo je više od 4000 privrednika.\nSavremeni trendovi u sferi digitalizacije pružaju ogromne mogućnosti i poboljšanja u svim oblastima poslovanja. Crna Gora je prva zemlja izvan EU koja je donijela Strategiju pametne specijalizacije i time napravila značajan iskorak u ovoj oblasti, a Privredna komora je doprinijela njenom kreiranju.\nUčesnici Skupštine su kazali da je pitanje digitalizacije usluga komora jedan od prioriteta u narednoj godini. Kompanijama mora da se omogući puno elektronsko prijavljivanje i izdavanje elektronskih dokumenata u spoljnoj trgovini kako bi se skratilo vrijeme i smanjili troškovi koje izvozne kompanije imaju po tom osnovu.\nTokom diskusije je istaknuto da su samo četiri od 10 zemalja ABC-a članice Evropske unije, uz navođenje činjenice da potencijali ovog područja još nijesu dovoljno iskorišćeni.\nZaključeno je da je potrebno intenzivno raditi na usklađivanju zakonodavstva, standardizovati poslovanje i ukloniti trgovinske barijere u regionu, kako bi se ostvarili puni efekti međusobne i saradnje sa Evropskom unijom.\nGeneralna skupština ABC u Tirani je takođe raspravljala o ulozi Komorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana kao regionalne platforme sa ciljem da podrži i promoviše ekonomsku saradnju zemalja ovog regiona u sklopu Berlinskog procesa.\nGrant za podizanje konkuretnosti\nU Tirani je potpisan Ugovor o grantu vrijednom 2,5 miliona eura, kojim će EU podržati podizanje konkurentnosti ekonomija regije. Projekat će sprovesti Komorski investicioni forum i njime će se omogućiti da više od 1200 kompanija iz svih šest država Zapadnog Balkana poboljšaju proizvodne i izvozne kapacitete, povećaju prodaju u svijetu i tržištima regije, postanu dobavljači multinacionalnih korporacija, primaju sredstva iz evropskih fondova i privlače strane investicije.\nKompanije će se povezati i dogovoriti poslovanje na bilateralnim poslovnim sastancima u organizaciji KIF ZB6, a njih 60 će zajednički će učestvovati na tri velika međunarodna sajma. Pored toga, biće organizovane tri investicione konferencije u cilju promocije regije i uspješnih poslovnih priča. Oko 60 kompanija može računati na tehničku pomoć u pripremi projekata i apliciranju za EU fondove i programe poput Horizon 2020, COSME ili Creative Europe.\nPoslovnim kompanijama biće dostupne internetske baze podataka s kvalitetnim informacijama o stranim tržištima, info dani, seminari i radioniceprilagođene potrebama privrednika, gdje će se educkovati o prednostima regionalnog ekonomskog područja i dobiti savjete i informacije o tome kako da uspostave bolju međusobnu saradnju i uspješno internacionalizuju poslovanje.\nPosebna pažnja biće posvećena poboljšanju komunikacije javnog i privatnog sektora u regionu i sa EU, a u cilju promocije regionalnog ekonomskog područja. U tom smislu planirana su tri javno-privatna dijaloga između biznis sektora i donosilaca odluka uz učešće oko 300 predstavnika poslovne zajednice. Biće sprovedeno devet studija i istraživanja kako bi se utvrdile prepreke saradnji u regiji s preporukama koje treba uputiti nadležnim institucijama.


