Srbija mora da uvede nove lekove - Intervju – Prof. dr Džon E. Mekdonou, Univerzitet Harvard - Nedeljnik Vreme\nBroj 1319 14.04.2016\nIntervju – Prof. dr Džon E. Mekdonou, Univerzitet Harvard\n"Srbija nije uvela nijedan novi lek na tržište u odnosu na EU koja primenjuje mnogo novih lekova. Na primer, postoje lekovi za hepatitis C i HIV koji pokazuju odlične kliničke rezultate i štede novac, budući da pacijente drže podalje od bolnice i bolničkih troškova"\nU poslednjih pet godina praktično nijedan lek nove generacije nije ušao na pozitivnu listu lekova Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje (RFZO), a više od 150 zahteva je na čekanju. Ministarstvo zdravlja najavilo je da će poboljšati dostupnost savremenih lekova u Srbiji kroz uvođenje tzv. posebnih ugovora, ali naglašava da je za dugoročno prevazilaženje ovog problema, koji dotiče veliki broj pacijenata u Srbiji, potrebno sistemsko i sveobuhvatno rešenje.\nUpravo je to bila tema stručnog skupa održanog prošle nedelje u organizaciji magazina "Diplomacy & Commerce", u saradnji sa britanskim "Ekonomistom" – kako unaprediti dostupnost inovativnih terapija i obezbediti savremenu i efikasnu listu lekova. Na događaju pod nazivom "Koliko smo blizu savremenom lečenju u Srbiji?" govorili su svetski stručnjaci sa Univerziteta Harvard i Korvinus. Razgovarali smo sa prof. dr Džonom Mekdonouom, profesorom na T.H. Čen Fakultetu za javno zdravlje na Univerzitetu Harvard, na katedri za Zdravstvenu politiku i menadžment o njegovom iskustvu u izradi i implementaciji zakona i uvođenju inovativnih lekova na tržištu. Naime, profesor Mekdonou je učestvovao u izradi i usvajanju Zakona o dostupnoj zaštiti (tzv. ObamaCare programa) na poziciji višeg savetnika za nacionalnu reformu zdravstva u Odboru za zdravlje, obrazovanje, rad i penzije. Profesor Mekdonou je na skupu predstavio rezultate nezavisne evaluacije PVA sistema koji su realizovali strani i domaći stručnjaci.\n"VREME": Koliko je Srbija daleko od savremenog lečenja?\nDŽON E. MEKDONOU: Poboljšanje zdravstvenog sistema u Srbiji, posebno u smislu mogućnosti uvođenja raspoloživih novih lekova i predstavljanja modela državne efektivne i efikasne liste lekova na tržištu, spor je proces sa kojim se suočavaju mnoge države. To nije neuobičajeno, ali postoji rešenje kroz primenu sistema vrednovanja lekova – PZT (procena zdravstvenih tehnologija). Procena zdravstvenih tehnologija je sistemski alat koji omogućava evaluaciju zdravstvenih tehnologija, analizirajući njihovu kliničku efikasnost i pristupačnost. Ova metoda je razvijena u mnogim državama poput Velike Britanije, Nemačke, Francuske i većina vodećih EU ekonomija prošla je kroz formalni proces uvođenja i odabira novih lekova, kliničkih procedura i medicinskih sredstava koji će država finansirati.\nKako ocenjujete srpski zdravstveni sistem?\nU poslednjih 25 godina Srbija je značajno napredovala, opala je stopa mortaliteta dece i životni vek stanovništva se produžio, i uložen je napor da se sistem modernizuje. Ali, svi žele bolju i adekvatniju medicinsku negu u svim sistemima… U modernom svetu postoji pritisak da zdravstveni sistem, za čije je održavanje potrebno mnogo više novca nego što to ekonomski rast dozvoljava, bude prioritetnije u odnosu na infrastrukturu, obrazovanje. Velika je tenzija između zdravstvenog sistema i svih drugih oblasti kad je reč o usmeravanju novca iz državnog budžeta. Farmaceutske i druge kompanije koje izbacuju nove tehnologije i medicinsku opremu vrše pritisak na tržište, te stoga vlada mora da ima strategiju o pravcima razvoja i vrednovanju lekova. Međutim, Srbija nije uvela nove lekove iako ima dobrih lekova koji se već decenijama primenjuju u drugim državama. Na primer, postoje lekovi za hepatitis C i HIV koji pokazuju odlične kliničke rezultate i štede novac, budući da pacijente drže podalje od bolnice i bolničkih troškova.\nSrbija u poslednjih deset godina nije uvela nijedan novi lek na tržište u odnosu na EU koja primenjuje mnogo novih lekova. Indikatori stope smrtnosti u Srbiji govore da ljudi umiru od kardiovaskularnih bolesti, infarkta, raka pluća… Srbija bi trebalo ozbiljno da se pozabavi problemom pušenja u smislu makroefekata smanjivanja troškova i smanjivanja broja obolelih. U Sjedinjenim Državama je problem pušenja procentualno smanjen na 17 odsto odraslih pušača, dok je u Srbiji procenat odraslih pušača oko 33 odsto. Pušenje, dijeta i fizička aktivnost svakako su važni faktori. Sve strane u sistemu treba da sarađuju u korist zdravlja nacije, a pacijentima treba omogućiti informacije o dostupnosti lekova.\nŠta vlada i institucije sistema mogu da urade da u okviru postojećeg budžeta poboljšaju zdravstvo?\nČini se da je Ministarstvo zdravlja posvećeno modernizaciji i poboljšanju sistema na svim nivoima i imaju prilično agresivan plan. Međutim, čini se da ima prostora za dodatni fokus i prioritizaciju. Postoje važne inovativne terapije i lekovi koje leče bolesti, a koji su dostupni svuda u svetu. Jedan od načina je PZT sistem koji funkcioniše u mnogim drugim zemljama.\nDa li ste svesni stepena nepoverenja građana prema srpskom zdravstvenom sistemu i državi?\nImao sam studenta sa Harvarda, dr Predraga Stojičića. On mi je pričao o svom iskustvu i uverenju da u Srbiji svi doktori primaju mito ispod stola, a on je bio jedan od onih koji nikad nije primao mito i pokrenuo je inicijativu "Srbija u pokretu". Verujem je da u svakom zdravstvenom sistemu najveći problem upravo poverenje. Imate vladu, pacijente, doktore, farmaceutske kompanije, kompanije koje nude medicinsku opremu i – niko nikome ne veruje. To je klasičan lanac nepoverenja. Istraživanja javnog mnjenja pokazuju da u Srbiji ispitanici najmanje veruju političarima, a drugi na listi su lekari i celokupno zdravstvo. To je začarani krug, farmaceutske kompanije ne veruju vlastima da će proces uvođenja novih lekova biti transparentan i pravedan, vlada ne veruje kompanijama da isporučuju kvalitetna istraživanja o lekovima. Na primer, odvezete automobil na popravku kod automehaničara i ako se on pokvari posle dva dana, poverenje je izgubljeno. Poverenje je ključno prilikom reformisanja sistema zdravstva u kojem ljudi rade zajedno, i teško je ukoliko nema poverenja. Ronald Regan, bivši američki predsednik, govorio je: "Veruj, ali proveri", ali ja bih je modifikovao u "Veruj i proveri".\nBoston Globe je pisao o General Hospital u Masačusetsu pre nekoliko meseci i to je imalo odjeka u javnosti. Reč je o praksi da hirurzi operišu više od jednog pacijenta u isto vreme. Na primer, u jednoj hirurškoj sali hirurg operiše slepo crevo jednog pacijenta, a u drugoj istovremeno operiše srce drugog pacijenta. Oglasile su se i druge bolnice da kažu da to nije neuobičajen postupak u hirurškoj praksi, ali ono što je bilo problematično je to što to niko od operisanih pacijenata nije znao. To je zloupotreba poverenja.\nKako je bilo učestvovati u ObamaCare programu?\nVeći deo karijere proveo sam u državi Masačusets kao izvršni direktor organizacije za prava pacijenata "Zdravstvena zaštita za sve" (Health Care For All), i radio sam na usvajanju Zakona o reformi zdravstvene zaštite te države 2006. godine. Predsednik Barak Obama je smatrao da je model reformisanja zdravstvenog sistema u državi Masačusets dobar. Pored toga, na izradi i donošenju zakona uspešno su sarađivali demokrate i republikanci, što je veoma neuobičajeno. Kada je 2008. godine započela reforma zdravstvenog sistema, predsednik Obama me je pozvao u Vašington DC da budem deo tima. Proveo sam dve godine u timu ObamaCare. U početku je bilo veoma pozitivno, svi su imali ideje o reformi sistema i kako da smanje budžetske troškove budući da je problem novca koji se izdvaja iz budžeta za zdravstvo u SAD mnogo veći nego u Srbiji – u Srbiji se za zdravstvo izdvaja oko 10,6 odsto od BDP-a, dok je u Americi 17,5 odsto. Ali, onda se 2009. godine postavilo pitanje koje sve reforme treba sprovesti i ko će to da plati, što je uvek najgori deo kad se sprovodi neki zakon. Jer, niko ne želi da plati, republikanci su bili da se to zaustavi, demokrate da se nastavi, tako da smo došli u škripac…\nU poslednjih šest godina je bilo izuzetno teško u implementaciji toga zakona, došlo je i do Vrhovnog suda 2012. godine gde je tesnom većinom (5:4) izglasan zakon. To je bila najteža implementacija u skorijoj istoriji. Značajan pomak u ObamaCare programu je učinjen u smislu kvaliteta i dostupnosti zdravstvenog osiguranja svim korisnicima, ali taj sistem ne može da se primeni u bilo kojoj drugoj državi jer je skup i neefikasan.\nSrbija, Hrvatska i EU\nPenali zbog razvojnih kredita\nDino Jahić i Vladimir Kostić\nIntervju – Dušan Teodorović, akademik\nUmesto omaža Nebojši Popovu (1939–2016)\nSumrak Berze i akcionarstva


Umor zbog manjka minerala | BN\nMagnezijum pomaže u radu metaboličkih procesa, uključujući oslobađanje energije iz hrane i njegovog prenosa kroz telo, i učestvuje u stvaranju proteina.\nZdravlje 08.03.2016 | 09:30\nSVAKOJ ćeliji u organizmu treba određena količina magnezijuma kako bi organi mogli pravilno da funkcionišu. Magnezijum, inače, pomaže u radu metaboličkih procesa, uključujući oslobađanje energije iz hrane i njegovog prenosa kroz telo, i učestvuje u stvaranju proteina.\nTokom trudnoće, dojenja i perioda intenzivnog rasta, potrebe za magnezijumom su veće. Više ovog minerala je potrebno i sportistima kao i ljudima sa bolesnim srcem. Nedostatak magnezijuma se može pojaviti i zbog određenih fizioloških stanja kao što su proliv, povraćanje, upotreba laksativa, dijabetes i problema sa štitastom žlezdom.\nAko nema dovoljno magnezijuma, pojavljuju se simptomi: glavobolja, migrena, umor, vrtoglavica, pospanost, nervoza, razdražljivost, bolovi u mišićima i grčenje, gubitak apetita. Pošto telo nedostatak magnezijuma nadoknađuje tako što ga crpe iz kostiju, duži nedostatak magnezijuma može da bude vrlo opasan.\nOrganizam sam ne može da stvori magnezijum, pa je potrebno da se unosi kroz hranu i piće. Dnevne potrebe za magnezijumom odraslog čoveka su od 300 do 400 mg, a možemo ih zadovoljiti tako što ćemo svakodnevno da pijemo tri do četiri decilitra prirodne mineralne vode koja sadrži magnezijum. Hrana koja je dobar izvor magnezijuma: zeleno lisnato povrće (spanać, blitva), orašasti plodovi (bademi, susam, brazilski oraščići, orasi), semenke bundeve i suncokreta, paprika, smokve, banane.


Valjevo najnepovoljniji grad za život | Patak Online – Valjevo vesti\nValjevo najnepovoljniji grad za život\nObjavljeno 1. septembra 2014.\nVALJEVO- Zvanična statistika pokazuje da je Valjevo najnepovoljniji grad za život i u rangiranju kad je reč samo o pukom preživljavanju, nalazi se na poslednjem mestu, pokazuju podaci Zavoda za statistiku. S druge strane, statistika pokazuje da je u Smederevu najpovoljniji odnos prosečne zarade i neto potrošacke korpe, tačnije da se upravo u tom gradu najlakše u Srbiji namiruju osnovne životne potrebe.\nDirektor Republičkog zavoda za statistiku Dragan Vukmirović rekao je da prosečno domaćinstvo u Srbiji na hranu i komunalije izdvaja više od polovine raspoloživih sredstava za život, tačnije 55 odsto i dodaje da tu nisu uključeni odeća, obuća, transport i komunikacije.\nPosle Smederava, koji je najpovoljniji grad za život, na drugom mestu je Novi Sad, a slede Pančevo, Beograd, Šabac, Užice, dok poslednja tri mesta zauzimaju Niš, Leskovac i Valjevo. Vukmirović kaže da je Valjevo neobičan primer, jer je bilo poslednje u rangiranju kad je reč samo o pukom preživljavanju, dok se nalazi na visokom šestom mestu po ukupnom kvalitetu života, a Smederevo u kojem je najpovoljniji odnos plate i korpe, po ukupnom je kvalitetu života tek na 16. mestu.\nPrethodni članak Najniže plate u Mionici i Ubu\nSledeći članak Završen Sajam šljiva\n1 komentar na “Valjevo najnepovoljniji grad za život”\nDragan: 1. septembra 2014. at 15:38\nPOVLENSKE MAGLE I VIDICI smatraju Valjevo najpovoljnijim gradom za malverzacije, ima tu još po neka banka da se OJADI, a narod neka gladuje.


