One političke snage u Crnoj Gori koje su prosrpske trebalo bi da prepoznaju da Crna Gora treba da bude demokratska, nezavisna, suverena i okrenuta Zapadu, i da ostane dio NATO-a, poručio je Gabriel Escobar (15. oktobar 2021.)\nSjedinjene Američke Države (SAD) imaju diplomatske i političke mehanizme kojim će se suprotstaviti miješanju Rusije u unutrašnje stvari Crne Gore, izjavio je zamjenik pomoćnika državnog sekretara Sjedinjenih Američkih Država (SAD) Gabriel Escobar (Eskobar) tokom video uključenja u 2BS (To be Secure) Forum u Budvi 15. oktobra.\n"Prvo, ne vidim da je prosrpsko i prorusko pitanje ista stvar. One političke snage u Crnoj Gori koje su prosrpske trebalo bi da prepoznaju da Crna Gora treba da bude demokratska, nezavisna, suverena i okrenuta Zapadu, i da ostane dio NATO-a. Sa druge strane, za one partije koje zaista nastoje da umanje ove aspekte, a koji su od Crne Gore u proteklih 20 godina napravili primjer za ostale u regionu, mislim na njeno članstvo u NATO i aspiracije za članstvo u EU, mi imamo puno načina da im odgovorimo. Neki od njih su sankcije, kao i diplomatska i politička izolacija", rekao je Escobar.\n"Takva strahovanja su realno zasnovana i narod Crne Gore ih treba uzeti ozbiljno", rekao je Escobar.\n"Nadamo se da možemo biti partneri obije Vlade, i podržavamo rješenja koja nađu zajedno".\nMircea Geoana: Vojne i hibridne aktivnosti Moskve imaju za cilj da destabilizuju naša društva (31. maj 2021.)\n"Vojne i hibridne aktivnosti Moskve imaju za cilj da destabilizuju naša društva, institucije i slabe naše demokratske sisteme i povjerenje naših građana", rekao je visoki predstavnik NATO-a.\n"Protiv svih tih izazova se nijedna zemlja ne može boriti sama, jedino se zajedno možemo suprotstaviti takvim prijetnjama, a upravo to radimo u NATO", poručio je Geoana.\nVladimir Bilčik: EU pomno prati situaciju u Crnoj Gori i na Zapadnom Balkanu (6. februar 2020.)\n"Nema datuma, ali smo postavili ciljeve", naglašava Bilčik.\nĐukanović: Umjesto integracija, ključna tema je stabilnost\nIzmeđu stabilnosti Zapadnog Balkana i evropskih integracija stoji znak jednakosti, ocijenio je Predsjednik Crne Gore Milo Đukanović u sesiji "Razgovor sa predsjednikom" posvećenoj političkoj i bezbjednosnoj situaciji u Crnoj Gori i regionu Zapadnog Balkana.\nĐukanović smatra da je sadašnjoj situaciji u regionu uveliko doprinijelo oklijevanje Brisela da nastavi njegovu integraciju, kao i poruke kojima se zamagljuje evropska perspektiva država regiona.\nSadašnjoj situaciji u regionu uveliko doprinijelo oklijevanje Brisela da nastavi njegovu integraciju, rekao je Milo Đukanović (15. oktobar 2021.)\nDodaje da slabljenjem evropskih veza, treće zemlje nalaze put ka regionu, čime narasta nacionalizam.\nOpet imamo atak velikodržavnih nacionalizama na državno uređenje Zapadnog Balkana.\n- Milo Đukanović\n"Autori tih nacionalizama pokušavaju da sada urade ono što nijesu uspjeli ranih 90-ih i opet imamo atak velikodržavnih nacionalizama na državno uređenje Zapadnog Balkana. Vraćaju se idejama da bi trebalo na Zapadnom Balkanu napraviti tri uvećane, etnički i vjerski homogene države, a to bi trebalo da se dogodi na štetu tri druge države - Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Sjeverne Makedonije", kazao je Đukanović.\nOn je govorio i o tome da se pokušajem uticaja Rusije na Crnu Gori želi prvenstveno ugroziti evropske vrijednosti.\n"Danas prisustvujemo hibridnom ratu ne samo protiv Crne Gore nego prvenstveno Zapada i Evrope. Zapadni Balkan je tačka sa koje se napada evropski sistem vrijednosti", kazao je Đukanović.\nOcijenio je netačnim tvrdnje da je crnogorska politika uvođenjem Rusije u svoju ekonomiju sama kriva za današnju situaciju u kojoj se našla, jer je, kako je naveo, u Crnoj Gori bilo samo dvije veće ruske investicije, od koje je jedna – kupovina Kombinata Aluminijuma Podgorica - propala.\nKaže i da Crna Gora strane investicije ne doživljava samo kao kapital za krupne infrastrukture, jer sa kapitalom dolazi znanje i standardni.\n"Problem je kad kod međunarodnih partnera nema interesa za to. Pitaju otkud kineski kredit (za gradnju autoputa), pa otuda što nismo dobili nijednu ponudu iz Evrope", rekao je Đukanović.\nOdgovarajući na pitanje da li je i sam zaslužan za to što se sadašnji predsjednik Srbije nalazi na tom mjestu, Đukanović je rekao da takve tvrdnje potiču od bivšeg srpskog predsjednika Borisa Tadića koji je, kako je naveo, odgovornost za gubljenje izbora pokušao da prebaci na nekoga drugo.\nBoris Tadić, Beograd (19. maj 2019.)\n"Ono što se tamo dogodilo jeste da je "impotentni nacionalizam" Borisa Tadića zamijenjen agresivnim nacionalizmom Aleksandra Vučića, a zajedno su se oslanjali na politiku koja se temelji na navodnu zaštite Srba u regionu i njihovih prava", rekao je Đukanović.\nKometarišići unutrašnje prilike, predsjednik Crne Gore je kazao da su vanredni izbori jedini pravi izlaz iz političke krize.\nAktuelna Vlada je nefunkcionalna, a njen mandat je propadanje Crne Gore, smatra Đukanović.\n"Vlada i nije mogla biti funkcionalna, jer imate 'pješadiju srpskog sveta' u parlamentu", kazao je Đukanović, uz podsjećanje da su u vladajućem savezu dvije građanske koalicije, koje su pristale da budu u savezu sa velikosrpskim nacionalizmom.\nKrivokapić: Crna Gora posvećena EU i NATO\nStrani uticaji na Crnu Goru nijesu nastali za vrijeme aktuelne vlade, već se dešavaju od 2006, kazao je premijer Crne Gore Zdravko Krivokapić.\nTvrdi da aktuelna Vlada slijedi sve bezbjednosne i diplomatske preporuke EU, često i na ekonomsku štetu Crne Gore, te da Podgorica “nikad nije bila bliža NATO u i EU”.\nIstiče da je Crna Gora posvećena EU i NATO putu.\n"Naš put je projektovan i mi ćemo ga dosljedno slijediti", izjavio je Krivokapić.\nNa pitanje o rekonstrukciji Vlade i tome hoće li umjesto sadašnje ekspertske ona biti politička, Krivokapić nije konkretno odgovorio.\nCrnoj Gori trebaju mladi ljudi, a da li dolaze iz političkog miljea, to nije važno, rekao je Krivokapić učestvujući na budvanskom Forumu.\nJedanaesti 2BS Forum je godišnji političko-bezbjednosni skup koji se bavi pitanjima globalne, evroatlantske i bezbjednosti u Jugoistočnoj Evropi, a organizuje ga Atlantski savez Crne Gore.