VOZAČI OPREZ! Počela pojačana kontrola saobraćaja\nPočetak/Hronika/VOZAČI OPREZ! Počela pojačana kontrola saobraćaja\nVioleta Milićević16. septembra 2020.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Vlade Republike Srbije saopštilo je da će pripadnici Uprave saobraćajne policije od 16. do 22. septembra sprovesti međunarodnu akciju pojačane kontrole saobraćaja koja će biti usmerena na smanjenje saobraćajnih nezgoda i njihovih posledica.\nOva međunarodna akcija pod nazivom „ROADPOL dani bezbednosti“ počela je u svim državama koje su članice organizacije ROADPOL (Mreža saobraćajnih policija Evrope).\nPripadnici saobraćajne policije će poseban akcenat staviti na kontrolu brzine, alkoholisanosti, kao i korišćenja sigurnosnog pojasa.\nTakođe, organizacija ROADPOL pripremila je simbolične zakletve kojima se učesnici u saobraćaju obavezuju na to da će poštovati propise i time doprineti svojoj, ali i bezbednosti drugih učesnika u saobraćaju, a pokrenuta je i internet stranica roadpolsafetydays.eu na kojoj se građani Evrope mogu bolje upoznati sa ciljem projekta.\nbrzina kretanja kontrola saobraćaj saobraćajna policija\n16. septembra 2020. u 13:56\nJel to važi i za konjske zaprege po gradu da će biti kažnjavane? I za divljanje motora po gradu da će biti kažnjavani?


Zamena stakla ekrana iPhone 11…\nNa vašem iPhone 11 Pro max telefonu sve normalno radi, samo je puklo staklo?\nNa pravom ste mestu jer X mobile servis iz Beograda vam pruže upravo zamenu stakla ekrana iPgone 11 Pro max telefona.\nUkoliko se desila situacija da je puklo staklo ekrana na vašem iPhone 11 Pro max telefonu, ne postoji razlog da menjate kompletan ekran, a uostalom i ta usluga je poprilično skupa. Zamena stakla ekrana iPhone 11 Pro max telefona je dosta jeftinija u našem servisu iPhone telefona, a servirisani telefon izgledaće kao nov!\nKoji su to uslovi za zamenu stakla ekrana iPhone 11 Pro max telefona?\nPostoji uslovi koji moraju biti zadovoljeni da bi uopšte i bilo moguće zameniti samo staklo ekrana vašeg telefona. Ukoliko LCD prikazuje sliku u svim delovima ekrana, nema nekih uspravnih linija kao ni mrlja, crnih fleka ili trperenja ekrana i tač skrin telefona je funkcionalan u svim delovima ekrana telefona – predahnite, jer je moguća zamena stakla ekrana iPhone 11 Pro max telefona.\nZamena je moguća upravo u našem servisu po najpovoljnijoj ceni\nProcedura za zamenu je jednostavna. Najbolje je da nas pre samog planiranog dolaska kontaktirate, dogovorimo vreme koje vama najviše odgovara. Kada naš servisni tim bude preuzeo telefon, dobićete preciznu informaciju kada će biti uspešno obavljena zamena stakla ekrana iPhone 11 Pro max uređaja. Zamena stakla je moguća i za manje od 24 sata, ali ćete o svim detaljima biti obavešteni već prilikom prvog razgovora.\nUkoliko vam je problem da dođete do našeg servisnog centra, jednostavno ste udaljeni, nemate mnogo vremena ili živite izvan Beograda – ne brinite. Kurirska služba će preuzeti telefon sa adrese koju budete rekli i ispravan telefon će vam kasnije biti i vraćen.\nProblem ne treba da predstavlja ni korišćenje telefona, jer ukoliko nemate zamenski telefon u X mobile servis mobilnih telefona dace Vam zamenski telefon na korišćenje dok traje sam proces servisiranja vašeg uređaja.\nU našem servisu možete biti sigurni da će zamena biti obavljena uz korišćenje najsavremenijih alata i mašina koji su jako bitni za ovaj tip servisa, jer ukoliko se ne koriste ispravni uređaji za zamenu stakla ekrana Iphone 11 Pro max telefona, zbog same složenosti prilikom izrade uređaja, lako može doći do novih oštećenja.