Note samozvane kraljice diplomatije ne dobacuju dalje od portira: Reakcije iz RS na potez Turkovićeve - 11.01.2022, Sputnik Srbija\nNote samozvane kraljice diplomatije ne dobacuju dalje od portira: Reakcije iz RS na potez Turkovićeve\nBisera Turković, „samozvana kraljica diplomatije, piše note u ime BiH i misli da će to dobaciti dalje od portira“, navodi poslanica SNSD u Predstavničkom domu... 11.01.2022, Sputnik Srbija\nNota koju je Bisera Turković poslala ambasadama tri države naišla je na osudu u RS.„Da li je Bisera Turković (SDA) umislila da neko, a pogotovo neko iz BiH poput nje zaista može govoriti velikim silama šta će i kako će da rade“, upitala je Vulićeva.Vulićeva je u izjavi za Srnu rekla da je Turkovićeva redovno piše o svom angažmanu po društvenim mrežama i pruža informacije svuda osim tamo gde treba, a to je Predsedništvo BiH koje joj je ustavni šef, a ona tehnički izvršilac.„Tako je kraljica diplomatije na svom profilu nedavno podelila bizarni video sa lavom koji riče nakon sastanka sa ministrom spoljnih poslova Ruske Federacije Sergejem Lavrovom uz opis 'diplomatija visokih uloga'“, podsetila je Vulićeva.Ona je ukazala i na „nezaobilazan tipski stajling Turkovićeve za svaki susret i priliku, različit ideološko-verski i kulturološki autfit koji ne baštini ono što je dejtonska BiH“.Turkovićeva pokušava da uvede aparthejd„Privatno se može pokrivati koliko hoće, ali pitanje je kakvu poruku šalje kao ministar i zamenik predsedavajućeg? Po povratku u Sarajevo, Turkovićeva prepričava kako je ona Lavrovu „jaranica“ i najžalosnije je što su joj njene stranačke kolege poverovale. Džaba lav i video, ambasador Rusije je bio na proslavi našeg Dana Republike i nema note, ni prave, ni lažne koja će to promeniti. Što se Kine tiče, bolji poznavaoci spoljne politike kažu da je upravo Bisera ta koja BiH konstantno uvlači u sukob s Kinom, pa onda se mora reagovati i reći da su to njeni privatni i stranački stavovi, nikako stavovi zajedničkih institucija i Predsedništva BiH“, navela je, između ostalog, Vulić.To što, kako kaže, Turkovićeva urušava dignitet BiH „nama u Republici Srpskoj i nije nešto posebno krivo, ali dok ima procedura i Ustava, ima da se nadležnosti poštuju“, prenosi Tanjug.Šef Srpskog kluba u Predstavničkom domu parlamenta BiH Nenad Stevandić izjavio je da note koje je Bisera Turković uputila ambasadama Rusije, Kine i Srbije zbog prisustva njihovih predstavnika na proslavi Dana Republike ukazuju na njenu nepismenost i pokušaj uvođenja aparthejda u BiH u korist Bošnjaka, prenela je RTRS.Stevandić je podsetio da je Republika Srpska izmenila Zakon o praznicima i, uvažavajući raniju odluku Ustavnog suda BiH, donela nove odluke, te da bi ministar spoljnih poslova zemlje koju predstavlja to morao da zna.Bisera Turković intenzivno ruši kako BiH tako i odnose sa velikim silama kao što su Rusija i Kina, rekla je šef Kluba poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu parlamenta BiH Snježana Novaković Bursać.Nota je suprotna Ustavu i zakonuPolitičko Sarajevo se očigledno previše zaigralo kada je moglo i pomisliti da može imati bilo kakvog uticaja na međunarodnu politiku Srbije, Rusije i Kine u BiH, izjavila je delegat srpskog naroda u Domu naroda PS BiH Dušanka Majkić.Majkićeva je istakla da Turkovićeva upućivanjem ove protestne note ne radi samo suprotno Ustavu, Zakonu i interesima naroda koji žive u BiH, među kojima ima i srpskog naroda, nego pokušava i da utiče na spoljnu politiku ovih zemalja.Podsetimo, ministarka u Savetu ministara BiH Bisera Turković zadužena za spoljne poslove uputila je note ambasadama Rusije, Kine i Srbije u BiH, zbog prisustva predstavnika ambasada ovih zemalja na obeležavanju Dana Republike Srpske, 9. januara u Banjaluci.Turkovićeva u noti skreće pažnju na to da je Ustavni sud BiH, obeležavanje 9. januara proglasio neustavnim.Pozivajući se na dokumentaciju Ustavnog suda, Turkovićeva navodi da „u tom smislu Ministarstvo spoljnih poslova BiH izražava protest zbog prisustva predstavnika ambasada Rusije, Kine i Srbije na ceremonijama obeležavanja 8. i 9. januara u Banjaluci“.Turkovićeva smatra da, kako navodi, „nepoštovanje institucija Bosne i Hercegovine i presuda Ustavnog suda Bosne i Hercegovine predstavlja čin grubog mešanja u unutrašnja pitanja Bosne i Hercegovine“, saopšteno je iz resornog ministarstva.Ministarstvo je, navodi se, prinuđeno da oštro osudi ovakvo ponašanje koje, kako se navodi, može da naruši prijateljske odnose i traži da ambasade Rusije, Kine i Srbije u Sarajevu o ovoj diplomatskoj noti upoznaju ministarstva spoljnih poslova u svojim zemljama, preneo je Tanjug.\nrusija, srbija, kina, dan republike srpske, bisera turković, rusija – politika, srbija – politika, region – politika, bosna i hercegovina (bih), region\n© AFP 2021 / KAY NIETFELDBisera Turković\nBisera Turković, „samozvana kraljica diplomatije, piše note u ime BiH i misli da će to dobaciti dalje od portira“, navodi poslanica SNSD u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Sanja Vulić. Ona je to rekla povodom note Bisere Turković ambasadama Rusije, Kine i Srbije zbog prisustva njihovih predstavnika obeležavanju Dana Republike Srpske.\nNota koju je Bisera Turković poslala ambasadama tri države naišla je na osudu u RS.\n„Da li je Bisera Turković (SDA) umislila da neko, a pogotovo neko iz BiH poput nje zaista može govoriti velikim silama šta će i kako će da rade“, upitala je Vulićeva.\nVulićeva je u izjavi za Srnu rekla da je Turkovićeva redovno piše o svom angažmanu po društvenim mrežama i pruža informacije svuda osim tamo gde treba, a to je Predsedništvo BiH koje joj je ustavni šef, a ona tehnički izvršilac.\n„Tako je kraljica diplomatije na svom profilu nedavno podelila bizarni video sa lavom koji riče nakon sastanka sa ministrom spoljnih poslova Ruske Federacije Sergejem Lavrovom uz opis 'diplomatija visokih uloga'“, podsetila je Vulićeva.\nOna je ukazala i na „nezaobilazan tipski stajling Turkovićeve za svaki susret i priliku, različit ideološko-verski i kulturološki autfit koji ne baštini ono što je dejtonska BiH“.\nTurkovićeva pokušava da uvede aparthejd\n„Privatno se može pokrivati koliko hoće, ali pitanje je kakvu poruku šalje kao ministar i zamenik predsedavajućeg? Po povratku u Sarajevo, Turkovićeva prepričava kako je ona Lavrovu „jaranica“ i najžalosnije je što su joj njene stranačke kolege poverovale. Džaba lav i video, ambasador Rusije je bio na proslavi našeg Dana Republike i nema note, ni prave, ni lažne koja će to promeniti. Što se Kine tiče, bolji poznavaoci spoljne politike kažu da je upravo Bisera ta koja BiH konstantno uvlači u sukob s Kinom, pa onda se mora reagovati i reći da su to njeni privatni i stranački stavovi, nikako stavovi zajedničkih institucija i Predsedništva BiH“, navela je, između ostalog, Vulić.\nTo što, kako kaže, Turkovićeva urušava dignitet BiH „nama u Republici Srpskoj i nije nešto posebno krivo, ali dok ima procedura i Ustava, ima da se nadležnosti poštuju“, prenosi Tanjug.\nŠef Srpskog kluba u Predstavničkom domu parlamenta BiH Nenad Stevandić izjavio je da note koje je Bisera Turković uputila ambasadama Rusije, Kine i Srbije zbog prisustva njihovih predstavnika na proslavi Dana Republike ukazuju na njenu nepismenost i pokušaj uvođenja aparthejda u BiH u korist Bošnjaka, prenela je RTRS.\nStevandić je podsetio da je Republika Srpska izmenila Zakon o praznicima i, uvažavajući raniju odluku Ustavnog suda BiH, donela nove odluke, te da bi ministar spoljnih poslova zemlje koju predstavlja to morao da zna.\n„Na taj novi zakon niko nije stavio primedbu i nije se oglašavao nijedan ustavni sud. Prema tome, svi oni koji kritikuju 9. januar treba da znaju da je donesen novi zakon o 9. januaru, gde nije promenjen datum, ali su promenjene ostale stvari na koje su Bošnjaci imali primedbu, kao što je krsna slava i drugo“, rekao je Stevandić.\nBisera Turković intenzivno ruši kako BiH tako i odnose sa velikim silama kao što su Rusija i Kina, rekla je šef Kluba poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu parlamenta BiH Snježana Novaković Bursać.\nNota je suprotna Ustavu i zakonu\nPolitičko Sarajevo se očigledno previše zaigralo kada je moglo i pomisliti da može imati bilo kakvog uticaja na međunarodnu politiku Srbije, Rusije i Kine u BiH, izjavila je delegat srpskog naroda u Domu naroda PS BiH Dušanka Majkić.\n„U opštoj halabuci koja je ovih dana pokrenuta iz političkog Sarajeva protiv obeležavanja Dana Republike Srpske, 9. januara, vidimo da se pridružila i SDA ministarka Bisera Turković, koja odavno ne poštuje zakonom propisane nadležnosti svog - Ministarstva inostranih poslova i radi isključivo po nalozima koji stižu iz centrale SDA“, rekla je Majkićeva.\nMajkićeva je istakla da Turkovićeva upućivanjem ove protestne note ne radi samo suprotno Ustavu, Zakonu i interesima naroda koji žive u BiH, među kojima ima i srpskog naroda, nego pokušava i da utiče na spoljnu politiku ovih zemalja.\nPodsetimo, ministarka u Savetu ministara BiH Bisera Turković zadužena za spoljne poslove uputila je note ambasadama Rusije, Kine i Srbije u BiH, zbog prisustva predstavnika ambasada ovih zemalja na obeležavanju Dana Republike Srpske, 9. januara u Banjaluci.\nTurkovićeva u noti skreće pažnju na to da je Ustavni sud BiH, obeležavanje 9. januara proglasio neustavnim.\nPozivajući se na dokumentaciju Ustavnog suda, Turkovićeva navodi da „u tom smislu Ministarstvo spoljnih poslova BiH izražava protest zbog prisustva predstavnika ambasada Rusije, Kine i Srbije na ceremonijama obeležavanja 8. i 9. januara u Banjaluci“.\nTurkovićeva smatra da, kako navodi, „nepoštovanje institucija Bosne i Hercegovine i presuda Ustavnog suda Bosne i Hercegovine predstavlja čin grubog mešanja u unutrašnja pitanja Bosne i Hercegovine“, saopšteno je iz resornog ministarstva.\nMinistarstvo je, navodi se, prinuđeno da oštro osudi ovakvo ponašanje koje, kako se navodi, može da naruši prijateljske odnose i traži da ambasade Rusije, Kine i Srbije u Sarajevu o ovoj diplomatskoj noti upoznaju ministarstva spoljnih poslova u svojim zemljama, preneo je Tanjug.


Na prodaju Institut za vodoprivredu “Jaroslav Černi” – Portal NAŠE SELO\nVlada Srbije odlučila je da proda 92 odsto akcija koje ima u Institutu za vodoprivredu ”Jaroslav Černi“. Procenjena vrednost kapitala Instituta je 2,8 miliona evra, a početna cena akcija koje se prodaju je 2,58 miliona evra.\nPrijave mogu da se dostave do 5. novembra, navelo je Ministarstvo privrede. Ministarstvo je u maju je objavilo javni poziv za prikupljanje pisama o zainteresovanosti za za kupovinu Instituta, a Dejan Divac, direktor Instituta, u martu je izjavio da postoje planovi o privatizaciji, kao i da je tačno da se za kupovinu interesuje firma Milenijum tim. Institut Jaroslav Černi je, kako se navodi na sajtu, vodeća naučnoistraživačka organizacija u oblasti voda u Srbiji i jedna od najuglednijih takvih organizacija u regionu. Može se reći da su svi najznačajniji hidrotehnički objekti i sistemi na ovim prostorima izgrađeni uz pomoć stručnjaka iz Instituta, kao i da sada učestvuju u velikom broju sličnih projekata. Institut je radio monitoring površinskih voda za firmu Rio Sava Exploration, koja planira gradnju rudnika litijuma, ali i studiju u okviru plana Grada Beograda da se urbanizuje vodoizvorište Makiš.\nINICIJATIVA PRAVO NA VODU pozvala je stručnu i akademsku javnost da se usprotivi nameri Vlade Srbije da privatizuje Institut za vodoprivredu ”Jaroslav Černi“. S obzirom na važnost i značaj nezavisnosti ovakve institucije, Inicijativa smatra da će prodajom biti narušen javni interes,\nprirodna dobra i održivi razvoj Srbije. U Inicijativi kažu da su kvalitetne naučne analize i stručna rešenja u oblasti upravljanja vodama od neprocenjivog značaja za celo društvo imajući u vidu narastajuću opasnost od klimatskih promena, suša i poplava, zagađenja i preterane eksploatacije, kao i tendenciju otimanja i privatizacije vodnih dobara.\nJedini saveznik u borbi za očuvanje ovog, za život neophodnog, prirodnog dobra i ljudskog prava jesu nezavisni stručnjaci koji nude održiva rešenja, poručuju iz Inicijative. Privatizacija, kako ističu, neće rešiti nagomilane probleme, ni životne sredine niti samog Instituta, već ih samo produbiti, jer će stručno znanje staviti u funkciju privatnog profita umesto javnog interesa. Ovakvim politikama, smatraju, dodatno će se ugroziti pravo svih građana i građanki Srbije na vodu, za koje su oni sve češće primorani da se bore širom zemlje.\nJaroslav Černi Institut Inicijativa voda agrovesti agrovesti vesti/ Balkan Green News\nTagged EKOLOGIJA, institut, jaroslav černi, prodaja