Banja Luka - Protesnom šetnjom za referendum izdvajanja\nViše od hiljadu građana danas je u Banjaluci učestvovalo u protesnoj šetnji tražeći organizovanje referenduma za izdvajanje Republike Srpske iz Bosne i Hercegovine.Organizatori skupa su najavili da će tokom dana poslanicima Narodne Skupštine,koja zasijeda u Banjaluci,dostaviti zahtjev o donošenju delaracije o raspisivanju plebiscita.\nUz parole izdvojimo Republiku Srpsku iz nametnute Bosne i Hercegovine, Referedum, B i H tamni vilajet i druge te brojne zastave i druga srpska obilježja, više od hiljadu građana ,uglavnom mlađih osoba i studenata, organizovali su danas u centru Banjaluke protesnu šetnju sa zahtjevom za organizovanjem referenduma za izdvajanje Republike Srpske iz Bosne i Hercegovine.\nJedan od organizatora ovog protesta, predsjednik nevladine organizacije Srpski narodni pokret-Izbor je naš, Dane Čanković je obraćajući se prisutnima na centalnom gradskom trgu poručio da će tokom dana biti upućen i zahtjev poslanicima Narodne Skupštine, čije je zasijedanje u toku, za donošenje deklaracije o raspisivanju plebiscita.\n«Zahtjevamo od narodnih poslanika da u Narodnoj Skupštini Republike Srpske, u najkraćem roku, usvoje deklaraciju sljedećeg sadržaja: Narodna Skupština Republike Srpske donosi deklaraciju kojom se u slučaju, eventualne, odluke o nezavisnosti Kosova obavezuje da će raspisati plebiscit na kome će se građani Republike Srpske izjasniti o izdvajanju Republike Srpske iz B i H.»\nDane Čanković je danas saopštio da je do sada prikupljeno više od 50.000 potpisa za izdvajanje Republike Srpske iz Bosne i Hercegovine naglašavajući da je ova akcija još uvijek u toku. Inače, današnja protesna šetnja je, uz velike mjere obezbjeđenja, protekla bez incidenata.


Turski premijer Redžep Tajip Erdogan optužio je danas UN da imaju nepravedan stav prema Muslimanima i pozvao na "iskreno djelovanje" kako bi bilo okončano izraelsko bombardovanje Gaze.\nErdogan je na skupu sa muslimanskim vjerskim liderima u Istanbulu rekao da nema povjerenja u UN.\n"To je struktura koja je stvorena u uslovima rata, njeno funkcionisanje danas nije pravedno, njena struktura nije pravedna",kazao je turski premijer.\nErdogan je optužio Savjet bezbednosti UN da "zatvara oči" pred patnjom Muslimana širom sveta i pozvao na "iskreno delovanje" kako bi bilo okončano izraelsko bombardovanje Gaze.\n"Lideri pet zemalja drže sudbinu sedam milijardi ljudi", istakao je Erdogan misleći na pet stalnih članica Savjeta bezbjednosti UN - SAD, Veliku Britaniju, Francusku, Rusiju i Kinu.\nOdnosi Turske i Izraela, nekada bliskih saveznika, sada su zategnuti zato što su izraelski komandosi 2010. godine ubili devet turskih državljana na brodu koji je prevozio humanitarnu pomoć Gazi, inače, pod izraelskom blokadom.\nErdogan je u oktobru zatražio reformu Savjeta bezbjednosti koji je blokiran po pitanju sirijske krize.


MAGAZIN – Page 20 – modričaINFO\nHome / MAGAZIN (page 20)\nJanuary 27, 2020 HRONIKA, IZDVOJENO, KULTURA, MODRIČA, STIL I ZANIMLJIVOSTI\nŠkolska slava – Sveti Sava obilježena je 27. januara 2020. godine u Kulturno sportskom centru. Srednjoškolski centar „Jovan Cvijić“ je domaćin i organizator ovogodišnje proslave. Proslavi su prisustvovali načelnik opštine Mladen Krekić sa saradnicima, sveštenici Srpske pravoslavne crkve sa područja ...\nDvadeset osma Svetosavska akademija *(VIDEO)\nDvadeset osma Svetosavska akademija održana je 26. januara 2020. godine u Plavoj sali Srpskog kulturnog centra. Manifestaciji su prisustvovali načelnik opštine Mladen Krekić sa saradnicima, sveštenici Srpske pravoslavne crkve, brojni prosvjetni radnici, učenici i građani. Akademija je počela srpskom himnom ...


Održana sednica SO Doljevac – Radio Koprijan\nhome Društvo Održana sednica SO Doljevac\nOdbornici SO Doljevac su na današnjoj sednici, pored ostalo,g usvojili prvi rebalans budžeta za 2018 godinu.\nNo, pre tog usvajanja usledila je rasprava zbog zapisnika sa prošle sednice, za koji je Nenad Stoiljković odbornik Dveri rekao da je površan i bez svih podataka o raspravi. , Amandamni ovog odborika nisu prihvaćeni od strane stručne službe, zbog toga što, kako je rekao predsednik SO Doljevac Dejan Smiljković, nisu bili potpisani elektronskim potpisom ili skeniranim potpisom, kako je predviđeno Poslovnikom o radu SO Doljevac.\nNa sve ovo reagovao je i Dragoslav Stanković ispred SPS-a , koji je konstatovao da je cela priča u stvari nepoštovanje opozicije. Stoiljković i Stanković su imali i primedbe na sekretara Skupštine Slađanu Jovanović, rekavši da pošto je inspektor za školstvo i obrazovanje, ne može biti i sekretar Skupštine. Zbog svega ovoga, pomenuti odbornici su nešto kasnije i napustili sednicu SO Doljevac.\nInače, obrazlažući rebalans budžeta Jovica Pešić načelnik za privredu i finansije je rekao da će predlog sigurno pretrpeti izmene, zbog pre svega trenutne situacije i poplava koje su zadesile naš kraj. „Ovaj rebalans je uradjen zbog infrastrukturnih i kapitalnih projekata koji će se realizovati tokom ove godine“ – rekao je Pešić.\nPrimedbe na rebalans je imala opozicija, a pre svega odbornik Goran Stojković , koji je zatražio da se predvide veća sredstva za saniranje rečnih korita i kanala kako ne bi dolazilo do poplava i ugrožavanja imovine građana.. Odgovarajući na temu odbrane od poplava predsednik SO Doljevac Dejan Smiljković je istakao da je lokalna samouprava u proteklom periodu dosta toga uradila na rešavanju tog problema, ali da jednostavno neke projekte je nemoguće da sami realizuju\nGoran Jocić odbornik SRS-a je, diskutujući o ovoj temi, rekao da za začepljenost kanala odgovornost snose i građani, jer su svojim neodgovornim ponašanjem, odnosno bacanjem smeća u odvodne kanale, njih i zapušili.\nIpak, posle kratke rasprave, velikom većinom glasova, usvojen je rebalans budžeta.\nOdbornici su danas usvojili i odluku o visini naknade za održavanje stambenih zgrada u Doljevcu, pa će tako stanari mesečno, za te namene, plaćati po 220 dinara.