\nNa ovaj način svakako ćete zadržati originalni ekran vašeg iPhone 11 Pro max telefona, cena popravke je dosta niža od kupovine odnosno zamene novim originalnim ekranom, a dobićete uređaj koji će izgledati I funkcionisati kao nov.\nNakon ove intervencije garantujemo vam sa 100% da nećete imati nikakvih poteškoća u radu\nOva garancija je zaslulga našeg dugogodišnjeg rada, iskusnih servisera koji se konstantno usavršavaju, ali i najsavremenijih mašina i aparata za zamenu stakla ekrana iPhone 11 Pro max telefona.\nDakle, ukoliko je slomljeno staklo ali ekran normalno radi i ispunjavaju se uslovi sa početka ovog teksta nema potrebe da trošite nepotrebno novac na zamenu kompletnog ekrana već jednostavno zamenite staklo ekrana iPhone 11 Pro max telefona.\nPostoje i situacije kada je potrebno zameniti ekran iPhone 11 Pro max telefona….\nDa biste bili sigurni da je ipak potrebna zamena ekrana vašeg teefona proverite kod kuće da li tač skrin normalno radi jer ukoliko ne radi to je svakako prvi znak da je potrebno zameniti upravo ekran. Neki od signala svakako su i treptaji ekrana, prisutnost crnih fleka ili linija na ekranu, takozvane žute mrlje na samom ekranu telefona ali i ako ne uočavate sliku na svom telefonu u svim delovima ekrana.\nSIGURNOST POVERENJE NAJNIŽE CENE\nKada se odlučite za zamenu stakla ekrana iPhone 11 Pro max telefona u X mobile servisnom centru ekran vašeg telefona će izgledati kao nov, a vi ćete moći da nastavite sa nesmetanim korišćenjem vašeg mobilnog uređaja. Cena i za zamenu ekrana iPhone 11 Pro max telefona je najkonkurentnija na tržištu s obzirom na to da posedujemo dugogodišnje iskustvo i prisutnost na našem tržištu te vam možemo ponuditi najpovoljnije cene, uz garanciju da će sama zamena ekrana biti urađena po svetskim standardima kako ne bi došlo do dodatnog oštećenja vašeg telefona.


TRIBINA „AKTUELNI IZAZOVI U BEZBEDNOSTI SAOBRAĆAJA“: PREVENCIJA JE NAJBOLJI NAČIN DA SE SPASU LJUDSKI ŽIVOTI – Stari grad\nStari grad » Vesti » TRIBINA „AKTUELNI IZAZOVI U BEZBEDNOSTI SAOBRAĆAJA“: PREVENCIJA JE NAJBOLJI NAČIN DA SE SPASU LJUDSKI ŽIVOTI\nTRIBINA „AKTUELNI IZAZOVI U BEZBEDNOSTI SAOBRAĆAJA“: PREVENCIJA JE NAJBOLJI NAČIN DA SE SPASU LJUDSKI ŽIVOTI\nPosted on 21. 12. 2021.\nJavno preduzeće „Putevi Beograda“ i Udruženje „Budimo bezbedni“ održali su u velikoj sali opštine Stari grad svečanu tribinu „Aktuelni izazovi u bezbednosti saobraćaja“.\nNa tribini, koja je posvećena projektu o bezbednosti u saobraćaju, učestvovali su Dragan Đorđević, direktor JP „Putevi Beograd“, predsednica udruženja „Budimo bezbedni” i novinarka RTV Pink Dea Đurđević, prof. dr Dejan Jovanov, mr Dragan Stefanović i Veljko Čurčić, iz Agencije za bezbednost saobraćaja.\nSvi učesnici tribine saglasni su da je projekat „Aktuelni izazovi u bezbednosti saobraćaja“ izuzetno značajan za stvaranje pravilne i odgovorne saobraćajne kulture kod svih učesnika u saobraćaju. Posebno ako se u vidu imaju podaci da je tokom prošle godine u Beogradu registrovano 13909 saobraćajnih nezgoda u kojima je povređeno 590 učesnika u saobraćaju, a da su na žalost, stradale 92 osobe, od kojih su skoro pedeset odsto pešaci.