Srbija rekorder po smanjenju površina pod pšenicom\nAktuelno / Štampa / Srbija rekorder po smanjenju površina pod pšenicom\nObjavljeno 09.07.2012. na RTV, Tanjug\nDatum: 09.07.2012.Izvor: RTV, Tanjug\nSrbija je rekorder u smanjenju setvenih površina pod pšenicom, koje su u poslednjih 20 godina gotovo prepolovljene, a stručnjaci kažu da se taj nepovoljan trend može promeniti gajenjem u plodoredu, povećanjem subvencija, uključivanjem prerađivača u ugovaranje proizvodnje i licenciranjem većeg broja javnih skladišta.\nPšenica je u Srbiji jesenas zasejana na 482.000 hektara, a kako su eksperti i predstavnici poljoprivrednika istakli u izjavama Tanjugu, naša zemlja treba da stabilizuje proizvodnju hlebnog žita na površini od 500.000 do 600.000 hektara, ali i da poveća prosečne prinose.\nDirektor udruženja „Žita Srbije“ Vukosav Saković upozorio je da smanjenje setvenih površina nije bilo praćeno porastom prosečnih prinosa, već su, naprotiv, ti prinosi padali, „tako da smo doveli sebe na ivicu toga da budemo uvoznici pšenice“.\n„Srbija nikada ne bi trebalo da zaseje manje od 500.000 hektara, sve dok prosečan prinos (pšenice) ne bude prešao pet tona po hektaru. Kada prosečni prinosi budu iznad pet tona, tek tada bi bilo realno i bez ikakve opasnosti, sejati manje površine“, rekao je on.\nSaković je napomenuo da ove godine treba očekivati prosečne prinose pšenice od četiri tone po hektaru.\nŠevarlić: Krenuti putem povećanja prinosa po hektaru\nOn je ukazao da će skok cene pšenice možda ubediti ratare da poseju više, ali i istakao da se ne treba oslanjati na to, već bi država morala da subvencijama za nabavku semena i veštačkog đubriva stimuliše proizvođače da zaseju veće površine.\nPredsednik Društva agrarnih ekonomista Srbije Miladin Ševarlić ocenio je da je za Srbiju značajnije da krene putem povećanja prinosa po hektaru, odnosno intezivira proizvodnju pšenice, umesto modela povećanja površina.\nSrbija bi se na taj način, prema njegovim rečima, približila proseku evropskih zemalja i konkurentnosti i rentabilnosti proizvodnje pšenice, jer u „protivnom pitanje je da li ćemo održati i ovoliku površinu pod pšenicom“.\n„U tom cilju država mora da otkupljuje barem jednu petinu ukupnih društvenih potreba na godišnjem nivou za Robne rezerve i na taj način praktično u startu niveliše relativno veću otkupnu cenu pšenice u sezoni žetve, jer najveće probleme poljoprivredni proizvođači imaju upravo sa cenom u momentu žetve“, ukazao je Ševarlić.\nOn je naveo i da treba voditi računa da ne dođe do takozvanog „nefer“ uvoza pšenice iz zemalja koje „daleko više subvencionišu njihovu proizvodnju i ratare nego što je to slučaj sa Srbijom“.\nU Vojvodini daleko više skladišta i industrijskih mlinova\nŠevarlić je kazao da se to posebno odnosi na period od februara 2014. kada bude istekao prelazni trgovinski sporazum Srbije sa EU i kada sa aspekta carina, budu izjednačeni uslovi privređivanja za Srbiju i članice EU, kojih će tada biti 28, jer će i Hrvatska ući u Uniju.\n„Drugi vid pomoći države jeste licenciranje značajnog većeg broja silosa za javna skladišta, posebno ispod Save i Dunava, jer njihov broj i teritorijalna raspoređenost ne odgovara potrebama proizvđača, jer su upućeni isključivo na privatne mlinove ili na skladištenje u svojim amabarima“, rekao je on.\nŠevarlić je objasnio da proizvođači sa područja Vojvodine, pored daleko većeg broja javnih skladišta, na raspolaganju imaju i veliki broj industrijskih mlinova koji otkupljuju značajne količine pšenice.\nDirektor Instituta za ekonomiku poljoprivrede Drago Cvijanović takođe se složio da država mora da preduzme značajnije mere za stabilizaciju i povećanje proizvodnje pšenice i uopšte hlebnih žita, jer je to važno za prehrambenu sigurnost zemlje.\nCvijanović je mišljenja i da u slučaju nepovoljnih vremenskih prilika, kao što je velika suša zabeležena prošle godine, treba zasejati određene površine i u proleće, jer naši selekcionari su proizveli veoma kvalitetne jare sorte pšenice.\nEkspert Privredne komore Srbije Vojislav Stanković naglasio je da bi, iako su rezultati ovogodišnje žetve dobri, Srbija morala da stabilizuje proizvodnju pšenice na oko 600.000 hektara i da u svakom trenutku ima raspoloživih milion tona hlebnog žita za izvoz.\nPored povećanja površina, neophodno je pšenicu gajiti u plodoredu sa kukuruzom, suncokretom, sojom i ostalim letnjim kulturama, jer su prinosi veći, zakorovljenost manja, kao i upotreba pesticida, rekao je on.\nMiroslav Kiš iz Asocijacije poljoprivrednika ukazao je da zemljoradnici već više godina zahtevaju od nadležnih da se po pitanju pšenice uključe mlinari i pekari, da bi i oni vodili računa o svojoj sirovini, odnosno inputu, a ne da čekaju intervenciju robnih rezervi u vreme ili posle otkupa “ i da kažu mi nemamo pšenice, ili da se interveniše, kako ne bi cena hleba otišla gore“.\nOn je objasnio da se radi o ulasku u neku vrstu zajedničke proizvodnje, u kojoj bi pre setve bila ugovorena proizvodnja sorte koja je prerađivačima potrebna, kako bi poljoprivrednici mogli da naprave računicu i planiraju.\nOvogodišnja žetva pšenice privodi se kraju. Ratari su zadovoljni kako je rodilo, ali to zadovoljstvo i ovog puta kvari im cena od 22 do 23 dinara za kilogram žita.


Pašeko želi odlične rezultate – Nadlanu.com\nPašeko želi odlične rezultate\nObjavljeno 22. juna 2011. / 17:00:26\nBEOGRAD, 22. juna 2011. (Beta) – Novo pojačanje Crvene zvezde Vinisijus Pašeko kaže da mu je drago što je došao u ovaj fudbalski klub i da ima veliku želju da pomogne ekipi da napravi “odlične rezultate”.\n“Već sam upoznao saigrače i upravu. Došao sam sa velikom željom da pomognem Zvezdi da ove sezone napravi odlične rezultate. Srećan sam što sam ovde i učiniću sve da uzvratim na toploj i srdačnoj dobrodošlici”, rekao je u sredu Vinisijus novinarima u Beogradu.\nNovi Zvezdin igrač napuniće u septembru 26 godina, a igra na poziciji ofanzivnog veznog igrača.\nVinisijus je rekao da poznaje dvojicu crveno-belih Brazilaca, kao i da je najzaslužniji za njegov dolazak Dejan Petković.\n“Sa Kristijanom Borhom sam bio u Flamengu, a protiv Evandra sam igrao kada je nastupao za Atletiko Paranaense. Odlični su igrači…Za moj dolazak najzaslužniji je Dejan Petković. On mi je otvorio vrata srpskog fudbala. Mi smo privatno dobri prijatelji, a igrali smo zajedno u Flamengu”, rekao je Vinisijus.


Јавни позиви и конкурси Archives - Stranica 17 od 42 - Врњачка Бања\nHome > Archive by category "Javni pozivi i konkursi" (Page 17)\nPosted on 21. septembra 2016. 21. septembra 2016. by Nebojša Alimpić\nSreda, 21. Septembar, 2016.|10:49|Izvor: eKapija|Foto: Climate-KIC Accelerator Privredna komora Srbije (PKS) u saradnji sa partnerima realizuje Program Klima – KIC Accelerator koji predviđa dodelu do četiri granta vredna po 15.000 EUR u oblasti ublažavanja posledica klimatskih promena i zaštite životne sredine. Program je namenjen inovatorima, početnicima u biznisu, kao i preduzetnicima koji žele da prošire poslovanje, navodi se na sajtu PKS. Konkurs je otvoren do 30. septembra. Klima – KIC Accelerator program, koji se realizuje u okviru projekta EIT RIS –…\nPetak, 24. Jun, 2016.|10:38|Izvor: LER Predstavnici LER-a učestvovali su u Četvrtak, 23. Juna na Infosesiji povodom poziva na dostavljanje predloga projekata za razvoj efikasnih usluga u zajednici u oblasti socijalne zaštite i obrazovanja. Projekat “Evropska podrška inkluzivnom društvu”, koji Evropska Unija finansira sa 5,4 miliona evra, ima za cilj da obezbedi veću društvenu uključenost ugroženih grupa u Srbiji kao što su starija lica, deca, pripadnici manjina uključujući Rome i Romkinje i drugi. EU je kroz projekat bespovratno dodelila 4,3 miliona evra u…\nPrethodno 1 … 16 17 18 … 42 Sledeće


Funkcioner Narodne stranke Borivoje Borović ocenio je danas da je srpsko pravosudje "razvaljeno" pošto je predsednik Srbije Aleksandar Vučić "u zabavnoj emisiji na televiziji Pink" objavio nepravosnažnu presudu protiv potpredsednika te stranke Miroslava Aleksića "pre nego što je presuda dostavljena strankama u piostupku".\nBetaFebruar 15, 2021\nBorović, koji je predsednik Odbora za pravosudje Narodne stranke, naveo je da je Vučić sinoć objavio presudu po tužbi koju je njegov brat Andrej podneo protiv Aleksića zbog navoda o uzgajanju marihuane na poljoprivrednom dobru “Jovanjica”.\n“Očigledno je da su tužilaštvo i sud poslužili kao servis javnoj politici, odnosno predstavnicima vlasti. Time je učinjeno očiglednim da je srpsko pravosudje razvaljeno i da je izgubilo svoju slobodu i nezavisnost, a da je ovaj slučaj očigledan primer za to”, rekao je Borović, koji je Aleksićev advokat.\nOcenio je da je “očigledno da je presuda naručena”, kao što je, kako je rekao, bila i naručena krivična prijava koju je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević podneo protiv braće Vučić.\n“Nakon toga, u tužbi Andreja Vučića protiv Aleksića glavni dokaz koji je figurirao bio je dopis zamenika specijalnog tužioca za organizovani kriminal da braća Vučić ‘nemaju nikakve veze’ sa slučajem Jovanjica. Potom je po ubrzanom postupku, odnosno tri dana od završetka rasprave, doneta prvostepena presuda kao ‘najhitnija’ u srpskom pravosudju, koju je kao takvu predsednik države i javno obznanio”, naveo je Borović.


Poverenik za N1: Novinari se žale da im vlasti uskraćuju informacije o kovidu\nNikola Kojić | 03. okt 2020.\nSvaka treća žalba povereniku u vezi sa koronavirusom stigla je od predstavnika medija, koji su se najviše žalili na informisanje javnosti, bilo da je reč o nepostupanju organa javne vlasti ili pak o njihovom odbijanju da novinarima dostave tražene informacije, kaže u razgovoru za portal N1 poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Milan Marinović.\nSagovornik N1 ističe da su te žalbe uglavnom osnovane i da se odnose na Ministarstvo zdravlja, Institut za javno zdravlje Batut, Republički fond za zdravstveno osiguranje, kao i na pojedine bolnice i domove zdravlja.\nKoliko pažnju medija u Srbiji izaziva informisanje o epidemiji koronavirusa govori i podatak da žalbe novinara uobičajeno čine sedam do deset odsto od ukupnog broja, dok je udeo medijskih poslenika u žalbama koje se odnose na kovid-19 skoro četiri puta veći od tog proseka.\nIzjavljeno više od dve hiljade žalbi od početka godine\n“Od izbijanja epidemije koronavirusa dobili smo 101 takozvanu kovid žalbu, od kojih je 17 izjavljeno tokom vanrednog stanja. Te žalbe odnosile su se na dostupnost medicinskih sredstava i opreme, pre svega respiratora, zaštitnih maski, lekova i broja kreveta u bolnicama. Nakon vanrednog stanja pojavili su se zahtevi za informacijama o broju testiranih, kovid pozitivnih i preminulih osoba“, objašnjava Marinović.\nKancelariji Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti u prvih osam meseci ove godine izjavljene su 2.024 žalbe, što je na nivou iz 2018. godine kada je povereniku upućeno 3.340 žalbi. Prošle godine izjavljene su čak 5.273 žalbe, što je bio skok od oko pedeset odsto u odnosu na prethodnu godinu.\n“Tokom trajanja vanrednog stanja imali smo zanemarljiv broj žalbi, jer je Vlada Srbije već u martu donela uredbu po kojoj su svi rokovi koji važe za organe vlasti za postupanje po informacijama od javnog značaja bili zamrznuti do okončanja vanrednog stanja. Kada su tražioci informacija počeli da dobijaju odgovore u kojima se organi vlasti pozivaju na tu uredbu, onda su praktično prestali da traže informacije, pa samim tim nije bilo ni žalbi“, napominje Marinović.\nŽalba povereniku, podseća naš sagovornik, nije dopuštena protiv šest najviših državnih organa, a to su Narodna skupština, predsednik Republike Srbije, Vlada Republike Srbije, Vrhovni sud Srbije, Ustavni sud i Republički javni tužilac.\n“Primera radi, na odluke Vlade i njenih organa, a tu se ne misli na ministarstva, nije moguće izjaviti žalbu povereniku, već tužbu Upravnom sudu. To bi mogla da bude jedna od tema za izmenu zakona, da se porazmisli o tome da i protiv najviših organa vlasti bude moguća žalba povereniku. Verujem da bi i Upravni sud podržao takav predlog, jer je pretrpan i svakako mu nije neophodan i ovaj deo posla“, naglašava poverenik.\nPrema njegovim rečima, praksa u regionu po tom pitanju je prilično neujednačena. U Sloveniji, na primer, izuzeti su samo organi koji se bave bezbednošću, dok u Srbiji to nije slučaj, pa su tako Bezbednosno-informativna agencija ili Vojno-bezbednosna agencija dužne da postupaju po nalozima poverenika.\nKad je reč o samoj proceduri traženja informacija od javnog značaja, prva instanca je uvek organ javne vlasti kojem se podnosi zahtev. Ukoliko taj organ u zakonom propisanom roku ne odgovori, odbije zahtev ili pruži nepotpune informacije, tražilac tada izjavljuje žalbu povereniku. U Srbiji postoji oko 11.000 organa javne vlasti, a najveći broj žalbi izjavljuje se protiv ministarstava i organa lokalne samouprave.\n“Najviše informacija traži se od Ministarstva unutrašnjih poslova, koje uglavnom postupa po tim zahtevima, ali nešto i uskraćuje. Mnogo je lakše manjim ministarstvima, posebno onim koja se ne bave tako škakljivim temama, da daju te informacije“, objašnjava Marinović.\n„Čim se formira nova vlada, zovem ministra na razgovor“\nNajviše žalbi, više od 44 odsto, odnosi se na budžet i na trošenje javnih sredstava, dok je na funkcionisanje organa javne vlasti izjavljeno nešto više od dvadeset odsto žalbi.\n“Koliko je zahteva podneto organima javne vlasti mi ne možemo da znamo, imamo podatke jedino o tome koliko je nezadovoljnih tražilaca informacija od javnog značaja nama podnelo žalbu. Procenat osnovanih žalbi, ne samo na kovid već i generalno, iznosi više od 80 odsto, a kada se utvrdi da je žalba osnovana naloži se mera da se informacija dostavi tražiocu ukoliko je u posedu organa vlasti, uz zaštitu ličnih podataka“, naglašava poverenik.\nMarinović upozorava na još jednu situaciju u oblasti informacija od javnog značaja, za koju napominje da „nije normalna“, a reč je o tome da postupke pred prekršajnim sudovima u devedeset devet odsto slučajeva iniciraju oštećena lica koja nisu dobila informaciju, bilo sami, bilo preko advokata. Kako kaže, takvu praksu trebalo bi izmeniti novim zakonskim rešenjima.\n“Prvi korak ka donošenju novog ili izmeni postojećeg zakona u oblasti informacija od javnog značaja je da se formira nova vlada i da dobijemo ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu, koga bih pozvao na sastanak vrlo brzo po stupanju na dužnost“, zaključuje sagovornik N1.\nInformacije od javnog značaja Izveštavanje o koronavirusu Koronavirus Milan Marinović\n← Dr Holi Džonson: Presuda u slučaju „Ćuruvija“ nedovoljno ističe da je ubijeni bio novinar\nUz pomoć advokata Pištaljke uzbunjivač iz niške hitne pomoći dobio zaštitu →