Balkan - igralište Istoka i Zapada\nBalkan – igralište Istoka i Zapada\nV. B.\t 7. oktobra 2016. 14:46\nBivši amabasador SAD u Srbiji, sada predsednik američkog Ist vest instituta, Kameron Manter smatra da bi bilo pogrešno gledati na Balkan kao na igralište na kojem se Istok i Zapad takmiče\nManter je na taj način odgovorio na pitanje da li smatra da ruski uticaj na Zapadnom Balkanu može da ugrozi evroatlantske integracije u regionu i kako vidi region između EU i NATO na jednoj strani i Rusije na drugoj, ističući da bi u tom slučaju najveći gubitnici bili građani.\nU razgovoru za Tanjug i portal European Western Balkans, Manter primećuje da Zapadna Evropa, SAD i Rusija imaju mnogo zajedničkih interesa na Balkanu, pre svega to što niko ne želi da vidi da migrantsko pitanje ili ekonomska kriza izmaknu kontroli.\n“Zapravo, rekao bih da Balkan može biti mesto gde bi Rusija i Zapad pronašli zajednički jezik. Za to bi trebalo da postoji više poverenja na obe strane, ali videćemo”, kaže Manter uoči Beogradskog bezbednosnog foruma, na kojem će učestvovati.\nSvi se preznojili: Tramp doneo prvu odluku o Balkanu\nAmerički stručnjak upozorava: Balkan pred opasnim preokretom, uskoro…\nAmerikanac rastura sevdalinke: Evo kako je otpevao poznati balkanski…\nDa li je zapadni Balkan “rebalkanizovan”?\nTakođe kaže da je uvek verovao diplomatskim partnerima iz Rusije kada su govorili da su evropske integracije dobra stvar i nešto što podržavaju.\nUpitan da li bi, zbog događaja u EU, proces proširenja na zemlje Zapadnog Balkana trebalo da se uspori ili ubrza, Manter kaže da je oduvek verovao da je članstvo u EU najbolji način za Evropljane da izgrade demokratske institucije, pomognu jedni drugima i prosperiraju.\nI pored grčke finansijske krize i Brezgita, koji su, kaže, pokrenuli pitanja da li EU mora da se reformiše i da li je i dalje model koji mnogi žele, veruje da je EU i dalje pozitivna i moćna institucija koja promoviše najbolje elemente evropske civilizacije – toleranciju, solidarnost i različitost.\n“Zemlje Zapadnog Balkana će samo imati korist iz stalnih napora da se harmonizuju sa zemljama EU. Svakako, ovo nije vreme da se sa tim uspori”, rekao je Manter.\nUpitan mogu li zemlje Zapadnog Balkana da iskoriste svoju geopolitičku situaciju, budući da su “kapija Evrope prema Bliskom Istoku”, i da budu most između Evrope i Bliskog Istoka, Manter kaže da se nada da će test pred kojim se Balkan nalazi – migrantska kriza, radikalni islam, ekonomski izazovi, pokazati da je odlučan da reši probleme, da bude deo rešenja u budućosti i dokaže da je konflikt, reč koja se često vezuje za Balkan, ostao u prošlosti.\nGovoreći o krizi na Bliskom Istoku, Manter kaže da su ovo veoma teška i tužna vremena za Siriju i ocenjuje da je problem jedan od najtežih koje je ikada video.\nI on veruje da jedino mir u tom regionu može da reši migrantsku krizu, koja je samo deo izazova, ali dodaje da izgleda da je mir, nažalost, nedostižan.\nUpitan šta SAD i Rusija mogu da urade po pitanju migrantske krize i situacije na Bliskom Istoku, Manter kaže da se nada da će dve zemlje naći način da doprinesu trajnom miru.\n“Ako to budu učinile, videćemo neki boljitak po pitanju migrantske krize”, ističe Manter.\nSekula pre 12 meseca\nViktor Igo, francuski književnik\t(1802–1885)


Sledeće nedelje novo rukovodstvo u kompaniji “Toza Marković”?! – TV Kikinda\nOrganizacija nezavisnog sindikata ”Toza Marković” obavila je prvu rundu pregovora sa direktorom Srbijagasa Dušanom Bajatovićem. U ovom sindikatu navode da su nakon dugotrajnog razgovora izašli sa dosta optimizma i da su dobili čvrsta uverenja da je orijentacija Srbijagasa da kompanija nastavi sa radom.\nNakon što je bivše rukovodstvo podnelo ostavke sledi postavljanje novog menadžmenta što u sindikatu očekuju da se desi već naredne nedelje.\nU ponedeljak sledi i sastanak sa ministarkom rudarstva i energetike Zoranom Mihajlović.\nNakon što je rukovodstvo kompanije “Toza Marković“ proišle nedelje podnelo ostavke, Organizacija nezavisnog sindikata ove fabrike uzelo je u svoje ruke brigu o radnicima, najpre kroz saradnju sa svim relevantnim istitucijama. Kontaktiurali su kabinet predsednika države, premijerke, dobili odgovor o zakazanom sastanku sa ministartkom Zoranom Mihajlović a prethodno su započeli razgovore i sa većinskim vlasnikom ove kikindske kompanije, Srbijagasom, odnosno Dušanom Bajatovićem.\nSredojev ističe da o svakom koraku obaveštava i gradsku upravu, odnosno gradonačelnika od kojih podrška ne izostaje. Novo rukovodstvo, u ovom sindikatu, očekuju sledeće nedelje.\n„Toza“ bi mogla da se vrati normalnom režimu rada već sa postavljanjem novog menadžmenta ističe Sredojev, dakle veoma brzo. Sindikalcima je na razgovoru sa Bajatovićem rečeno i da dug za gas „Srbijagasu“ koji iznosi oko 8,5 miliona evra nije veliki finansijski problem i da je sve rešivo. Kakvo će rešenje biti očekujemo da saznamo možda već u ponedeljak, nakon sastanka sa Ministarkom Mihajlović.\nTags: aleksandar vučić, kikinda toza marković, sindikat, srbijagas, zpran sredojev


BELEG ZNAMENITIM SRBIMA: Biste velikana u Bijeljini | Novosti.rs\nUmetnička dela, čiji je autor akademski vajar Bojan Mikulić iz Banjaluke postavili su na postamente radnici i stručnjaci bijeljinske firme „Evro mermer“ koji su izdašno pomogli da četvorica Srba koji su zadužili i srpstvo i svet, za sva vremena, budu ovekovečeni i u Semberiji.\nOvo je akcija koju su sa čelnicima lokalne vlasti, na čelu sa gradonačelnikom Bijeljine, Mićom Mićićem, sproveli ovdašnji intelektualci i poslovni ljudi.\nZvanično biste će biti otkrivene, u nedelju, na Svetog Pantelejmona, krsnu slavu grada Bijeljine, čiji će domaćin biti srpski član Predsedništva BiH, Milorad Dodik.\nO Tesli, Pupinu, Dučiću i Andriću će besediti, kako je sam potvrdio za „Novosti“, akademik Matija Bećković, koji kaže da je ovo „još jedan svetao primer da mi znamo da poštujemo i slavimo one koji su slavu našeg roda proneli širom planete i da su, u našem narodu bili i ostali veliki, bez obzira gde on žive, da li na levoj, desnoj obali Drine ili Save ili vaskolikom rasejanju“.\nbiste srpskih velikana Bijeljina spomenici znameniti Srbi