\nProjekat o bezbednosti u saobraćaju JP „Putevi Beograda“ i Udruženja „Budimo bezbedni“ obuhvatio je edukativne radionice, predavanja i tribine u svim gradskim opštinama, na kojima su učestvovali stradali u saobraćajnim nesrećama, koji su iznosili svoja iskustva iz ovih nemilih situacija, saobraćajni policajci sa praktičnim savetima za pravilno ponašanje svih učesnika u saobraćaju, kao i brojni stručnjaci iz ove oblasti. Projektom „Aktuelni izazovi u bezbednosti saobraćaja“ su obuhvaćene sve starosne kategorije stanovništva na teritoriji grada Beograda.\nZa najmlađe, učenike osnovnih škola organizovan je kviz „Saobraćajko“, seminari i predavanja za učenike srednjih škola i za studente beogradskih fakulteta, kao i za zaposlene i upravljače puteva.\nPosebna pažnja je bila usmerena na najmlađe učesnike u saobraćaju, sa ciljem sticanja adekvatne saobraćajne kulture. Prvo takmičenje učenika osnovnih škola , uzrasta od petog do osmog razreda, u kvizu „Saobraćajko” održano je u SC Šumice na Voždovcu. Deca iz 13 beogradskih opština pokazala su veoma visok nivo znanja na temu poznavanja saobraćajnih propisa. Učesnici kviza takmičili su se na jedinstven način i odgovarali na setove pitanja koja su pripremili organizatori, a najuspešniji takmičari dobili su vredne nagrade (bicikle, rolere, kacige, rančeve, knjige, zaštitnu opremu), a svi učesnici i škole zahvalnice. Prvo mesto osvojili su učenici iz OŠ Ujedinjene nacije (Čukarica), drugo OŠ Vuk Karadžić (Voždovac), treće OŠ Sveti Sava, a četvrto starogradski osnovci „Drinke Pavlović“.\nNa svečanoj tribini pažnju prisutnih izazvalo je svedočenje predsednice udruženja „Budimo bezbedni”, novinarke Pinka Dee Đurđević, koja je iz ugla stradalog lica u saobraćaju ispričala i objasnila kako izgleda trenutak kada je direktno udario autobus.\n„Saobraćajna nezgoda je velika trauma i za onog ko je žrtva, i za njegovu porodicu, a i za počinioca saobraćajne nezgode i zato smatram da o tome treba stalno da govorimo i da treba preventivno da radimo jer je mnogo teško sada sanirati posledice. Potrebno je da ljudi shvate da se saobraćajna nezgoda može svakome dogoditi i da su izuzetno ozbiljne posledice neodgovornog ponašanja pojedinih učesnika u saobraćaju“, poručila je hrabra Dea Đurđević.\nZajednička poruka učesnika svečane tribine je da su odgovorno ponašanje u saobraćaju, poštovanje propisa, ali stalna edukacija najbolja prevencija za bezbednost svih učesnika u saobraćaju.\nPrevious PostPrevious BUDITE DEO NAŠE BAJKE: DONIRAJTE DEČJE KNJIGE ZA BEOGRADSKE VRTIĆE\nNext PostNext 13. SEDNICA SKUPŠTINE GRADSKE OPŠTINE STARI GRAD


Novi, neobični dokumentarni film Stefana Maleševića\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 02.Okt.2020, 11:06\nNovi dokumentarni film Stefana Maleševića, podržan na Konkursu Filmskog centra Srbije (FCS) za dugometražni dokumentarni film, nastavlja u duhu njegovog zapaženog dokumentarca "Gora" i ponovo se bavi opskurnom, izolovanom etničkom zajednicom na Balkanu, saopšteno je iz FCS.\nOvoga puta su u pitanju Bektaši, derviši u malom makedonskom selu u blizini Prilepa, gde ova skupina od manje od hiljadu ljudi upražnjava unikatne običaje i gaji iznenađujuće progresivan sistem vrednosti >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << za jednu patrijarhalnu islamsku zajednicu.\nStefan Malešević kaže da je nakon veoma burne godine i nekoliko puta otkazivanih etapa snimanja, konačno, zajedno sa ekipom uspeo da nastavi rad sa ovom intrigantnom zajednicom.\n"U maloj ekipi koja ne remeti svakodnevnicu protagonista, a nama daje osećaj da smo na uzbudljivoj ekspediciji, proveli smo deset dana sa njima za vreme najvećeg bektaškog praznika, poznatog pod imenom Ašure", istakao je Malešević.