Radojičić: Fascinantan doček ruskog predsednika, potpisan važan sporazum za Beograd | Grad Beograd\nRadojičić: Fascinantan doček ruskog predsednika, potpisan važan sporazum za Beograd\nGradonačelnik prof. dr Zoran Radojičić izjavio je da je doček ruskog predsednika Vladimira Putina ispred Hrama Svetog Save u Beogradu bio fascinantan, te da se kao prvi čovek srpske prestonice oseća ponosno jer je sve proteklo dostojanstveno, bez ijednog incidenta.\n– Dolazak predsednika Putina je poruka podrške politici predsednika Aleksandra Vučića, ali i svima nama. Isto tako je vrlo važno da je to poruka i celom svetu da ravnoteža postoji, a to je veoma značajno – istakao je Radojičić gostujući u emisiji „Panorama” na Studiju B.\nRadojičić je ukazao da je juče potpisan veoma važan sporazum sa ruskom delagacijom, a koja se tiče Grada Beograda.\n– U ime Grada Beograda potpisao sam sporazum sa direktorom ruske kompanije „Boos lajting grup”, koja je uz „Simens”, „Filips”, kineske i japanske kompanije jedna od najvećih u svetu u domenu energetsko-efikasne rasvete. Sa ovom kompanijom zajedno ćemo raditi na novom konceptu osvetljenja srpske prestonice. Posebno ćemo se baviti dekorativno-fasadnom rasvetom koja značajno može da se unapredi. Hram Svetog Save je jedan od najvažnijih objekata na kojem će se raditi projekat fasadno-dekorativne rasvete – ukazao je gradonačelnik.\nOn je podsetio da je ruska nauka otišla daleko u tehnološkim dostignućima, vrlo značajne stvari su, kako je rekao, uradili u pogledu „smart sitija”, veštačke inteligencije, kao i u primeni pametnih tehnologija u pogledu poljoprivrede. Takođe je dodao da će doček ruskog predsednika pozitivno uticati i na bolji imidž Beograda u svetu, kao i privlačenje turista u još većem broju.\nKada je reč o turizmu, Radojičić je podsetio da je Beograd poslednjih godina napravio značajan napredak i da se iz godine u godinu beleži procentualno dvocifreno povećanje broja turista. On je istakao da je to veoma važno jer svaki deseti Beograđanin na direktan način zarađuje od turizma, dodavši da više od 40 odsto turista poseti neki od muzeja u srpskoj prestonici i da moramo da vodimo računa da u svemu sačuvamo naš duh i tradiciju.\nKada je reč o velikim projektima, on je istakao da vizija predsednika Aleksandra Vučića o izgradnji Beograda na vodi nezadrživo ide napred. U skladu sa svetskim prestonicama, Beograd na vodi biće jedan od novih centara glavnog grada Srbije. Takođe je istakao da će izgradnja gondole od Kalemegdana do Ušća promeniti izgled Beograda.\n– Krenuli smo iz pozicije da će gondola biti turistička atrakcija, ali biće i više od toga. Počinje da se radi projekat. Po njegovom završetku, izgradnja gondole će trajati 275 dana. Pored turističke atrakcije, gondolom će moći da se preveze 3.000 ljudi na sat i tako ćemo imati moderan način transporta sa jedne na drugu stranu reke – ukazao je gradonačelnik.\nGradonačelnik je istakao da se radi na realizaciji i drugih veoma važnih projekata, kao što je Prihvatilište za decu od 1.700 kvadratnih metara u koje je predviđeno useljenje 25. februara, podsetivši da postojeća zgrada ima svega 250 kvadrata. Takođe je dodao da projekat „Tiršova 2” ide svojim tokom. U izradi je studija izvodljivosti, koja treba da se završi do septembra, posle toga se raspisuje tender i kreće se sa realizacijom projekta početkom 2020. godine, s namerom da Tiršova bude jedna od vodećih institucija u regionu, sa novim konceptom lečenja dece.\nKada je reč o primarnoj zdravstvenoj zaštiti, Radojičić je najavio niz investicija u toku ove godine, podsetivši da se radi dogradnja Doma zdravlja u Obrenovcu, da se očekuje početak izgradnje doma zdravlja u Borči, zdravstvene stanica u Ugrinovcima, ambulante u Kumodražu, izgradnja novog doma zdravlja u Batajnici, rekonstrukcija postojećeg u Zemunu, kao i rekonstrukcija 13 drugih domova zdravlja širom prestonice. Njegov cilj je takođe da, u saradnji sa Ministarstvom zdravlja, napravi i značajan doprinos u organizaciji kako bi naši sugrađani manje čekali na preglede, podvukao je prvi čovek Beograda.\nRadojičić je istakao da je prethodnih godina puno urađeno na rekonstrukciji ulica, da se trenutno izvode radovi na postavljanju šina na Mostu na Adi, zatim rekosntrukcija Bulevara patrijarha Pavla, Karađorđeve ulice i Savskog keja, kao i Trga republike. Završava se, prema njegovim rečima, tender za rekosntrukciju ulica 27. marta, Kraljice Marije, Džordža Vašingtona i Cara Dušana. Posle toga slede radovi u Kneza Miloša, Tadeuša Košćuška, Beogradskoj i Starine Novaka, kao i u Glavnoj ulici u Zemunu. Zbog velikog broja rekonstrukcija ulica, potrebno je napraviti dobru koordinaciju radova, istakao je gradonačelnik.\nTakođe je podsetio da je završen tender za izgradnju četiri podzemne garaže u Beogradu, koje će biti na Studentskom i Trgu republike, u Fruškogorskoj i Vlajkovićevoj ulici, kapaciteta 1.800 parking mesta, a prvi radovi kreću početkom ove godine.\n– Verujem da sa vizijom koju poseduje rukovodostvo Beograda i realizacijom projekta „pametnog i zelenog grada” možemo da napravimo uštede i ekološko prihvatljive koncepte, pre svega u saobraćaju, kako bi na taj način unapredili kvalitet života naših građana – zaključio je gradonačelnik.


Država Srbija je u pravom momentu reagovala i povlačila poteze kako bi zaštitila stanovništvo od korone, međutim, našu zemlju nije moglo zaobići nešto što je pogodilo ceo svet.\nZa razliku od Šveđana ili Engleza, mi se nismo odlučili da u startu prirodno stvaramo kolektivni imunitet, što se ispostavilo kao dobro jer se radi o novom virusu, ocenjuju stručnjaci.\n- Ako preko 60 odsto stanovništva stekne antitela, onda ćemo imati kolektivni imunitet i to je veoma važan podatak koji može da nas dovede dotle da mi kao zemlja budemo mirni. Na to su išli Šveđani, međutim ne uspeva im, oni imaju jak zdravstveni sistem, imaju taj socijalno-medicinski deo vrlo dobro rešen, ali kod njih to ipak nije uspelo. Englezi su tako krenuli, pa su doživeli veliki udar, i onda su i oni počeli da uvode mere restrikcije i ograničenja kretanja, sve mere koje smo mi još odavno uveli - objašnjava epidemiolog Branislav Tiodorović.\nDa ćemo steći kolektivni imunitet, nije isključeno jer, kako je objasnio dr Tiodorović, sigurno je da će se razboleti oko 60-70 odsto populacije u Srbiji, ali da je pitanje samo u kom intervalu.\n- Važno je samo da se oboleli pravilno zbrinu, od zaraženih, 80 odsto njih nema simptome ili ima veoma blage, dok 20 odsto će imati od srednje do teške kliničke slike - kaže Tiodorović.\nNeke od zemalja koje su pokušale da stvore prirodni imunitet su Velika Britanija i Švedska, ali to je kod njih rezultiralo velikim brojem zaraženih, ali i umrlih, objašnjava dr Branislav Tiodorović\nNeke od zemalja koje su pokušale da stvore prirodni imunitet su Velika Britanija, Švedska i još neke, što je rezultiralo velikim brojem zaraženih ali i umrlih. Primera radi, Velika Britanija u ovom trenutku ima 51.608 obolelih, 5.373 umrla, dok je izlečeno svega 135. Švedska ima 7.693 zaražena, umrlo je 591, a izlečeno je svega 205 ljudi. Naši podaci su drugačiji, imamo 2.447 zaraženih, 61 umrli, a izlečili smo 118, što u poređenju sa drugim zemljama ne izgleda toliko loše.\nImunolog dr Tatjana Rađenović Petković objašnjava za "Blic" da se kolektivni imunitet stiče vakcinacijom i da je to ono što smo postigli kod malih boginja. Ona smatra da je dobar potez države što nismo od starta krenuli da stvaramo prirodni imunitet.\n(UŽIVO) ZARAŽENO JOŠ 247 OSOBA Korona virus potvrđen kod 2.447 ljudi\n- Kada je dobar deo populacije imunizovan na određenu bolest, praktično je i onaj neimunizovani deo stanovništva zaštićen time tako što je nemoguća transmisija virusa, jer većina ljudi na taj način ima antitela. U ovom slučaju radi se o novom nepoznatom virusu za koji još uvek ne znamo kakav imuni odgovor stvara, kako će se menjati u budućnosti, kako će mutirati, tako da je vrlo nezahvalno davati prognoze o kolektivnom imunitetu. S druge strane, prirodni put nosi veliki rizik od ozbiljnih kliničkih slika i posledica, a vakcinacija je ispravan put kojim bi se omogućio imunitet velikog dela populacije, odnosno onemogućilo širenje virusa. Koncept koji su primenjivali u nekim zemljama stvaranje prirodnog imuniteta, pokazao se lošim i svi su odustali. Dobro je da mi nismo ni pokušavali tako nešto, mere izolacije su se pokazale kao jedine ispravne koje daju rezultate - kaže dr Rađenović Petković iz Centra za medicinsku i kliničku biohemiju Kliničkog centra u Nišu.\nKoliko se virus zadržava u telu\nVirus korona, Covid-19, još uvek je u fazi proučavanja, pa se sa preciznošću ne može reći koliko se dugo virus zadržava u telu, a kasnije i koliko se izlučuje nakon što se osoba zarazi. Ono što se zna jeste da će nakon okončanja pandemije naučnici iz oblasti medicine dati najpreciznije podatke o novom virusu kada se sakupe sva iskustva iz prethodnog perioda.\nVirus ima sličnosti sa gripom, pojavljuju se slični simptomi, ali proces bolesti se razvija brže, dok oporavak traje znatno duže nego kod običnog virusa.\n- Virus se još uvek proučava, ima puno pitanja, najviše tamo odakle je i krenuo, iz Kine, Japana, Južne Koreje. Postoje neke pretpostavke na osnovu kojih mi trenutno imamo saznanja, a to je da bi neko bio izlečen, on mora da ima mirnu kliničku sliku, da ima potpuno mirne biohemijske nalaze, kao i dva negativna testa na Covid-19 u razmaku od 48 časova. To je stav Svetske zdravstvene organizacije. Međutim, može se dogoditi da kod nekoga ostane virus i takve ljude nazivamo virusonošama. To nije mnogo zabeleženo i moram da naglasim da to nije naučno potpuno potvrđeno, da se posle kliničkog ozdravljenja desi da imunološki ta osoba ima virus i da se on adaptirao na organizam. To je više u nekim okvirima pretpostavke, a o samom virusu će sve biti poznato tek nakon što se urade sva potrebna istraživanja i ispitivanja - objašnjava dr Tiodorović za "Blic".\nVirus opstaje samo ako se nalazi u organizmu i prenosi se sa jedne osobe na drugu. On ne lebdi u vazduhu, ali se prenosi kapljičnim putem, ili ako ste imali fizički kontakt sa zaraženom osobom, a nakon toga ste dotakli usta, oči ili nos. Dužina oporavka je od 14 do 28 dana. Ono što je za nas važno u ovom trenutku je da budemo disciplinovani, da sprečimo širenje infekcije i održavamo distancu. Za nas kao stanovništvo važno je da nakon epidemije steknemo kolektivni imunitet da bismo virus na jesen, ako se pojavi, dočekali spremni.\nO virusu se svakog dana saznaje nešto novo\nO Covidu 19 svakoga dana saznajemo nešto novo, objašnjavaju naši lekari, ono što se do sada zna jeste da ovaj virus može i te kako biti opasan za one čiji organizam ne daje dobar imuni odgovor.\n- Kada su u organizmu već stvorena antitela, ona eliminišu antigene, a to su virusi. To automatski znači da je mala verovatnoća da se u izlučevinama, sekretima nalazi virus, zbog čega je i potrebno da znamo da je test dva puta potvrdio da je neko negativan na virus. Mnogo se o virusu ne zna, svi u svetu lutaju, traže odgovore, slušaju tuđa iskustva i ona sada pristižu sa svih strana. Mnogo je dilema, nedoumica, pojavljuju se svakakve vesti, biće vremena da se o ovom virusu više zna kada se obrade podaci, a mi se upoznamo sa njima - objašnjava za "Blic" dr Steva Stanišić, infektolog na Klinici za infektivne bolesti Kliničkog centra u Nišu.