Mubarak odustao od novog mandata\nDesetine hiljada ljudi okupilo se danas na trgu Tahrir, u Kairu, u okviru takozvanog "marša milion ljudi", zahtevajući ostavu predsednika Hosnija Mubaraka\nPredsednik Egipta Hosni Mubarak saopštio je večeras da se neće kandidovati za predsednika u septembru, objavivši tako kraj gotovo tridesetogodišnje vladavine.\n"Proveo sam život služeći narodu", kazao je Mubarak i naglasio da se povlači zbog očuvanja stabilnosti u zemlji. Snimljena izjava egipatskog predsednika emitovana je na državnoj televiziji nakon što su desetine hiljada Egipćana učestvovale u mirnim demonstracijama širom zemlje, zahtevajući Mubarakovu ostavku.\nMubarakova odluka verovatno neće umiriti demonstrante, koji su uoči govora zatražili da napusti položaj predsednika do kraja nedelje. Stotine hiljada ljudi prethodno su protestovale na trgu Tahrir, u Kairu, dok su desetine hiljada učestvovale u demonstracijama u Suecu, Mansuru i Aleksandriji.\nVojnici su rasporođeni širom glavnog grada, ali nisu intervenisali tokom protesta. Vojska je saopštila da priznaje legitimne zahteve naroda i obećala da neće pucati na demonstrante.\nOpozicioni aktivista Mohamed El Baradej kazao je televiziji Al Arabija da bi Mubarak trebalo da podnese ostavku do petka i omogući građanima da započnu novu fazu.\nApel za promene\nTurski premijer Redžep Tajip Erdogan apelovao je ranije danas u parlamentu na egipatskog predsednika da posluša zahteve svog naroda.\nVisoki komesar UN-a za ljudska prava Navi Pilaj danas je izjavio da je Mubarakova vlada činila ozbiljna kršenja ljudskih prava, uključujući široko rasprostranjena mučenja. Pilaj je takodje pozvao egipatsku vladu da prestane da ometa komunikacije i osigura da bezbednosne snage neće primenivati silu.\nSjedinjene Države su danas odbacile Mubarakovu odluku da imenuje novu vlada, rekavši da situacija zahteva akciju, a ne imenovanja. Istovremeno Vašington je poslao svog bišeg ambasadora u Kairu, Frenka Viznera, da izvrši pritisak na egipatske funkcionere da sprovedu demokratske reforme.


Odluka Komiteta Ujedinjenih nacija (UN) protiv torture o isplati štete žrtvi silovanja u ratu i javno izvinjenje žrtvama mnogo znači, kaže Enisa Salčinović iz Udruženja logorašica. Podsjeća da je gotovo dvije decenije trajala borba da žrtve ratnog silovanja dobiju status civilnih žrtava rata.\n''Zaista mi je drago i radujem se što će ta reparacija da bude ostvarena. Sad, koliko će naši imati sluha da to realizuju... Znam da nisu voljni da to urade, istinski znam jer jedva smo se izborili da usvoje zakon kojim nam se priznaje status civilnih žrtava rata'', pojašnjava Salčinović.\nKomitet protiv torture Ujedinjenih nacija (UN) 29. avgusta donio je odluku prema kojoj Bosna i Hercegovina treba da plati naknadu i da osigura javno izvinjenje žrtvama ratnog seksualnog nasilja. Odluka, kojom se odlučivalo o predstavci žrtve ratnog seksualnog nasilja, donesena je prvi put protiv Bosne i Hercegovine.\nOdluka od globalnog značaja\nOdluka UN Komiteta značajna je po nekoliko osnova, objašnjava Adrijana Hanušić Bećirović, viša pravna savjetnica organizacije TRIAL, koja je vodila ovaj predmet.\n„Ovu odluku smatramo revolucionarnom ne samo na nivou naše države nego i globalno, jer je ovo prva odluka pred ovim tijelom u kojoj se odlučivalo o predstavnici žrtve ratnog seksualnog nasilja, te prva odluka Komiteta o predstavci pojedinca kojom se ispituje primjenjivost zastarnih rokova na zahtjeve za naknadu štete u predmetima mučenja“, naglašava Hanušić Bećirović.\nŽalba žene iz Bosne i Hercegovine čiji identitet je zaštićen, koju je u ratu 1993. godine silovao vojnik Vojske Republike Srpske, bila je povod Komitetu protiv torture Ujedinjenih nacija da istraži da li je Bosna i Hercegovina izvršavala preuzete obaveze od kako je potpisala Konvenciju UN-a protiv mučenja i žrtvama ratnog seksualnog nasilja. Takođe i da li je ova država omogućila efektivno i provodivo pravo na adekvatnu i pravednu naknadu, kao i što potpuniju rehabilitaciju.\nInformacije su zatražene između ostalog i od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine.\nZakon nije usvojen u Parlamentu BiH\nNa osnovu dostavljenog materijala Komitet UN-a je donio odluku, a pomoćnica ministra za ljudska prava Saliha Đuderija kaže koji su dalji koraci kako bi se ova odluka i ispoštovala.\n''Kad nama zvanično dođe taj predmet, u Ministarstvo vanjskih poslova, oni će to uputiti onima čija je to nadležnost, u zavisnosti od toga da li je riječ o isplati odštete ili o javnom izvinjenju ili o izmjeni zakona, nama ostaje da se vidi kako je i na koji način moguće rješavati ta pitanja. Naravno to je nešto što ćemo mi u budućnosti koordinirati, a odgovornost za izvršenje naravno ostaje nadležnim institucijama koje moraju provoditi ono što je BiH prihvatila i ratifikovala, a to je Konvencija UN-a protiv mučenja'', kaže Đuderija.\nKraj šutnje u BiH o žrtvama silovanja u ratu\nOna podsjeća da je Ministarstvo napisalo i zakon koji obezbjeđuje adekvatan tretman žrtvama seksualnog nasilja u ratu, ali taj zakon nije usvojen u parlamentu BiH.\n''Riječ je o Nacrtu zakona o pravima žrtava torture koji je obuhvatao ukupan nivo zaštite tih žratava u skladu s međunarodnim standardima. Međutim, znate da taj zakon nije dobio podršku entiteta i ostaje da vidimo kako ćemo u buduće da rješavamo to pitanje.''\nBez direktnog pravnog dejstva\nU odluci UN-ovog komiteta preporučuje se da se odšteta žrtvi ratog silovanja isplati u što kraćem roku. U Ministarstvu finansija i trezora BiH kažu kako još nisu dobili nikakvu obavijest o tome.\n''Onog momenta kad neko bude dostavio odluku, presudu ili neki konačan izvršni dokument za isplatu mi tek tad možemo po tome postuipiti'', rekla nam je glasnogovornica Nataša Krsman.\nBudući da je riječ o odluci koja nije pravno obavezujuća, Adrijana Hanušić Bećirović iz TRIAL-a kaže kako u slučaju da bh. vlasti ne ispoštuju ove preporuke, to će biti zavedeno u izvještaju koji se svake godine predočava Generalnoj skupštini UN-a.\n''Mišljenja i preporuke UN komiteta nemaju direktno obavezujuće pravno dejstvo, ali ima Konvencija protiv torture koju je BiH potpisala i čiju primjenu tumači UN komitet što znači tumači pravne obaveze države koje proizilaze iz ove konvencije. Tako da u suštini te odluke Komiteta imaju neke bitne karakteristike sudske odluke i država treba da ih poštuje s obzirom na njenu obavezu da primjenjuje princip dobre vjere u provođenju međunarodnih konvencija i ugovornih obaveza'', zaključuje Adrijana Hanušić Bećirović.