\nDodao je da ga je i ranije fascinirala specifičnost njihove kulture u društvu koje izrazito vodi računa o religiji i daje punu važnost tradiciji, a pritom daje ženama stepen slobode nezabeležen u muslimanskom svetu.\n"U tom društvu, snaga i dobrodušnost naše glavne junakinje Ajten, kao i skladan ljubavni odnos između nje i marljivog Erdogana, odnos pun poštovanja sa malo izgovorenih reči, ponovo su privukli najveću pažnju moje kamere. Radujem se skorom ulasku u montažu gde ćemo Jelena (Maksimović) i ja probati da izbalansiramo pojedinačno i opšte, te kroz živote ovih divnih ljudi dotaknemo neke univerzalno važne teme", kaže Malešević.\nKanatlarska zajednica u filmu je predstavljena kroz porodicu Ajten i Erdogana.\nAjten, koja u hramu pred pastvom čita svetu knjigu za vreme najvećeg bektaškog praznika, takođe najbolje peva verske napeve i zna najviše priča iz bogate bektaške istorije.\nBektašizam je islamski derviški red osnovan u šesnaestom veku u Otomanskom carstvu, gde je bio zvanična religija janičarskih odreda, najverovatnije zbog bliskosti obreda s hrišćanskim. Nakon nekoliko velikih progona i zabranjivanja u Turskoj, danas Bektaši postoje u malom broju na teritoriji Makedonije i Albanije.\nU njihovim ritualima postoji mnogo elemenata sličnosti sa hrišćanstvom: Bektaši pale sveće, imaju ikone, nazdravljaju i ljube se tri puta, veruju u sveto trojstvo, a neke od njihovih najvećih svetinja funkcionišu istovremeno kao muslimanske svetinje i pravoslavne crkve.\nOd osnivanja Bektaši su imali slobodne i progresivne stavove - oni su jedina muslimanska zajednica koja koristi alkohol u svojim ritualima, a žene i muškarce smatra potpuno jednakima.\nU Kanatlarcima nije retka pojava da žene vode glavnu reč, donose odluke ili drže daljinski upravljač za vreme porodičnog gledanja televizije.\nSnimanje je počelo 2018. u Severnoj Makedoniji, pretežno u selu Kanatlarci, a završetak snimanja koji je odložen zbog pandemije, očekuje se u toku 2020.\nReditelj, scenarista i snimatelj je Stefan Malešević, a saradnik na scenariju i stručni savetnik je Viktor Trajanovski.\nNa planu dugometražnih ostvarenja, Stefan Malešević za sobom već ima dva zapažena filma : dokumentarni "Gora" i igrani "Mamonga", a u fazi pretprodukcije već neko vreme je njegov novi dugometražni igrani film naslovljen "Usud".


Za Telenor zainteresovana češka PPF grupa - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Za Telenor zainteresovana češka PPF grupa\nVrednost Telenora u Srbiji 1,34 milijarde, 170 miliona manje nego kada je kupio Mobi 63\nZa Telenorove kompanije u Centralnoj i Istočnoj Evropi (Srbija, CG, Mađarska i Bugarska) zainteresovan je investicioni fond PPF, grupa u vlasništvu najbogatijeg Čeha Petra Kelnera, nezvanično saznaje Danas.\n0Piše: Miloš Obradović 06. februara 2018. 13.15 Izmenjeno: 12.33\nNjegova kompanija upravlja imovinom vrednom oko 35 milijardi dolara, a u telekomunikacioni biznis ušli su 2013. godine kupovinom 65,9 odsto češkog telekoma O2 za blizu 2,5 milijardi dolara od španskog giganta Telefonike. PPF grupa je takođe i vlasnik kompanije CETIN koja se bavi telekomunikacionom infrastrukturom.\nKompanija O2 je u 2016. godini imala prihode od 1,4 milijarde evra.\nU PPF grupi su odbili da komentarišu informaciju da pregovaraju o preuzimanju Telenorovih kompanija u CEE, dok je Telenor još prilikom objavljivanja informacije da su dobili ponudu, poručio da neće komentarisati ništa na ovu temu dok ne procene kvalitet ponude do kraja tromesečja.