Tomanović: Povelja Kulina bana pisana na čistom srpskom jeziku | Herceg Televizija Trebinje\nTomanović: Povelja Kulina bana pisana na čistom srpskom jeziku\n- Danas, poslije 830 godina, Povelju Kulina bana svojataju Hrvati i Bošnjaci iako se ona svrstava u srpske ćirilične spomenike jer je pisana štokavskim govorom i ne razlikuje se od istorodnih dokumenata pisanih u Raškoj. Povelja je dio srpske istorije, kulture i nasljeđa srpskog nacionalnog identiteta - naglasio je Tomanović, penzionisani profesor bilećke gimnazije. On je naveo da Povelja Kulina bana, napisana 1189. godine, kojom se potvrđuje sloboda kretanja i trgovine između Dubrovačke republike i države Kulina bana, počinje riječima "U ime Oca i Sina i Svetoga Duha".\n- U toku političkog djelovanja u BiH Benjamina Kalaja, koji je nastojao da stvori jedinstvenu bosansku naciju, pismo i jezik, bio je 1896. godine pokušaj okupatorskog naučnika Ćira Truhelke da ospori da se u Bosni pisalo srpskom\nćirilicom. On iznosi teoriju o nekakvoj bosanskoj varijanti ćirilice, takozvanoj bosančici što nema nikakvog naučnog utemeljenja - naglasio je Tomanović.


Nova Mazda 6 zaradila 5 Euro NCAP zvjezdica - Index.hr\nNova Mazda 6 zaradila 5 Euro NCAP zvjezdica\nObje verzije nove Mazde 6, limuzinska i karavanska, uspjele su osvojiti maksimalnih 5 zvjezdica u Euro NCAP testiranju. Rigorozna ispitivanja pokazala su da model japanskog proizvođača pruža 92-postotnu zaštitu odraslih putnika i 77-postotni učinak u području zaštite djece putnika.\nNajmoderniji sigurnosni sustavi ostvarili su 81-postotni učinak, dok je učinak u području zaštite pješaka iznosio 66 posto. Iako se čini kako se radi o slaboj ocjeni, to je jedan od najboljih rezultata ove godine.\nNova 6-ica četvrti je Mazdin model koji je dobio 5 zvjezdica Euro NCAP-a nakon uvođenja novog, strožeg bodovnog sustava 2009. godine. Ostali 'odlikaši' su Mazda 6 prethodne generacije, Mazda CX-5 i Mazda 3 u hatch i limuzinskoj izvedbi.


Stojaković odličan u pobedi Hornetsa u Minesoti\nU nastavku NBA sezone, sinoć je u dvoranama širom SAD odigrano devet utakmica. Još jednu vrlo dobru partiju pružio je Peđa Stojaković, čiji su Nju orleans Hornetsi trijumfovali u Minesoti - 97:96, čime su prekinuli niz od pet uzastopnih poraza van svoje dvorane.\nStojaković je bio najefikasniji pojedinac utakmice sa 21 poenom, uz sjajan šut za tri poena (5-6), a imao je i 3 skoka i 2 ukradene lopte za 36 minuta igre. Rezervista Markus Tornton postigao je 20 poena, dok je Kris Pol završio sa 15 i 14 asistencija, a sekund pre kraja polaganjem je doneo pobedu svom timu. Kod domaćih Saša Pavlović je igrao šest minuta, ali nije uputio šut na koš.\nOd ostalih košarkaša iz Srbije i Crne Gore igrao je još Vlada Radmanović, čiji je Golden Stejt pobedio u Nju Džersiju - 105:89. Srpski internacionalac igrao je 19 minuta, završio sa solidnih 9 poena i 9 skokova.\nPobede su ostvarili i Los Anđeles Lejkersi, Portland, Atlanta, Detroit, Milvoki, San Antonio i Hjuston, koji je naneo drugi poraz Klivlendu u poslednja 24 sata.


,,Situacija se može riješiti odlukama institucija na nivou BiH, parlamenta, Savjeta ministara, Predsjedništva, dogovorom koji treba postići. U svakom slučaju, riješiti tako što će se to odbaciti kroz zakonodavne institucije BiH onako kao je predviđeno Ustavom BiH'', rekao je Dodik.\n,,I to je taj politički odgovor koji ćemo dati. Izlaz je u tome da se dogovorimo, a ako nema dogovora, biće blokada’’, rekao je Dodik za TV Tanjug.\n,,Naš pristup odlučivanja na novi nivou BiH će ići za tim da u svim institucijama na nivou BiH ne bi trebali da dolazimo, odnosno da dajemo našu saglasnost za bilo koju odluku dok se ovo pitanje ne razriješi na način da to bude dogovor između konstitutivnih naroda’’, rekao je Dodik.\n,,Oni su počinili zločine u prošlom ratu, u kojem je ubijeno više od 30.000 Srba, za njih nema presuda. Mi smo potpuno uvjereni da je sva međunarodna pravda koja je kreirana nakon građanskog rata u BiH bila da dodatno osudi Srbe i da ih kvalifikuje na način kako je i sam Incko pokušao da uradi’’, rekao je Dodik.\n,,Mi smo primarno protiv nametanja, ali i činjenice da se pokušava nametnuti navodna zabrana negiranja genocida koji se nije desio i za koji postoje različite informacije o tome, postoje naučnici i instituti koji o tome govore’’, rekao je Dodik.\n,,Britanija je prije nekoliko godina pokušala u Savjetu bezbjednosti UN tako nešto da uradi’’, rekao je Dodik.\n,,Postavlja se pitanje kako će da rade advokati, naučnici’’, rekao je srpski član Predsjedništva BiH.\n,,BiH je zemlja na silu i nemoguća zemlja, po mnogim kvalifikacijama koje su date do sada. Sve međunarodne operacije u BiH, političke, vojne i finansijske, nisu dale pravo da BiH može da funkcioniše’’, rekao je Dodik.\n,,Čak je SDA donijela deklaraciju o tome, ali da niko iz međunarodne zajednice ništa nije progovorio i rekao da je to antidejtonski akt. A mi čim nešto progorimo za medije, onda se počne da kvalifikuje kao antidejtonsko ili na neki drugi način’’, rekao je Dodik.\n,,Našli smo više od 400 ljudi koji su sahranjeni u Potočarima, da su prikazani da su stradali kao civili, a bili su vojnici, ili su živi i danas. Ima i onih koji danas žive u Švedskoj’’, rekao je DodikOn je naveo da je sve to jedna kompletna neistina koja se pokušava prodati javnosti i da zato i ide ovaj Inckov zakon o zabrani da se o tome ne bi pričalo, jer će se razotkriti jedna velika prevara.\n,,Zato je i formirana međunarodna komisija koja je imala za vilj da za period od 1992. do 1995. godine utvrdi šta se dešavalo na prostoru Srebrenice i Podrinja i to je i uradila’’, rekao je Dodik.\n,,Oni tvrde da tamo ispred tih događaja ne može da stoji riječ "genocid". I to je sva suština. Mi ne kažemo da nije bilo zločina nad Bošnjacima i to strašnog, ali on se ne može kvalifikovati kao genocid’’, rekao je Dodik.\n,,Te stvari ne mogu da budu prihvatljive i održive. Mi na to nećemo pristati’’, rekao je Dodik.


SEEbiz.eu / RS / Dunav osiguranje: Neto dobit u pola godine potonula 94%\nDunav osiguranje: Neto dobit u pola godine potonula 94%\nDatum objave: 30.08.2017. - 11:48:43\nBEOGRAD - Najveća domaća osiguravajuća kompanija, Dunav osiguranje, objavila je konoslidovane finansijske izveštaje za prvih šest meseci koji obuhvataju poslovanje matične kompanije i njenih zavisnih preduzeća.\nDunav je u periodu januar-jun zabeležio bruto premiju od skoro 14 milijardi RSD (rast od 6,9%), dok je čist prihod od premije osiguranja i saosiguranja skočio 6,4% na 10,7 milijardi RSD. Međutim, neto rezultat je znatno podbacio usled većih rashoda po osnovu likvidiranih šteta neživotnih osiguranje, te većih troškova pribave (troškovi zarada i reklamiranja, pre svega).\nDunav je u prvih šest meseci zabeležio konsolidovani neto dobitak od 53,2 miliona RSD, što predstavlja pad od skoro 94% u odnosu na isti period prošle godine. Država je većinski vlasnik Dunav osiguranja čija je privatizacija u prošosti najavljivana više puta, ali za sada nije rešeno ni pitanje društvenog kapitala (51,9%) koje nije iskazano u akcijama.


Katarina Stevanović | 17. sep 2018.\n„Kako bi primena trebalo da izgleda kod nas – slobodno mogu da kažem da to niko sada ne zna. Situacija bi mogla da bude ista kao sa GDPR-om. U tom slučaju na nivou lokala treba da postoje sudovi i oni koji prate primenu, ali i dalje ne postoje i pitanje je kada će“, kaže Mudrinić.\n„Internet je nastao upravo na tome da se stvari dele i posmatraju kao kolektivno dobro. Ukoliko budemo morali da se povinujemo tim zakonima, to neće biti dobro za slobodno novinarstvo, za blogovanje i izražavanje ličnog mišljenja na internetu“, kaže Mudrinić.\n„Internet godinama nije regulisan i iznedrio je fantastične stvari i kompanije. Sada vidimo da polako i EU i Amerika kreću u regulisanje. Koji su tačno razlozi za to, ne znam, ali će efekat po industriju biti poguban“, dodaje.\nNjime je, između ostalog predviđena obaveza da tehnološke platforme „filtriraju“ sadržaje koje korisnici postavljaju i da provere da li je došlo do kršenja autorskih prava, odnosno da li je autor saglasan da njegovo delo bude podeljeno na mreži.\nTakođe, predviđeno je i da internet kompanije plaćaju takozvani „porez na linkove“. To znači da će morati da plaćaju pre svega agencijama, novinama i časopisima objavljivanje njihovih naslova, fotografija i tekstova na svojim sajtovima.\nTo sa jedne strane može da bude dobro za ono što se bude postavljalo pod određenim licencama, ali će sa druge strane male kompanije imati problem zato što su ti softveri skupi i neće moći da ih implementiraju“, kaže Nedeljković.\nRazlika između „velikih“ i „malih“ doći će do izražaja i kada je o taksi na linkove reč, smatra on, jer će „jedni moći da plate, dok drugi neće znati šta da rade“.\n„Osnovna svrha je da se porezom na linkove doprinese ostvarivanju prihoda samih medija, kako bi oni ipak zadržali pravo na autorstvo u okviru kojeg bi na neki način samo oni imali pravo da monetizuju taj sadržaj, što sada nije slučaj. Ipak, o ovome treba dobro promisliti, jer su brojni izazovi u implementaciji“, kaže Perkov.\nVesti se danas čitaju na društvenim mrežama, a malo je onih koji idu direktno na sajtove. Svakako treba da se napravi način na koji će mediji zarađivati. Problem je ko će se smatrati medijem – da li samo oni koji su registrovani u registru medija ili svi koji objavljuju neki sadržaj“, smatra Nedeljković.\nInicijativu za izmene zakona o autorskim pravima, koju su u Briselu popularno nazvali inicijativom protiv GEFA, jer se odnosi na četiri globalne internet platforme – Gugl, Epl, Fejsbuk i Amazon – potpisali su i direktori 18 evropskih novinskih agencija, uključujući i Tanjug. Cilj je da se internet „giganti“ obavežu da deo prihoda plate novinskim agencijama, čiji sadržaj sada besplatno koriste, pišu mediji.\nProtiv predloga su se pobunili internet giganti, a prema rečima Sijada el Ramlija, generalnog direktora Evrpske asocijacije internet platformi, „evropski zakonodavci su odlučili da, uprkos velikom negodovanju javnosti, podrže ‘filtriranje’ interneta u korist velikih preduzeća iz muzičke i izdavačke industrije“.\nS druge strane, pristalice reformi su prezadovoljne odlukom Evropskog parlamenta. Predsednik Evropskog udruženja autorskih grupa Anders Lasen kaže da „jučerašnji dan predstavlja pobedu za Evropu i njenu nezavisnost od nekolicine tehnoloških giganata koji su profitirali od zastarelog zakona“.\n„Evropski parlament usvojio je Direktivu o autorskim pravima na digitalnom jedinstvenom tržištu koju svetska i evropska novinarska organizacija ocenjuju kao veliki iskorak u zaštiti autorskih prava“, saopštilo je Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS).\nMeđunarodna federacija novinara i Evropska federacija novinara u zajedničkom saopštenju su pozdravile glasanje „koje je presudno za novinare da osiguraju zaradu od svog rada i ostanu nezavisni u izveštavanju, jer je od suštinskog značaja za dobro funkcionisanje demokratskih društava“.\nAutorska prava Evropska unija Evropski parlament Fejsbuk Gugl Internet\n← Javno čitanje hejt komentara i mejlova\nKada političari nasednu na lažne vesti →