SPS: Škundrić razrešen, dvojica članova isključena iz stranke zbog učešća na protestima | Insajder\nSPS: Škundrić razrešen, dvojica članova isključena iz stranke zbog učešća na protestima\nStatutarna komisija vladajuće Socijalističke partije Srbije isključila je iz stranke dvojicu članova iz Inđije zbog povrede stranačke discipline, odnosno zbog učešća na protestima ispred zgrade parlamenta u Beogradu, saopšteno je danas. Petar Škundrić je razrešen dužnosti savetnika u Vladi Srbije, saopštio je predsednik SPS-a i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić.\n"Njihovo ponašanje i delovanje je okarakterisano kao neodgovorno i neozbiljno, naročito u trenutku kada se Srbija bori sa virusom Covid-19 i kada Vlada i stručni medicinski štab svakodnevno upućuju apele građanima Srbije, jer masovno okupljanje može samo da doprinese širenju epidemije", dodaje se u saopštenju.\nVladimir Škundrić, sin Petra Škundrića, bivšeg ministra rudarstva i energetike i bliskog saradnika Ivice Dačića, uhapšen je u grupi demonstranata koji su pre nekoliko večeri pokušali da upadnu u Skupštinu Srbije\nDa će svako ko je povezan sa SPS-om, a podržava ili učestvuje u demonstracijama snositi odgovornost, biti smenjen i isključen iz partije, juče je najavio predsednik te stranke Ivica Dačić.\nOn je naveo da će se to primenjivati “bez obzira na to da li je reč o partijskim ili državnim funkcionerima i njihovim saradnicima ili o lokalnim organizacijama”.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, aludirajući na članove Socijalističke partije Srbije, rekao je juče da „neki ljudi“ koji su došli da „ruše Narodnu skupštinu tokom prethodnih nekoliko večeri nisu fer“, uz napomenu da će ta stranka od njega dobiti odgovor „za nekoliko dana ili nedelja“.\nPredsednik je za saopštenje predsednika SPS, koji je naveo da Petar Škundrić, sin visokog funkcionera SPS-a koji je uhapšen tokom demonstracija u Beogradu, „nije član SPS-a“ – „najgluplje objašnjenje koje je ikada čuo“.\n„Nisam ja njih prevario kao oni mene 2008. godine... Uvek sam ih uzimao u Vladu, iako nisam morao... Ako neko nije imao pravo da se žali onda su to (Škundrići), zato što su oni prebogati“, rekao je Vučić.\nOn je naveo i da je Dačić Škundriću „omogućio da dobije pola miliona evra državnih para“, kao i da „razume zašto je jedan deo SPS-a nezadovoljan“.\n„Veliki broj funkcionera SPS-a misle da im je Vučić pokvario snove, ne vole me zato što ne mogu da kradu. Ogromna energija ulaže se protiv mene ili Srpske napredne stranke. Zamislite da umesto 180 imamo 124 poslanika, koliko sam bio u pravu kada sam govorio o tome“, rekao je predsednik.\nPodsetimo, informacija da je na protestima ispred Skupštine Srbije priveden sin Petra Škundrića, savetnika Ivice Dačića, pojavila u petaknakon čega je Vučić reagovao konstatacijom da je u pitanju – sin tajkuna.


Petrović pobjedu SNSD-a u Kotor Varošu vidi kao realan cilj | Moj Kotor Varoš\nHomeKotor VarošPetrović pobjedu SNSD-a u Kotor Varošu vidi kao realan cilj\nČlan Predsjedništva i generalni sekretar SNSD-a Luka Petrović ocijenio je poslije razgovora sa rukovodstvom i članovima Opštinskog odbora ove stranke u Kotor Varošu da ja stanje u toj organizaciji veoma dobro i da je realan cilj pobjeda na lokalnim izborima koji će biti održani naredne godine.\nTeme sastanka bile su aktuelna politička i ekonomska situacija u RS i BiH, odnosi sa koalicionim partnerima na lokalnom nivou, te stanje u kotorvaroškom SNSD-u i pripreme za lokalne izbore.\nSastanak je održan u skladu sa zaključcima usvojenim na sjednici Glavnog odbora SNSD-a održanoj 18. septembra 2019. godine, a nakon što je Izvršni komitet SNSD-a zadužio sve članove Predsjedništva SNSD-a da obiđu teren kako bi se upoznali sa stranačkom infrastrukturom i problemima na lokalu.\nPetrović je upoznao članove Opštinskog odbora SNSD-a Kotor Varoš sa zaključcima Glavnog odbora stranke i ekonomskom i političkom situacijom u RS i BiH. Takođe, informisao ih je i u vezi sa prijedlogom politike povećanja plata u RS koji je pripremila radna grupa SNSD-a, a koji će biti upućen Vladi RS.\nJedna od najzanimljivijih tema za kotorvaroški SNSD bili su odnosi na lokalnom nivou sa strankama koje sa SNSD-om čine koaliciju u Narodnoj skupštini RS. Izvršni komitet SNSD-a zaključio je da treba početi razgovore na lokalnom nivou sa koalicionim partnerima DNS-om, SP-om, Demosom, NDP-om i Ujedinjenom Srpskom u vezi sa nastupom na lokalnim izborima 2020. godine.\nOdnosi koalicionih partnera sa republičkog nivoa su već godinama narušeni u Kotor Varošu, a kriza je kulminirala na prošlim lokalnim izborima kada SNSD, DNS i SP nisu uspjeli postići dogovor o zajedničkom kandidatu za načelnika opštine pa su na kraju nastupili samostalno što je iskoristio Savez za promjene i pobijedio. DNS je od tada prošao kroz turbulencije i iz njega je nastao i Demos, a izvan vlasti su na lokalnom nivou, koju predvode SDS i PDP, ostali SNSD, SP i Ujedinjena Srpska.\nPetrović je čelnicima kotorvaroškog SNSD-a rekao da je zadovoljan situacijom u Opštinskom odboru i da vjeruju u ljude u Kotor Varošu, te najavio da će stranačka centrala pružiti svu neophodnu podršku kako bi bila ostvarena pobjeda na lokalnim izborima, navodeći da je to opredjeljenje iskazano i nedavnim izborom Radenka Bubića za člana Predsjedništva SNSD-a. Kao dobru polaznu osnovu Petrović je naveo prošlogodišnje opšte izbore na kojima je SNSD po broju glasova bio najjača stranka u Kotor Varošu.\nPrvi operativac SNSD-a je najavio da će svaka dva mjeseca održavati sastanke sa Opštinskim odborom Kotor Varoš kako bi što spremnije dočekali oktobar 2020. godine kada će građani birati vlast.


Pozitivna ocena Standard & Poor's o kreditnom rejtingu Srbije\nMeđunarodna kreditna rejting agencija, Standard & Poor's, stavila je kreditni rejting Srbije na tzv. “positive outlook” što znači da će se uskoro povećati kreditni rejting zemlje. Ova agencija potvrdila je dugoročni rejting od 'BB-' kao i kratkoročni od 'B' u stranoj i domaćoj valuti.\nPozitivna promena bazirana je na napretku ostvarenom u sferi fiskalne politike, smanjenja javnog duga, kao i dobrih makroekonomskih rezultata i zakonskih promena koji reformsku politiku Vlade i proces evropskih integracija. Takođe, uspešno je okončana i implementacija trogodišnjeg aranžmana sa MMF-om, koja je rezultitrala finalnim otpisom preostalih 15% duga Pariskom klubu poverilaca. Ostvaren je pomak u pregovorima sa Evropskom Unijom na planu potpisivanja sporazuma o Stabilizaciji i pridruživanju Evropskoj Uniji.\nFiskalna politika, otpis duga i visok nivo ekonomskog rasta značajno su smanjili nivo zaduženja, projektovanog na manje od 40% BDP-a u 2006. godini, u poređenju sa 45% u 2005. Budžetski suficit od 1.6% u 2005., za koji se očekuje da ostane stabilan i u narednih nekoliko godina, predstavlja dodatni podstrek u smanjenju nivoa zaduženja u srednjem roku. Zalaganje Vlade da sprovede reformu penzionog i zdravstvenog sistema kao da i dalje poboljša investicionu klimu u Srbiji, trebalo bi da doprinese ostvarenju planiranog budžetskog suficita. Dalje strukturalne reforme (restrukturiranje javnih preduzeća i završetak privatizacije bankarskog sektora, rast investicija ) podržavaju očekivani rast BDP-a na godišnjem nivou od preko 5% sve do kraja ove decenije.\nProjektovano je da će inflacija pasti na 8% do 2008., kao rezultat restriktivne fiskalne i monetrane politike. U međuvremenu, spoljni deficit koji će ostati na nivou od oko 8% BDP, biće uglavnom finansiran prilivima od direktnih stranih ulaganja.\n“Positive outlook” predstavlja očekivanje Standard & Poor-a da će dalji napredak u sprovođenju reformi podržati ekonomski rast i privući strane investicije u Srbiji. Samim tim, ukoliko se fiskalni izgledi ne pogoršaju i politički rizik značajno ne poveća (u kontekstu pregovora o statusu Kosova ili nesaradnje sa Hagom), rejting bi mogao da bude povećan u toku narednih 18 meseci.