\nInače u srpskim medijima se pojavila spekulacija da je zainteresovana kompanija koja je podnela ponudu Telenoru u stvari američki investicioni fond KKR koji u vlasništvu na teritoriji bivše Jugoslavije ima Junajted grupu, a čiji je najveći deo kablovski operater SBB. Takođe prema pisanju medija u regionu, radi se o ponudi od oko dve milijarde evra, bez mađarskog ogranka.\nPrema proceni Dragovana Milićevića, vlasnika konsultantske kuće ADM konsalting i bivšeg državnog sekretara Ministarstva trgovine i telekomunikacija, samo Telenor u Srbiji vredi oko 1,34 milijarde evra.\nOn je ovu računicu izveo na osnovu finansijskih izveštaja ove kompanije u poslednje tri godine i kretanja na tržištu telekomunikacionih usluga, kao i pokazateljima za prosečne vrednosti cele industrije.\n„Srpsko tržište telekomunikacionih usluga je oligopolskog tipa na kome posluju tri velika sistema, Telenor, MTS Telekom i VIP mobajl. Tržište telekomunikacija u Srbiji procenjeno je na bazi preciznih i relevantnih podataka „Ankete o potrošnji domaćinstava“ za period 2011-2016 godine koju sprovodi Republički zavod za statistiku Srbije. Za prethodnih šest godina tržište telekomunikacionih usluga koje obuhvata mobilnu telefoniju, internet i fiksnu telefoniju je poraslo za 100 odsto. Istovremeno rast poslovanja Telenora nije rastao brzinom kojom raste tržište. Prosečna godišnja stopa rasta Telenorovog poslovanja poslednje tri godine bila je nešto preko jedan odsto“, kaže Milićević.\nNjegova analiza pokazuje da Telenor Srbija ima veći odnos ukupnih obaveza i kapitala od proseka industrije, ali da ima i veću stopu prinosa na kapital.\nPrema nedavno objavljenim podacima za 2017. godinu, Telenor je u Srbiji Crnoj Gori (koje ova kompanija vodi zajedno iako su odvojene kompanije) ostvario ukupne prihode od 418 miliona evra što je rast od 1,8 odsto u odnosu na prethodnu godinu. Istovremeno EBITDA (zarada pre plaćanja poreza, kamata i amortizacije) je iznosila 156 miliona evra, dok je operativni profit 97,5 miliona evra. U toku prošle godine Telenor je smanjio broj mobilnih pretplatnika za 135.000 i imao ih je na kraju godine 3,16 miliona. Rast prihoda, prema objašnjenju Telenora ostvaren je zahvaljujući većoj prodaji mobilnih telefona, a veća dobit ostvarena je dobrim delom i zbog smanjenja operativnih troškova.\nKompanija u Mađarskoj ostvarila je prihode od 497 miliona evra i operativnu dobit od 102 miliona evra, dok je u Bugarskoj prihod iznosio 345 miliona evra sa operativnim profitom od 64 miliona evra.\nIako srpska kompanija prema Milićeviću danas vredi oko 1,34 milijarde evra, Telenor je 2006. godine platio Mobi 63 1,5 milijardi evra, pa sada ima kompaniju koja vredi oko 170 miliona evra manje.\n„Mislim da je pre svega Telenor tada preplatio Mobi 63. Treba imati u vidu da je tada telekomunikaciono tržište bilo daleko manje, a većina današnjih servisa koje kompanije pružaju tada nije ni postojala“, napominje Milićević dodajući da se radi o gruboj proceni, ali da prava vrednost kompanije ne bi trebalo da odstupa za više od 10 odsto pozivajući se na metodologiju profesora njujorškog univerziteta Stern Asvata Damodarana. Takođe, Telenor Srbija je u prethodnoj deceniji ostvarivao dobit i isplaćivao dividende matici.\nTelenor je u prošli petak objavio da je dobio „netraženu ponudu od investitora za kompanije u CIE“ i saopštio da će procenjivati ponudu u prvom kvartalu 2018 kako bi sagledao najveću korist za akcionare kompanije.\nInače, Telenor je prošle godine prodao banku (85 odsto) u Srbiji bugarskom investicionom fondu River Stiks kapital.