U ovoj godini rast ekonomije od 4 do 7,5 odsto – Portal Danilovgrad\nU ovoj godini rast ekonomije od 4 do 7,5 odsto\nZbog pandemije veliki pad BDP-a\n„Implementacija obavezujućeg moratorijuma na otplatu obaveza po odobrenim kreditima, samo tokom marta, aprila i maja, uticala je na povećanje likvidnosti građana i preduzeća za preko 150 miliona eura. Pored toga, smanjenje stope obavezne rezerve za dva procentna poena povećalo je likvidnost bankarskog sektora za 70 miliona eura, što je za rezultat imalo povećanje njihovog kreditnog potencijala“, ocijenio je Fabris.\nPrema njegovim riječima, banke su tokom devet mjeseci prošle godine bile adekvatna podrška sistemu i odobrile su 33,15 hiljada novih kredita za 29,78 hiljada klijenata, u ukupnom iznosu od 620,2 miliona eura.\n„Takođe, sa ciljem ublažavanja negativnih efekata krize, klijenti su nastavili da koriste mogućnosti moratorijuma i na kraju septembra se u ovoj kategoriji nalazi još 131 milion eura“, kazao je Fabris i dodao da su mjere testirali i sa međunarodnim finansijskim institucijama, prije svega Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) i Evropskom centralnom bankom (ECB) i dobili potvrdu da su u pitanju dobro dizajnirane mjere.\nGovoreći o kreditiranju građana i privrede, Fabris je rekao da su krediti nefinansijskom sektoru, odnosno privredi, na kraju novembra prošle godine iznosili 1,12 milijardi eura i bilježe rast od 46,8 miliona ili 4,4 odsto u odnosu na kraj 2019. godine, dok na godišnjem nivou bilježe rast od 63,9 miliona eura ili šest odsto.\nKrediti stanovništvu su na kraju novembra prošle godine iznosili 1,4 milijarde eura i bilježe rast od 44,4 miliona ili 3,3 odsto u odnosu na kraj 2019. godine, dok na godišnjem nivou bilježe rast od 60,1 milion ili takođe šest odsto.\nDa se duže čekalo sa emisijom obveznica uslovi bi bili nepovoljniji\n“U pitanju je visoko učešće i smanjivanje nivoa javnog duga će biti jedan od najvećih izazova za vođenje ekonomske politike u narednom period”, smatra Fabris.\nOslonac u narednom periodu na više sektora\nOmogućiti širu primjenu IT tehnologija\n“Sugerisali smo da se što prije uradi nova Fiskalna strategija, koja će biti krovni dokument za kreiranje smjernica fiskalne politike za naredni period. Takođe, sugerisali smo kreiranje i implementiranje srednjoročnog budžetskog okvira, sa više obavezujućih srednjoročnih ograničenja rashoda, uključujući i opšte ograničenje izdataka, kao i obavezu da se usklade i opravdaju sve eventualne promjene rashoda“, kazao je Fabris.


VISOKA ŠKOLA ZA FINANSIJE I RAČUNOVODSTVO „FINra“ TUZLA: Svečani početak nove akademske godine\nU Tuzli je jučer Visoka škola za finansije i računovodstvo FINra svečano počela sa izvođenjem nastave u novoj akademskoj 2016/17. godini.\nRiječ je o četverogodišnjem studijskom programu, koji čini spoj teorije i praktičnih znanja i vještina, u okviru kojeg će se na dva smjera obrazovati stručnjaci u oblasti računovodstva i finansija. Takav odnos teorije i praktičnih znanja i vještina čini ovu visokoškolsku ustanovu jedinstvenu u regionu\nOsnivač Visoke škole FINra je ugledna edukativno –konsultantska kuća FINconsult, koja već 12. godina uspješno radi na stručnom osposobljavanju i edukaciji finansijsko-računovodstvenih profesionalaca u Bosni i Hercegovini.\n„Poslije 12. godina uspješnog rada napravili smo novi iskorak i sve svoje resurse, znanja i iskustva zajednici stavili na raspolaganje kroz otvaranje Visoke škole za finansije i računovodstvo - FINra. Obezbjedili smo našim studentima vrhunske predavače, moderne učionice, savremenu IT opremu i najbolje uslove za rad, izvrsne mogućnosti za praktičnu obuku.\nZa vanredne student pripremili smo nastavan plan i raspored časova održavanja nastave van radnog vremena i u danima vikenda, što je svakako posebna pogodnost za one koji su uposleni, a koji imaju želju unaprijediti svoja znanja u finansijsko-računovodstvenoj profesiji i steći akademsku diplomu. " istakao je na današnojoj svečanosti direktor Visoke škole za finansije i računovodstvo dr. Kalić.


Naučni kongres o tamburaškoj muzici u Novom Sadu - biznis24.rs\nKvalitetna muzika nema vek trajanja i svaka generacija oseća tu emociju koju ona prenosi. Tamburaška muzika upravo iz tog razloga opstaje i to će još dugo trajati.\nNovi Sad je domaćin domaćin šestog Kongresa Svetske tamburaške asocijacije otvorenog danas, na kojem stručne i naučne radove predstavlja dvanaest predavača iz Austrije, Bugarske, Hrvatske, Slovenije i Srbije.\nKako ocenjuju učesnici, kongres koji je posvećen tamburi jeste negovanje i afirmacija tamburaške muzike i ukupne kulturne baštine.\nU okviru skupa otvorena je izložba likovne kolonije “Tamburica fest” u kojoj su prikazana umetnička dela o životu i opstajanju tamburaške muzike.\nKongres traje tri dana, a neke od tema koje će biti predstavljene su: tambura u svetu umetnosti, tamburaška muzika u likovnoj umetnosti i tehnika sviranja na tamburi.\nasocijacije · danas · domaćin · dugo · emociju · generacija · još · kojem · koju · Kongresa · kvalitetna · muzika · nema · NOVI · opstaje · oseća · otvorenog · prenosi · razloga · šestog · Svaka · svetske · Tamburaška · tamburaške · trajanja · trajati NOVI · upravo\nAkademac: Akademsko društvo (RTV1, 12,55)


REGIONALNA SARADNJA – Prirodna bogatstva su među ekonomskim prioritetima u regionu – 2. decembar 2013. godine, Budva, Crna Gora – Zvaničnim usvajanjem dokumenta „Big Win for Dinaric Arc“, Republika Albanija, Republika Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Republika Hrvatska, Kosovo*, Makedonija, Republika Slovenija i Republika Srbija, prihvatile su obavezu daljeg zajedničkog rada na unapređenju zaštićenih područja.U narednih pet godina ministarstva su se obavezala zajedno raditi na jačanju procesa planiranja u zaštiti prirode, kao i proceni ekonomske vrednosti svog prirodnog bogatstva, uključivanjem ciljeva zaštite prirode u planove za ekonomski razvoj za ribarstvo, šumarstvo, poljoprivredu, energiju, prostorno planiranje i međusektorsku suradnju. Jedan od ciljeva je i pronaći model za održivo finansiranje zaštićenih područja u regionu. To uključuje i planove za izgradnju održivog turizma u tim područjima. Više\nNedavno je u Sarajevu usvojena Strategija razvoja Jugoistočne Evrope do 2020. godine ( SEE2020-Strategy), koja EU ističe kao važnu u procesu EU integracija zemalja u regionu.\nAKTUELNOSTI U PROCESU INTEGRACIJE SRBIJE U EU :\n26. sednica Odbora za evropske integracije Skupštine – Na sednici održanoj 28. novembra, Odbor za evropske integracije razmatrao je radni tekst Rezolucije o ulozi Narodne skupštine i načelima u pregovorima o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji.\nU Domu Narodne skupštine danas je održano je 2. decembra 2013. godine peto javno slušanje Odbora za zaštitu životne sredine pod nazivom „NATURA 2000 u Srbiji 2013“.\nNedavno je održan Prvi konstitutivni sastanak Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje Evropska unija – Republika Srbija.\nOdržan je radni doručak o politici životne sredine i pristupanju EU u organizaciji Beogradske otvorene škole i Fondacije Konrad Adenauer. Rečeno je Srbija očekuje da do kraja 2015. ili početkom 2016. godine predstavi Evropskoj komisiji pregovaračku poziciju i da počne pregovore u poglavlju 27 koje se odnosi na životnu sredinu i klimatske promene.


U Blacu obnavljanje statusa energetski ugroženog kupca | Energetski portal Srbije\nU Blacu obnavljanje statusa energetski ugroženog kupca\nObaveštavaju se korisnici kojima rešenje o priznavanju prava za sticanje statusa energetski ugroženog kupca električne energije ima važnost do 31. decembra 2016. godine, da Opštinskoj službi lokalne poreske administracije (kancelarija br. 5 u prizemlju) podnesu zahtev za obnavljanje pomenutog prava, 30 dana pre isteka važnosti rešenja.\nFizička lica čija rešenja imaju važnost do 31.12.2016.godine, uz zahtev prilažu: 1) ako su penzioneri-poslednji ček od penzije, 2) nezaposleni uverenje nadležne jedinice Nacionalne službe za zapošljavanje (biro rada) ili uverenje koje izdaje Fond penzijskog i invalidskog osiguranja (PIO) Blace, i kod ove Službe daju izjavu na zapisnik.\nKorisnici novčane socijalne pomoći i dečijeg dodatka novi zahtev podnose nakon donošenja novih rešenja o ostvarivanju pomenutih prava.\nUz zahtev korisnici prava na dečiji dodatak i korisnici novčane socijalne primoći podnose: zadnje rešenje o ostvarivanju pomenutog prava (original ili overenu fotokopiju ) i poslednji obračun za struju.\nNapomena: svi korisnici koji imaju status energetski ugroženog kupca moraju biti na adresi gde je i brojilo (strujomer), što dokazuju Ugovorom o korišćenju stana ili Uverenjem o prebivalištu.


Narodni parlament > Vesti > Rezultati prvog kruga konkursa za finansiranje OVP u Jablaničkom i Pčinjskom okrugu u 2018\nDatum objave: 08/10/2018 by: Ana Pecarski\nNa Konkurs za finansiranje omladinskih volonterskih projekata u cilju podsticanja aktivizma i volonterizma mladih u okviru programa MLADI SU ZAKON – Jablanički i Pčinjski okrug ukupno je pristiglo 16 prijava udruženja mladih i omladinskih volonterskih grupa.\nKomisija je konstatovala da su sve prijave uspešno prošle administrativnu proveru tj. ispunile propisane uslove konkursa, tako da će mentorska podrška za unapređenje predloga projekata i upravljanje projektnim ciklusom biti obezbeđena za svih 16 grupa/udruženja mladih.\nČlanovi Komisije sastavljene od predstavnika i predstavnica udruženja mladih i kancelarija za mlade iz Jablaničkog i Pčinjskog okruga vrednovali su sve prijave koje su prošle administrativnu proveru, a rezultate rada Komisije možete pogledati ovde. Unapređene predloge projekata volonterske grupe i udruženja mladih mogu poslati do 25. oktobra putem onlajn aplikacionog formulara na platformi www.mladisuzakon.rs, a Komisija će u drugom krugu odlučivati koji od ovih projekata će dobiti finansijsku i tehničko-administrativnu podršku.\nObjavljeno dana: 08/10/2018


Opovačka škola košarke: Košarkašice iz Opova nižu uspehe u svim klubovima za koje nastupaju - GLAS OPOVA\nOpovačka škola košarke: Košarkašice iz Opova nižu uspehe u svim klubovima za koje nastupaju\nOPOVO, 25. maj 2021 – U svojoj bogatoj istoriji koja traje punih 36 godina, opovačka ženska košarka ostvarila je puno uspeha, osvojenih medalja i pehara i iznedrila veliki broj talentovanih i uspešnih košarkašica, koje su ostvarile zavidne sportske karijere.\nSetimo se generacije opovačkog Poleta sa kraja osamdesetih godina, koja je sa mlađim kategorijama igrala vojvođansku ligu i imala kadetsko/juniorsku reprezentativku stare Jugoslavije ili generacije iz polovine devedsetih koje su bile pionirski vicešampioni Srbije i bronzane u kadestkoj konkurenciji Jugoslavije.\nNeda Kukić (Radivoj Korać)\nPoslednjih 5-6 godina, kroz novoosnovan klub Agros Basket o opovačkim košarkašicama ponovo se priča u košarkašim krugovima. Generacija 2006/2007 godište pre par godina je osvojila KSB prvenstvo za mlađe pionirke, a ove godine su kao pionirke igrale na finalnom turniru, inače najače regionalne lige za taj uzrast. Takođe, Opovčanke su još uvek aktuelne školske državne šampionke i imaju nekoliko košarkašica koje se redovno pozivaju na treninge nacionalne selekcije.\nIpak, ne smemo zaboraviti i na kadetkinje koje više ne nastupaju za matični klub ali nastavljaju svoje uspešne karijere. Opovački klubovi su oduvek imali problem sa generacijama koje izlaze iz pionirskog uzrsata, odnosno završavaju osnovno obrazovanje u Opovu i nastavljaju srednje školovanje u Beogradu, tako da je već postala praksa, da one najtalentovanije i najupornije, nastavljaju svoje košarkaške karijere u beogradskim klubovima. Među njima se, pre svega izdvajaju, super talentovane Neda Kukić i Vanja Radovanov od kojih se realno očekuju i reprezentativne karijere.\nNa nedavno završenom kadestkom finalnom turniru Prvenstva Srbije, Vanja Radovanov je u dresu Art Basketa osvojila drugo mesto i srebrnu medalju, dok je Neda Kukić, kao kapiten predvodila Radivoj Korać do bronze. Takođe, treba spomenuti i našu Andreu Marković, koja sa uspehom nastupa za beogradski Radnički sa Crvenog krsta.\nVanja Radovanov (Art Basket)\nNedi i Vanji, njihov matični klub Agros Basket čestita na uspehu i osvojenim medaljama i ističu dobru saradnju i veliko sportsko prijateljstvo sa klubovima Radivoj Korać i Art Basket.\nNaravno, nisu sve opovačke kadetkinje prešle u beogradske klubove, tako da će na finalnom kadetskom turniru KSB prvenstva, koji se uskoro igra u Obrenovcu, za Agros Basket nastupiti kadetkinje Milica Lazić, Rosana Žunić i Nikolina Šojić, dok će ostatak ekipe popuniti pionirke. Turnir se igra od 27 do 28. maja i našim košarkašicama neće biti lako jer gro tima, odnosno pionirki, u subotu nastupa na polufinalu školskog međuokružnog prvenstva u Čelarevu, odakle će direktno ići u Obrenovac. Naša ekipa će u Obrenovcu biti najmlađa, kao što smo već pomenuli u pitanju je pionirska selekcija pojačana sa tri kadetkinje, ali i sam plasman na finalni turnir je ogroman uspeh.\nA uz naše košarkašice i na ovim takmičenjima biće njihov dugogodišnji sponzor Agros doo Opovo.\nAndrea Marković (Radnički)\nNajava književnog susreta: Aleksandar Tešić i Mladen Milosavljević gosti kulturnog centra\nRoda Packaging Opovo: Potrebni Operateri na mašinama\nDecember 8, 2021, 16:14