HILJADU STRANA, 20 GODINA I NA KRAJU “ZBOGOM” – Televizija srpske dijaspore\nHILJADU STRANA, 20 GODINA I NA KRAJU “ZBOGOM”\nŠta krije 5 kilograma dokumentacije o Rio Tintu i ko je šta potpisivao?\nGomila papira, prema slobodnoj proceni više od hiljadu stranica u oko pet kilograma, koje su vlasti različitih političkih orjentacija donosile, među kojima su pored rešenja o istraživačkim pravima, a ima ih ukupno 12, nalaze se i Biletaralni sporazum između Savezne Republike Jugoslavije i Vlade Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Severne Irske o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja Srbije, te izmenjen Zakon o rudarstvu iz 2006. godine, ali i Memorandum o razumevanju sa Vladom Srbije u vezi sa implementacijom projekta „Jadar“.\nTu je i rešenje od 29. decembra 2020. o overenim rezervama rude litijuma od 158,6 miliona tona rude, odluka o formiranju Radne grupe za implementaciju projekta „Jadar“, ali i drugi papiri poput lokacijskih uslova, elaborata…\nSve u svemu, u bezbroj fascikli, smešten je istorijat 20 godišnjeg bitisanja kompanije “Rio Tinto” na tlu Srbije, koji je slavno počeo, a ako je suditi po trenutnom stanju, bar za sada, neslavno se završio.\nOva ograda, po onome što smo mogli za kratko vreme da pogledamo, vezuje se upravo za prvi dokument a to je Biletaralni sporazum između Savezne Republike Jugoslavije i Vlade Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Severne Irske o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja Srbije i Ujedinjenog Kraljevstva, koji je potpisan 2002. godine a ratifikovan 2004. godine. Potpis na njega je 6. novembra 2002. godine sa naše strane stavio Goran Svilanović, a ratifikaciju je obavila Skupština dve godine kasnije.\nUpravo ovaj dokument je i ono na šta se poziva “Rio Tinto” koji najavljuje da će sagledati sve pravne posledice odluke Vlade Ane Brnabić od 20. januara 2022. godine. Drugim rečima verovatno će ova kompanija pravdu zatražiti na međunarodnoj arbitraži, što je indirektno nedavno najavila i Vesna Prodanović, generalna direktorka “Rio Sava Exploration”.\nNakon što je taj sporazum ratifikovan, “Rio Tinto” počinje sa istraživanjem terena na području Jadra. U dokumentaciji koju je “Blic” preuzeo je i prva dozvolu za geološko istraživanje u zoni Jadarskog basena od 8. juna 2004. a rešenje je potpisao tadašnji zamenik ministra Đorđe Mihajlović. Posle ovog rešenja donosi se novo 17 .januara 2005. godine kojim se odobrava istraživanje u okviru proširenih granica a 26. septembra iste godine odobrava se i izvođenje geoloških istraživanja na području opštine loznica.\nU papirima koji mogu da se preuzmu je i izmenjen Zakon o rudarstvu koji je donet 17. aprila iz 2006. godine, za koji sadašnja vlast tvrdi da je ključni dokument koji je širom otvorrio vrata “Rio Tintu”. Tada je ministar rudarstva i energetike bio Radomir Naumov. Tim zakonom su prava na istraživanje omogućavala dozvolu za eksploataciju bez javnog nadmetanja a usvojen je u mandatu koalicione vlade Vojislava Koštunice u kojoj su učestvovali osim DSS i SPO, G17+, Nova Srbija i Socijaldemokratska partija uz podršku Socijalističke partije Srbije.\nTada je brisanjem članova 14. i 15., koji su važili od 1995. godine, ukinuta odredba o javnom nadmetanju kako bi se steklo pravo na eksploataciju. Posle toga “Rio Tintu” se odobravaju nova istraživačka prava i to 15. januara 2007. godine, i to za nova polja. Sledeće rešenje dobijaju 4. januara 2008. godine za nastavak istraživanja na još devet polja. Nekoliko meseci kasnije, tačnije 28. avgusta 2008. dobijaju dodatna istraživačka prava a 15. septembra 2009. godine odobrava im se istražno pravo za još osam polja.\nSledeće rešenje o istraživačkom pravu im je odobreno 14. aprila 2011. godine, nekoliko meseci pre nego što je Vlada DS na predlog tadašnjeg ministra za Prostorno planiranje, zaštitu žuivotne sredine i rudarstva Olivera Dulića, usvojila 22. novembra objedinjeni Zakon o rudarstvu i geološkim istraživanjima i članom 52. omogućila direktnu vezu između eksploatacije i istraživanja.\nU dokumentaciji Vlade, koja je data na uvid, je i Strategija upravljanja mineralnim sirovinama, koja je usvojena 26. januara 2012. godine, u mandatu ministra Dulića, po kojoj pored eksploatacije bakra kao prioritet je ubačen i litijum. Upravo ovi dokumenti, po mišljenju premijerke Brnabić, su ključni jer nakon njih, 1. februara 2012. godine se izdaje i prvo rešenje za bušotine velikog obima.\nU papirima su još tri rešenja o istražnim pravima, koja su izdata od strane novih vlasti, ali i Memorandum o razumevanju sa Vladom Srbije u vezi sa implementacijom projekta „Jadar“, koji su parafirali 24. jula 2017. godine Aleksandar Antić, tadašnji ministar energetike i Sajmon Trot, izvršni direktor Rio Tinto. Tim memorandumom u se definišu postupci u razradi i implementaciji projekta “Jadar” za sve faze njegove realizacije.\nJedna od tih faza je bila i formiranje radne grupe za implementaciju, koju je Vlada formirala 19. novembra 2020. godine na čijem je čelu bila Zorana Mihajlović, ministarka rudarstva i energetike. U njoj su bili i drugi sekretar ambasade Australije u Srbiji Majkl Širaev, direktor Svetske banke u Srbiji Stiven Ndegva, direktorka Rio Tinta u Srbiji, Vesna Prodanović ali i predstavnici lokalnih samouprava i kompanija poput Srbijagasa, Puteva Srbije, EPS-a, Srbijavoda, Srbijašuma, Železnica i drugih.\nU fasciklama koje smo preuzeli je i Uredba o prostornom planu posebne namene za projekat “Jadar”, koju je Vlada donela 13. marta 2020. godine i po kojoj je poljoprivredno zemljište pretvoreno u građevinsko kao i rešenje od 29. decembra 2020. o overenim rezervama od 158,6 miliona tona rude litijuma.\nPoslednji dokument koji je vlada zavela 20. januara 2022. godine a odnosi se na bitisanje Rio Tinta u Srbiji je poništenje Uredba o prostornom planu posebne namene za projekat “Jadar”.\nSve u svemu, za sada je stavljena tačka na projekat “Rio Tinta” na čemu su insistirali ekološke organizacije, koje su organizovale i proteste. Šta će se dalje dešavati da li će se u novim fasciklama nać i tužba “Rio Tinta” i međunarodna arbitraža ili pak neka nova Uredba o ponovnom pokretanju ovog projekta, videćemo nakon izbora.\nAleksandar Jovanović Ćuta, Zlatko Kokanović i još dvoje aktivista ispred udurženja “Ne damo Jadar” preuzeli su juče sa pisarnice Vlade Srbije dokumentaciju koja se odnosi na projekat “Jadar”eksploataciju litijuma i projekte rudarske kompanije Rio Tinto. Oni će se u ponedeljak, nakon što pregledaju papire, imati sastanak sa premijerkom Anom Brnabić.\nUredba i u Službenom glasniku\nUredba koju je Vlada donela u četvrtak o prestanku važenja Uredbe o utvrđivanju Prostornog plana područja posebne namene za realizaciju projekta “Jadar” objavljena je juče u “Službenom glasniku” i već je stupila na snagu.\nRIO TINTO POŠTUJE ODLUKU VLADE DA PONIŠTI PROJEKAT “JADAR”