(VIDEO) Veterani spavaju ispred skupštine, za to vreme Vučić brine brigu o migrantima i naziva neistomišljenike fašističkim đubretom! | Vesti Dana\nPosle 144 dana provedena u Pionirskom parku, započeli smo protest i ispred Narodne skupštine Srbije. Prebacili smo vreće za spavanje i stiropor kako bismo na takav način skrenuli pažlju onih koji treba da glasaju za nakaradni Nacrt zakona o borcima. Dok predsednik Srbije nema vremena da ih primi, sa televizija se bavi njemu gorućim problemom ekonomskih migranata koji su došli u našu zemlju, a ne-nasilne patrole naziva odvratim fašističkim đubretom.\nU toku protesta se danas desilo da su nekako u isto vreme došli i roditelji ukradenih beba, koji traže pravdu za svoju decu.\nJedan detalj je vrlo interesantan sa današnjeg protesta- prenosi portal na braniku otadžbine.\nU momentu kada su počeli ljudi da se okupljaju u vezi sa njihovim problemom, ubrzo su počele televizijske ekipe da pristižu.\nNakon nekoliko minuta bilo je oko deset televizijskih ekipa, što domaćih, što onih iz našeg komšiluka.\nNeverovatna je činjenica, da se niti jedna od tih ekipa nije udostojila da snimi i naš protest, niti da novinari pitaju zašto smo tu, osim ekipe Insajdera i Slobodne Televizije – kaže portal ratnih veterana i pita:\nDa li moguće da je ovoliki mrak u Srbiji ?\nDanas smo imali priliku i da razgovaramo s pojedinim poslanicima koji su nas pitali kako je stanje, valjda smo bili previše daleko u Pionirskom parku, pa nisu do sada mogli da dođu do nas.\nOd nekih smo čak dobili obećanje da neće glasati za ovaj nakaradni Nacrt zakona, ali kao što to obično biva kad političari obećaju od tog posla nema ništa.\nSpavanje ispred skuštine\nZbog ovog Nacrta zakona, koji odgovara samo pojedincima, odlučili smo da protest nastavimo ispred Narodne skupštine i to svakodnevno. Ovim putem pozivamo svu braću učesnike ratova devedesetih da nam se pridruže, jer ovaj sraman zakon se tiče svih nas.\nSledeći veliki protest je zakazan za 1. mart u nedelju u 12 sati ispred Skupštine.\nČime se predsednik bavi ovih dana pa ne može da primi one koji su ostali invalidi braneći u ratu naše građane?


SAD: Možda i više od 1.000 žrtava protesta u Iranu - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » SAD: Možda i više od 1.000 žrtava protesta u Iranu\nSAD: Možda i više od 1.000 žrtava protesta u Iranu\nAmerička vlada je danas optužila iranske snage bezbednosti da su ubile više od hiljadu ljudi u obračunu s protestima koji su nedavno buknuli u toj zemlji.\n0Piše: Beta-AP 05. decembra 2019. 21.34\nTa brojka je značajno viša u odnosu na prethodne procene broja žrtava koje su iznosile organizacije za ljudska prava, a američki zvaničnici nisu izneli dokaze u prilog svojih tvrdnji.\nSpecijalni američki izaslanik za Iran Brajan Huk rekao je da se procena zasniva na raznim izveštajima koji stižu iz Irana kao i na obaveštajnim analizama.\nHuk je naveo da su u samo jednom incidentu na jugozapadu Irana pripadnici Revolucionarne garde paljbom iz mitraljeza ubili više od 100 ljudi i da su SAD došle u posed i pregledale snimak tih dešavanja u gradu Mahšar.\nPrema Hukovim rečima, taj snimak je jedan od desetina hiljada koje su SAD primile otkako je državni sekretar Majk Pompeo prošlog meseca pozvao Irance da predaju dokaze o zločinima vlasti prilikom gušenja protesta.\n„Videli smo izveštaje o još stotinama ubijenih u i oko Teherana. I sada, dok istina polako curi iz Irana, čini se da je režim možda ubio i preko hiljadu iranskih građana od početka protesta“, izjavio je Huk i dodao da su među žrtvama i deca od 13 i 14 godina.\nIranska misija pri UN još uvek nije komentarisala američke navode, a to nisu učinili ni državni mediji.\nBrojke koje je izneo američki diplomata ne odgovaraju proceni Amnesti internešenela da je nastradalo najmanje 208 ljudi, ali se podudaraju s podacima koje je sinoć predstavila iranska opoziciona grupa Mudžahedin-e-Halk, koja se nalazi u egzilu i koja je u prošlosti plaćala sadašnjeg advokata predsednika SAD Donalda Trampa, Rudija Đulijanija, da govori na događajima koje su organizovali.\nTeheran tvrdi da pristalice Mudžahedin-e-Halka i izgnanog krunskog princa Reze Pahlavija, sina poslednjeg iranskog šaha, uz strane sile, stoje iza nemira koji potresaju Iran. Za te tvrdnje takođe nisu izneti dokazi.\nIran, Protesti, Sjedinjene Američke Države\nManje od milion domaćinstava istopolnih parova u SAD prošle godine


Ravnopravna ljubav - Omladina JAZAS-a Kragujevac\nOsnovne informacijeO projektu\nDonator: Evropska unija, sprovodi Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP)\nPrimarni primalac: Omladina JAZAS-a Kragujevac\nPartneri: Šumadija fest\nTrajanje projekta: septembar 2019. – jun 2020. godine\nRodno zasnovano nasilje, kao najekstremniji oblik rodne nejednakosti, je problem globalnih razmera. Mladi predstavljaju posebno značajnu ciljnu grupu u oblasti rodne ravnopravnosti i rodno zasnovanog nasilja kojoj se posvećuje sve više pažnje u evropskim zemljam, a koja još uvek nije dovoljno prepoznata u Srbiji, posebno na lokalnom nivou.\nProjekat doprinos implementaciji Lokalnog akcionog plana za rodnu ravnopravnost grada Kragujevca (odeljak II, ciljevi 2 i 3) kroz prevenciju rodno zasnovanog nasilja u partnerskim vezama mladih i to kroz unapređenje razumevanja mladih o rodno zasnovanom nasilju i prepoznavanju obrazaca rodno zasnovanog nasilja u partnerskim vezama kroz edukaciju i kreiranje adekvatnih sadržaja baziranih na istraživanju; podizanje svesti javnosti i relevantnih institucija o potrebama mladih u aspektu u spostavljanja partnerskih odnos; povećanje znanja mladih o partnerskom nasilju, posledicama i dostupnim resursima za podršku i njihovo osnaživanje za uspostavljanje funkcionalnijih partnerskih relacija kroz vršnjačku edukaciju.\nKljučne aktivnosti na projektu su: sprovođenje kompleksnog istraživanja na teritoriji grada Kragujevca o zastupljenosti rodno zasnovanog nasilja u partnerskim vezama u populaciji mladih od 15 do 18 godina; Sprovođenje obuke za 20 vršnjalkih edukatora na temu rodno zasnovanog nasilja u partnerskim vezama; sprovođenje onlajn kampanje „16 dana aktivizma“; kreiranje edukativnog filma na temu rodno zasnovanog nasilja u partnerskim vezama; jačanje kapaciteta OJKG na datu temu, kao i izrada i doprinos is traživanjima i relevantnim publikacijama na temu rodno zasnovanog nasilja.\nSave Kovačevića 5\nGodišnji izveštaj Omladine JAZAS-a Kragujevac za 2019. godinu\nFinansijski izveštaj za 2019. godinu\nRazvojni plan Omladine JAZAS-a Kragujevac 2015-2018


Prezentacija konkurisanja na IPARD II program – Info LIGA\nPrezentacija konkurisanja na IPARD II program\nby I L · 29/01/2018\nOpština Ivanjica obaveštava poljoprivrednike da će u subotu, 3. februara 2018. godine, u sali Skupštine opštine Ivanjica, u 16 časova, predstavnici Konsultantska kuće „SIM CERT“ D.O.O. iz Kruševca održati prezentaciju uslova, načina i postupka konkurisanja na IPARD II program.\nCilj ove prezentacije je da se potencijalni korisnici IPARD programa blagovremeno pripreme za konkurisanje. Nakon prezentacije predviđeno je postavljanje pitanja i otvoreni razgovori o postupku konkurisanja.\nOvom prilikom biće predstavljen proizvod HUMUSTIM koji je prvi put prisutan na srpskom tržištu. To je organsko djubrivo koje pored višestrukog pozitivnog delovanja na rast i razvoj biljaka, sprečava negativni uticaj različitih stresnih faktora kao što su: sušenje, smrzavanje, kasne slane, grad, oštećenja od hemijskih preparata prilikom sprovodjenja biljne zaštite. O dejstvu ovog djubriva sa naučnog aspekta pričaće prof. dr Zora Jugović, prof. dr Miodrag Pantelić i Slađana Borisavljević – specijalista za bezbednost hrane. Pozivamo poljoprivredne proizvođače da prisustvuju ovoj prezentaciji.\nIvanjičani najjeftinija radna snaga\nNext story Pobeda Ane Subotić i pet medalja za AK Javor u Valjevu\nPrevious story Svetosavski dan duhovne muzike u ivanjičkoj crkvi (VIDEO)


Pompeo upozorio Mađarsku: Ne dozvolite da Putin zabija klin među prijatelje u NATO-u - Sputnjik Srbija\n18:59 11.02.2019 (osveženo 19:07 11.02.2019) Preuzmite kraći link\nPompeo je tokom pres-konferencije u Budimpešti pozvao da se ne dozvoli Rusiji da „zabija klin“ između zapadnih država i partnera iz Severnoatlantske alijanse.\nŠef mađarske diplomatije Peter Sijarto je izrazio suprotnu tačku mišljenja, naglasivši da je kritika na račun Rusije „ogromno licemerje“.\nKako javlja Blumberg, Sijarto je rekao da Vašington može da računa na Mađarsku kao na pouzdanog saveznika u NATO-u. On je dodao da je Mađarska spremna da potpiše sporazum u sferi odbrane sa SAD, a takođe objavio da mađarska vodi pregovore o kupovini američke vojne tehnike.\nAgencija javlja i da su dvojica diplomata razgovarala o odnosima Budimpešte sa Moskvom i Pekingom.\n„Rusija i Kina su autoritarne države koje ne dele težnje zapadnih država ka slobodi“, izjavio je Pompeo. Po njegovim rečima, on je upozorio mađarskog kolegu da ne treba da daje Kini mogućnost da jača svoj uticaj u istočnoj Evropi.


OŠ "Vuk Karadžić" pobednik Rauhovog Matematičkog kviza u Leskovcu - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / OŠ „Vuk Karadžić“ pobednik Rauhovog Matematičkog kviza u Leskovcu\nOŠ „Vuk Karadžić“ pobednik Rauhovog Matematičkog kviza u Leskovcu\nSrdjan Stamenkovic 21/10/2018\tDRUŠTVO, Leskovac Ostavi komentar\nEkipa OŠ „Vuk Karadžić“ – školska arhiva\nOsnovna škola „Vuk Karadžić“ pobednik je „Rauhovog Matematičkog kviza“ na teritoriji grada Leskovca koju je organizovala podržnica Društva matematičara Srbije.\n„Vukovci“ su ostvarili dvostruku pobedu jer je prvo mesto osvojila ekipa OŠ „Vuk Karadžić“ (škola u Leskovcu), a drugo mesto ekipa isturenog odeljenja OŠ „Vuk Karadžić“ u Bobištu. Treće mesto osvojila je ekipa OŠ „Vožd Karađorđe“.\nEkipa OŠ „Vožd Karađorđe“ – foto školska arhiva\nSvaku ekipu činio je po jedan učenik V. VI, VII i VIII razreda.\nEkipa Osnovne škole „Vuk Karadžić“ izborila je plasman na Okružni nivo kviza čiji je general i sponzor kompanija „Rauch“, poznati proizvođač voćnih sokova.\nU Osnovnoj školi „Vuk Karadžić“ sa uspehom funkcioniše i radi odeljenje za talentovane učenike, koje se popularno zove i matematičko odeljenje, u koje se od 7 razreda, uz polaganje kvalifikacionog ispita, upisuju učenici sa teritorije Grada Leskovca i Jablaničkog okruga.\nPrethodni Upao u stan, zlostavljao i mučio devojku


Ćiro za iranske medije: Ako SAD napadnu Iran, oblačim uniformu i sa mladim ljudima branim ovu zemlju!\nNASLOVNICAHRVATSKA I BOSNA I HERCEGOVINAEUROPA I SVIJETNOVAC I EKONOMIJANOVI SVJETSKI POREDAKMAGAZINZNANOST I TEHNOLOGIJAZDRAVLJESPORTZANIMLJIVOSTIHORORSKOPKULTURAGLAZBAFILM I KAZALIŠTEKNJIŽEVNOSTKOLUMNE I KOMENTARIMARKO FRANCIŠKOVIĆEMIL ČIĆMARGARET SACHSGLOBALNI KAOS SHOWMALJ.TV\tĆiro za iranske medije: Ako SAD napadnu Iran, oblačim uniformu i sa mladim ljudima branim ovu zemlju!\nNedjelja, 15 Travanj 2012 15:34\t"U potpunosti podržavam predsjednika u njegovoj hrabroj borbi za Iran", dodao je poznati nogometni trener Miroslav Ćiro Blažević. Zbog ovih izjava Ćiro je trenutno u Iranu popularniji i od predsjednika države Mahmuta Ahmadinedžada.\nMeđutim, nije to toliko zbog sportskih rezultata nego zbog izjave koju je Ćiro nedavno dao iranskim medijima, a vezana je za eventualni oružani sukob Irana i Sjedinjenih Američkih Država.\n"Kada bi SAD napale Iran, istog trena bih obukao vojničku uniformu, te se na prvoj liniji fronte pridružio tim hrabrim, mladim ljudima u obrani Irana", navodno je rekao Ćiro Blažević i izazvao pravu euforiju u Iranu.\n"U potpunosti podržavam predsjednika u njegovoj hrabroj borbi za Iran", dodao je Ćiro. Zbog svih ovih izjava, on je trenutno popularniji i od predsjednika Ahmadinedžada.