Parni Valjak će nakon četiri godine zasvirati u Banjaluci – Novosti Plus\nParni Valjak će nakon četiri godine zasvirati u Banjaluci\nBanjalučani su sa oduševljenjem dočekali najavu da će u njihovom gradu zasvirati jedna od najvećih rok grupa Parni Valjak. Koncert je zakazan za 29. novembar 2019. godine u 20 h u dvorani Borik, a održava se u okviru turneje “Runda 44” kojom legendarni rokeri proslavljaju 44 godine postojanja.\nNakon niza uspješnih koncerata Star Agency & Much More vas poziva na Rundu 44! Nakon četiri godine, Parni Valjak se vraća u Banjaluku!\n“Naslov turneje Runda 44 proizašao je iz stiha pjesme ‘Kad nemaš kud’ s novog albuma – ‘Ne znam koja runda, al’ još uvijek stojim’.”Runda 44 je izraz iz sportskog žargona za našu 44. godinu i upornu borbu na sceni”, kažu momci iz Parnog Valjka.\nPROMO ulaznice za koncert Parnog Valjka u Banjaluci 29. novembra po cijeni od 15 KM su u prodaji u OGRANIČENOM BROJU!\n-agencija Star Travel, Jevrejska 6, I sprat\n-online sistem kupikartu.ba\n← Anketari od sutra kucaju na vrata zbog prikupljanja podataka za statističke svrhe\nSajam “LAKTAŠI ETNO” zakazan za 22. septembar →\nKonkurs za upis studenata u drugom roku 21. avgusta\n16 Avgusta, 2019 Dragana Morača\t0


OBILJEŽENA 44. GODIŠNJICA UNIVERZITETA ‘DŽEMAL BIJEDIĆ’ U MOSTARU | Hayat.ba\nOBILJEŽENA 44. GODIŠNJICA UNIVERZITETA ‘DŽEMAL BIJEDIĆ’ U MOSTARU\nSvečanom akademijom u Centru za kulturu Mostar obilježena je 44. godišnjica rada i postojanja Univerziteta "Džemal Bijedić", javlja AA.\nUniverzitet ‘Džemal Bijedić’ potvrdio je istinsku privrženost idealima nauke i obrazovanja, ali i privrženost Bosni i Hercegovini. Jedna od važnijih zadaća u narednom periodu je osiguranje pristupa kvalitetnom obrazovanju, s obzirom da je zaostajanje za razvijenim zemljama direktno povezano i sa zaostajanjem u nauci i obrazovanju. Ovaj univerzitet tokom četiri decenije uprkos brojnim izazovima uspio je očuvati i afirmisati ulogu u bh. naučnoj i obrazovnoj zajednici koja je posebno bila pogođena tokom posljednje agresije – rekao je Džaferović.\nMinistar obrazovanja, nauke, kulture i sporta HNK-a Rašid Hadžović izlaganje je započeo riječima o Džemalu Bijediću – velikanu kojeg se spomenom Univerziteta svi i danas sjećaju.\nOvaj univerzitet prošao je brojne prepreke i iskušenja, koračajući danas velikim koracima uz naučne i obrazovne programe iz Evrope i svijeta. Minule 44 godine dokaz su da je kvalitetan ljudski resurs najvažniji. Univerzitet u Mostaru u prošlosti je iznjedrio mnogo kvalitetnih kadrova i važnih ljudi u Evropi i svijetu. Oduvijek je bio razvojni centar Hercegovine i mjesto koje je davalo intelektualce svjetskog kalibra pa je naša zadaća danas proširiti i razvijati to bogatstvo – poručio je Hadžović.\nRektor Elvir Zlomušica rekao je da je mostarski bio četvrti osnovani univerzitet u BiH i 18. u bivšoj Jugoslaviji, kao i da je do danas oko 25 hiljada studenata na njemu steklo diplome.\nNa današnjoj akademiji uručene su plakete Univerziteta osobama zaslužnim za rad i razvoj ove ustanove.


Treći roman Milana Milivojevića “Avet Don Kihota” - Ozon Media\nTreći roman Milana Milivojevića “Avet Don Kihota”\nObjavljen je novi roman, treći po redu, Milana Milivojevića, novinara i kolumniste Sremskomitrovačkog portala, koji se zove “Avet Don Kihota“. Izdavač je renomirana izdavačka kuća “Presing” iz Beograda.\nRoman oponaša (ne po stilu pisanja, već po ideji) originalnu Servantesovu priču o Don Kihotu, ali umesto ismejavanja španskih viteških dela ovde je upriličen ironičan odnos prema savremenim srpskim pseudopatriotama.\nPre “Aveti Don Kihota”, Milivojević je objavio dva romana: Pogled preko reke (2012) i Sakupljač duša (2014 – nagrada Edicije Braničevo, Požarevac); kao i dve poetske zbirke: Svitanje duše (1996, 1998) i Zlatogorje (2008).\nRoman Milana Milivojevića “Avet Don Kihota” može se naručiti direktno od izdavača na mejl: kr.presing@gmail.com ili potražiti u Delfi knjižarama.


Dočekan uz najviše državne počasti: Vujanović započeo službenu posjetu BiH – Cafe.ba\nDočekan uz najviše državne počasti: Vujanović započeo službenu posjetu BiH\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović doputovao je u dvodnevnu službenu posjetu Sarajevu, u okviru koje će se sastati s državnim vrhom Bosne i Hercegovine.\nCrnogorski predsjednik svečano je dočekan uz najviše državne i vojne počasti ispred zgrade Predsjedništva BiH, a nakon toga uslijedio je susret s predsjedavajućim Predsjedništva Mladenom Ivanićem i članovima Bakirom Izetbegovićem i Draganom Čovićem.\nNakon sastanka zvaničnih delegacija BiH i Crne Gore, biće održana konferencija za novinare na kojoj će se obratiti Mladen Ivanić i Filip Vujanović.\nCrnogorski predsjednik će sutra posjetiti i Staru pravoslavnu crkvu Svetih arhanđela Mihaila i Gavrila, Gazi Husrev-begovu džamiju, Katedralu Srca Isusova i Sinagogu – Muzej Јevreja BiH. Kako je najavljeno, domaćin šetnje Sarajevom predsjedniku Crne Gore biće član Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović, uz prisustvo gradonačelnika Sarajeva Abdulaha Skake.\nSalihović: Dajte mi 100 godina zatvora, ali ovako ne može