БУКТИ РАТ ОБАВЕШТАЈНИХ СЛУЖБИ: Израелци ликвидирали иранску мрежу у Јудеји!\n01/03/2018 16:32 Svet Planeta\nIzraelska kontaobaveštajna služba ŠABAK neutralizovala je terorističku mrežu koju je formirala iranska obaveštajna služba na zapadnoj obali reke Jordan, saopštio je premijer Izraela Benjamin Netanijahu.\nOperativci ŠABAK-a u akciji (Foto: JuTjub)\n„Služba bezbednosti Izraela (ŠABAK, kontraobaveštajna služba) je uz pomoć izraelske vojske otkrila i likvidirala terorističku mrežu u Judeji i Samari, koja je radila pod pokroviteljstvom iranske obaveštajne službe. Iran vodi subverzivnu i terorističku delatnost protiv Izraela ne samo putem podrške takvih terorističkih organizacija kao što su Hezbolah i Islamski džihad, već preduzima i pokušaje da organizuje terorističke napade na teritoriji Izraela, usmerene protiv izraelskih građana“, saopštila je kancelarija premijera Izraela.\nKako je saopštila pres-služba ŠABAK-a, u okviru ove operacije na Zapadnoj obali je uhapšen 29-godišnji stanovnik Hebrona kog je vrbovala iranska obaveštajna služba i dvoje njegovih pomoćnika.\n„U okviru istrage, ŠABAK je utvrdio da iranska obaveštajna služba koristi Južnu Afriku kao centar za traženje, vrbovanje i upravljanje agentima na zapadnoj obali radi delatnosti usmerene protiv Izraela“, saopštila je izraelska obaveštajna služba.\n"Ni Gaza, ni Liban, dajem život za Iran", uzvikuju palestinski demonstranti koji se ne smiruju od odluke Donalda Trampa da prizna Jerusalim za prestonicu Izraela. Više o tome pročitajte OVDE.\nPogledajte najnovije snimke, sada već gotovo ratnih prizora, iz Pojasa Gaze (na snimku od 0:20)\nINSAJDER OBAVEŠTAJAC ZALEDIO SVET: Ne gajite nadu, nuklearni rat sa Severnom Korejom sigurno počinje. Evo kada...\nRON POL: Pao je Sovjetski Savez, pašće i američka imperija (VIDEO)


Džordin Vuds se pretprošlog vikenda, "mrtva pijana", ljubakala sa dečkom Kloi Kardašijan s kojim ima ćerku Tristanom Tompsonom, zbog čega je on dobio "pedalu", a Džordin stavljena na crnu listu najmoćnije rijaliti porodice Kardašijan.\nSada stiže vest da nije bila samo s Tristanom... sledeće veče se "smuvala" s košarkašem Džejmsom Hardenom - još jednim bivšim dečkom Kloi Kardašijan!\n"Rekla je prijateljima da su proveli noć zajedno", rekao je neimenovani izvor američkim medijima.\nHarden i Kloi Kardašijan bili su u vezi pre tri i po godine, a nedugo nakon što je i ova informacija procurila u javnost, oglasio se i košarkaš i na društvenim mrežama napisao:\n"Ne možeš da pobegneš od toga šta si".\nU međuvremenu, Džordin Vuds je dobila ponudu da bude zvezda sopstvenog rijalitija, a uskoro će gostovati i u emsiji glumice Džejde Pinket Smit, u kojoj će otkriti "pravu istinu o svemu što se desilo".


Ministar finansija Siniša Mali boravio u Leskovcu – Info Centar Juga\nMinistar finansija Siniša Mali posetio je jug Srbije i tom prilikom boravio u Leskovcu gde je sa gradonačelnikom dr sci. med. Goranom Cvetanovićem i privrednicima iz Leskovca razgovarao o ekonomiji, investicijama, ekonomskim merama Vlade Republike Srbije i planu Srbija 2025.\n„U skladu sa politikom predsednika Aleksandra Vučića, kao deo njegovog tima, svakodnedno činimo velike napore kako bismo od Leskovca napravili pogodno mesto za život. Ponosno kažem da smo 2019. godinu završili sa suficitom u budžetu u iznosu od 39,5 miliona dinara. Budžet za 2020. godinu iznosi 4,7 milijardi dinara. Podsećam da je budžet 2012. godine, kada smo preuzeli odgovornost, iznosio 3,5 milijarde dinara. To govori da se danas za potrebe naših sugrađana izdvaja milijardu i 200 miliona više nego tada“ – rekao je Cvetanović i izneo povoljne ekonomske podatke o Leskovcu:\n„Iako smo imali velike prepreke, uspeli smo da ih prevaziđemo i da podignemo ekomoniju našeg grada. Da postanemo grad sa povoljnim poslovnim okruženjem koji je prvi u Srbiji četrvti put dobio sertifikat za lokalnu samoupravu sa povoljnim poslovnim poslovnim okruženjem sa ispunjenošću uslova od 96,33%. Fajnenšl tajms nas je stavio na drugo mesto evropskih manjih gradova u koje se isplati ulagati. Od 2012. je otvoreno preko 8000 novih radnih mesta zahvaljujući stranim i domaćin investitorima.“\nGradonačelnik se danas posebno osvrnuo na otvorene fabrike, proširene pogone i nova radna mesta u njima: „Zahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću, imamo novootvorenu fabriku Aptiv pakard, ulaganje 25 miliona evra. Tamo trenutno radi 1800 radnika, a biće zaposleno još 1200. Jura je otvorila još dva nova pogona, Juru 2 i Juru 3, i ukupni broj zaposlenih prelazi 2850 radnika. DŽinsi je otvorio dve nove fabrike i zahvaljujući Vlade Republike Srbije sa ulaganjem od 196 miliona dinara se preselio u zgradu nekadašnje Sintetike. Terastil, rumunska kompanija, je u nekadašnji Interlemind uložila 11,5 miliona evra. Otvorili fabriku 2017. na Dan grada, pa 2018. proširio pogon. Autostop proširio proizvodnju, Leskobegz se preselio u novi pogon gde je uloženo milion evra. Holandska kompanija je u Grdelici otvorila svoj pogon, a u poslednjih godinu dana u Leskovcu su otvoreni Kapitol park iz Velike Britanije, sa ulaganjem od 10 miliona evra, LIDL, Aman, Maksi, Idea, kineski tržni centri, Zlatan trag otvorio proizvodnju vafla i proširio lanac marketa. Treba istaći činjenicu da se u Leskovcu u ovom trenutku gradi pet hotela, akva park, gradi se sajam i sve ono što je više od 15 godina bilo zapostavljeno.“\nNa kraju izlaganja gradonačelnik je zaključio da lokalna samouprava ima odličnu saradnju sa privrednicima, da artikuliše njihove probleme, održava komunikaciju sa njima, da će nastaviti tako i poželeo im sve najbolje u daljem radu.\nSiniša Mali ministar finansija je rekao da danas obilazi jug Srbije jer želi da sa što većim brojem privrednika razgovara o njihovim potrebama, sugestijama i eventualnim kritikama.\n„Poslednjih nekoliko meseci smo se kao država pokazali na jedan potpuno drugačiji način. Država Srbija je u ovom teškom periodu krize puno preuzela na svoja pleća. Čim je počela kriza sa korona virusom pripremili smo paket ekonomnskih mera u ukupnom iznosu od 5,1 milijardu evra, 11 odsto našeg BDP-a. Ne samo da smo definisali mere, nego sme započeli i njihovu implementaciju“ – rekao je Mali pitajući privrednike da li se sećaju da je država Srbija nekada u svojoj istoriji u poslednjih 100 godina platila minimalnu zaradu zaposlenima u privatnom sektoru kao što to radi danas, ili izašla sa garantnom šemom od 2 milijarde evra, plus 200 miliona evra kroz fond za razvoj kako bi privatnim firmama pomogla za likvidnost i obrtna sredstva.\n„Vodili smo se time da pomognemo onima kojima je najpotrebnije, mikro, malim i srednjim preduzećima u privatnom sektoru kako bismo spasili privatnike od krojača, frizera, obućara… Oni su nam bili fokus kao nikada do sada i gledali smo da napravimo mere tako da nemamo veliki broj nezaposlenih u vremne najveće ekonomske krize u celom svetu. Jedna mala, ali ekonomski snažna Srbija je pokazala da može da prođe kroz krizu na pravi način. Sve to ne bismo mogli da predsednik Vučić još 2014. nije uradio reforme koje su za rezultat imale suficit u budžetu u prethodne četiri godine i stabilne finansije“ – naglasio je ministar Mali i osvrnuo se na podsmeh pojedinaca za pomoć od 100 evra svakom građaninu i izneo informaciju da je do danas ta pomoć isplaćena za 5,5 miliona ljudi.\n„Građani Srbije na našu zemlju mogu da se oslone. Imali smo rast BDP-a od 5 odsto i zato je moguće da promenimo mnoge stvari. Došao sam u Leskovac da razgovaram sa vama sada kada smo prošli kroz najveću krizu i možemo da se borimo za budućnost. Veliki su planovi koje imamo, a mogu se sažeti u dve reči SRBIJA 2025. To je program koji želimo da sprovedemo u narednih pet godina i koji podrazumeva 14 milijardi evra, za investicije u infrastrukturu, da završimo vodovodne, kanalizacione mreže, puteve, u nove bolnice, vrtiće… Stanove za mlade bračne parove, ekologiju, turizam. Sve radimo da bismo podigli životni standard građana Srbije“ – zaključio je Siniša Mali u Leskovcu.\nNakon obraćanja ministra i gradonačelnika privrednici su pohvalili organizaciju i rad države i grada za vreme trajanja epidemije virusa korona i uputili pitanja o daljoj pomoći države. Ministar je odgovarao na sva pitanja privrednika i zaključio da im ministarstvo stoji na raspolaganju.


VELIKA PRILIKA ZA ZVEZDU: Reprezentativac Srbije ostaje bez kluba, crveno-beli imaju šansu za veliki potpis! - Domaći fudbal, Fudbal, Evropske lige, Transferi, Top News\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, Evropske lige, Transferi, Top News»VELIKA PRILIKA ZA ZVEZDU: Reprezentativac Srbije ostaje bez kluba, crveno-beli imaju šansu za veliki potpis!\nVladimir Andonov| 2020-07-05T21:09:45+02:00\t5. jula 2020. 20:59|0 komentara|HotSport\nSrpski napadač Andrija Pavlović završio je pozajmicu u APOEL-u iz Nikozije i vraća se u bečki Rapid.\nUprava kiparskog kluba je odlučila da ne otkupi ugovor 26-godišnjeg povremenog reprezentativca Srbije, koji je postigao 10 golova na 34 zvanična meča za APOEL.\nPrema saznanjima ‘Mozzartsporta’, nekadašnji fudbaler Čukaričkog je u potrazi za novim klubom, jer nije u planovima stručnog štaba Rapida. Kao opcija ostaje nova pozajmica ili otkup ugovora. Pavlović je u Rapid stigao iz Kopenhagena pre dve sezone za obeštećenje od 1,3 miliona evra.\nPavlović se već u nekoliko prelaznih rokova pominje kao moguće pojačanje Crvene zvezde, a zbog nedostatka pravih napadača u timu, ne bi bilo iznenađenje da se srpski šampion uključi u bitku za njegov potpis.\nAndrija Pavlović ima 26 godina, a karijeru je počeo u Radu. Bio je na pozajmici u Paliću i BASK-u, da bi potom karijeru nastavio u Čukaričkom, odakle se 2016. godine otisnuo u Kopenhagen. Od pre dve sezone je član Rapida iz Beča, a proteklu sezonu bio je na pozajmici u APOEL-u.\nTAGOVI: Crvena Zvezda, Andrija Pavlović, Rapid


Zabrinut za situaciju lekara, Foto: Printscreen/Tv Pink\nIzrazio je zabrinutost za situaciju u kojoj su lekari i dodao da više skoro da nemamo zdravstvene radnike u redovnim bolnicama, pošto su sada sve kovid ustanove\nObjavljeno: 15.07.2020. 13:42h\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da se očekuje rast broja zaraženih korona virusom peti i šesti dan od okupljanja na protestima, odnosno u naredna tri dana, kao i da će taj broj rasti sve dok ne prođe veme od kada su se ljudi okupljali na protestima.\n"Nismo imali sve vreme povećanje, imali smo i smanjenje u prethodna tri dana, ali sada ćemo imati povećanje", rekao je Vučić odgovarajući na pitanje novinara.\nIstiče da su se ljudi okupljali uprkos situaciji sa koronom i da su bili besmisleni pokušaji da im se to objasni, pošto niko nije hteo to da sluša.\nPomislili su da nasiljem mogu da preuzimaju vlast, kazao je i dodao da ne mogu neke stvari pojedinim ljudima na racionalan način da se objasne.\n"Džaba sve što pravimo kada imamo toliki priliv ljudi sa teškom kliničkom slikom koji dolaze u bolnicu. Ne možemo da napunimo Arenu sa ljudima sa lakšom kliničkom slikom, pošto svi dolaze sa teškom slikom".\nVučić ističe da smo svi krivi, pa i lokalne samouprave i svi drugi za nepoštovanje mera, ali da za to postoji jednostavan lek, a to je 10 dana discipline.\n"Ne razumem zašto smo bežali od teških mera i nikada to neću razumeti, kao ni one koji pričaju gluposti o harpovima i 5G mreži. Ljudi, ne možete da lečite rak aspirinima. Poštovaćemo odluke struke i kriznog štaba. Stigli su i novi testovi, imamo preko 250.000 tesova i probaćemo da idemo na 12.000 testova dnevno".\nNavodi da ima dovoljno respiratora, ali da treba sprovesti gasove do bolnica i da veruje da će u tome pomoći firma Meser.\nOVA BOLNICA ĆE BITI ZAVRŠENA I PRE ROKA, ZA GODINU I PO DANA! Vučić obišao radove na "Dedinju 2"! (VIDEO)\nAleksandar VučićKoronavirusKorona virusKorona-virusProtest\n(UŽIVO) ŠVAJCARSKA ODBRANA PONOVO PUKLA: Imobile se ipak upisao u strelce (VIDEO+FOTO)