Predstavljen twinning projekat – Podrška Institutu za standardizaciju Bosne i Hercegovine\nTwinning projekat Podrška Institutu za standardizaciju Bosne i Hercegovine, je predstavlje u petak 2. decembra 2011. u prostorijama Delegacije EU i specijalnog predstavnika EU u Sarajevu\nOvaj projekt je od vitalne važnosti za razvoj infrastrukture kvaliteta u BiH. Dugoročni cilj podrške Evropske unije Bosni i Hercegovini u ovom području je osiguranje zdravlja i sigurnosti građana. Da bi se postigao ovaj cilj roba mora zadovoljiti određene kriterije prije nego što se plasira na tržište. U tom kontekstu, projekt ima za cilj poboljšanje transparentnosti i pristupa informacijama oko izrade standarda na nacionalnom, europskom i međunarodnom nivou, kao i poboljšanje informacijskih sistema da bi sistem standardizacije bio kompatibilan sa međunarodnim i europskim organizacijama za standardizaciju.\nProjekt je finansirala Evropska unija iz sredstava Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA 2009) u iznosu od 500 000 eura.\nU svom uvodnom obraćanju, šef Sekcije Operacija za ekomosski ravoj, prirodne resurse i infrastrukturu Delegacije Evropske unije u BiH, Johann Hesse rekao je: Standardi su instrument ekonomske i industrijske integracije i koriste se kao tehnička osnova za podršku evropskog zakonodavstva kako bi se osigurala sloboda kretanja roba. Ovim projektom ćemo poboljšati transparentnost i pristup informacijama oko izrade standarda na nacionalnom, europskom i međunarodnom nivou, kao i poboljšati informacijskih sistema da bi sistem standardizacije bio kompatibilan sa međunarodnim i europskim organizacijama za standardizaciju.\nOvaj twinning projekt će trajati 16 mjeseci a provodi ga konzorcij, koji se sastoji od ŠPANJOLSKE udruge za standardizaciju i certificiranje (AENOR), Njemački institut za standardizaciju (DIN) i Bugarski institut za standardizaciju (BDS), na čelu s AENOR-om.


Loving (2016) Prolog\nKada se važni američki filmovi bave važnim temama kroz objektiv značajnih sudskih borbi, bilo baziranih na (kao Freeheld) ili inspirisanih (kao Philadelphia) istinitim pričama, postoje određene odlike pod-žanra koje publika može očekivati. Herojima je ugrožena građanska sloboda pod posebno dramatičnim okolnostima. Iskusan i strastven advokat stiže da pomogne i iznosi argumente u korist naših heroja kroz potresnu završnu reč. U trenucima nevolje, neko kaže nešto mudro i značajno. Inspiraciona muzika se pojačava. Heroji pobeđuju i gledaocima je pružen kako srećan kraj, tako i saznanje da su navijali za društveni napredak i da su na pravoj strani istorije.\nNajnovije delo pisca i reditelja Jeffa Nicholsa (Mud, Take Shelter) ne nudi gotovo nijednu od ovih poznatih i utešnih odlika. Da, u pitanju je Loving v Virginia, odluka Vrhovnog suda SAD koja je srušila zakone o mešanju rasa u toj državi. Međutim, Nichols je manje zainteresovan za sudski slučaj, a više za živote ljudi koji su do njega doveli. I daleko ga manje zanima uobičajena proslava pobede ljudskih prava od dubokoumnog istraživanja zloupotrebe građanskih prava.\nLoving prati Richarda Lovinga (Joel Edgerton) i Mildred (Ruth Negga, koja nosi najveći deo emocionalne težine filma na svom briljantno izražajnom licu) od najranijih dana njihove međurasne veze (on je belac; ona je crnkinja) u ruralnoj Virdžiniji u kasnim 1950-ima do njihove pobede na Vrhovnom sudu 1967. godine. Usput, film daje skoro isti značaj njihovom svakodnevnom životu – vreme provedeno na poslu, sa prijateljima, na trkačkoj stazi, i kod kuće sa svojom decom i porodicama – i njihovim višestrukim hapšenjima zbog kršenja državnog Zakona rasnog integriteta i bitki koja je usledila, a koja im je promenila živote.\nViše od jedne decenije ličnog i političkog života je verovatno previše za film od 120 minuta, i ta ogromna vizija nije se u potpunosti ostvarila. Naracija je s vremena na vreme mahnita, delujući kao glorifikovana montaža dok klizi od kadrova i scena rada i igre do borbe za osnovne ljudske slobode, i nazad. Međutim, obim pripovedanja koje je Nichols preduzeo isplatio se u smislu dubine karaktera i teme koje dopušta.\nUmesto jednostavnih heroja ili avatara velikih ideja o jednakosti, Loving pruža kompleksne, nesavršene ljude koji se trude da nađu svoje mesto u svetu koji je daleko od savršenog. Richard veoma voli svoju ženu, ali njegovo pomalo naivno verovanje da ljubav pobeđuje sve ponekad može povrediti Mildred na načine koje on nije predvideo. Advokat kojeg im je odredio ACLU (engl. American Civil Liberties Union), Bernie Cohen (Nick Kroll, koji nije ni loš, ali ni otkrovenje u retkom dramatičnom zapletu) čvrsto veruje u borbu za prava svojih klijenata, ali nije iznad rizikovanja njihove dobrobiti zarad većeg cilja. Čak i neke od njihovih najvećih simpatizera na trenutke izdaje blagi rasizam.\nNema velikih govora (čak i izlaganje Cohena pred Vrhovnim sudom prikazano je u nenametljivim snimcima, sa umetnutim snimcima u kojima porodica Loving živi svoj svakodnevni život). Nema izmena ili komentara kada dobra osoba uradi nešto loše što bi publici ponudilo lak moralni stav. Nema trenutaka sentimentalnosti koji bi ublažili realnost rasnih pitanja koja se odvijaju na platnu.\nNeke od drugih sudskih drama koje smo videli u prošlosti, sa više slavlja i emocija, možda bi nam pružile veće trenutno zadovoljstvo u toku gledanja – ili barem udobnije iskustvo. Ipak, ono ne bi bilo iskreno – i bio bi to veoma drzak izbor za režisera belca u 2016. godini. Priča porodice Loving možda je sada istorija, ali rasizam prikazan u njihovoj borbi daleko je od relikta prošlosti. Ostajući svestan te činjenice, i odbijajući da gura prazne pobede u lica ljudi koji još uvek trpe sistematsko ugnjetavanje ili da pruži nezasluženu katarzu ostatku publike, Nichols je ispičao daleko interesantniju priču i stvorio film koji zaista nastoji da poštuje nasleđe porodice Loving.\nReziser: Jeff Nichols\nUloge: Ruth Negga, Joel Edgerton, Will Dalton\nAward: Nominovan za 2 Zlatna Globusa, 10 nagrada i 41 nominacija\nStudio: Raindog Films, Big Beach Films


Zbog pandemije žene izgubile 800 milijardi dolara prihoda\nTanjug 29. aprila 2021. 15:48\nNJUJORK – Posledice pandemije kovida-19 bile su katastrofalne za žene, jer se više miliona žena širom sveta suočilo sa gubitkom radnog mesta, i sa dodatnim operećenjima usled velikih poremećaja u brizi o deci i obrazovanju.\nPrema novom izveštaju humanitarne organizacije „Oksfam internešnel“, žene su prošle godine izgubile najmanje 800 milijardi dolara prihoda, prenosi Si-En-En.\nTo je više od ukupnog bruto domaćeg proizvoda 98 zemalja sveta, prošlogodišnje tržišne kapitalizacije Amazona od 700 milijardi dolara i od 721,5 milijardi dolara koliko je američka vlada potrošila u 2020. godini na najveći vojni budžet na svetu, saopštila je globalna organizacija.\n„Ekonomske posledice pandemije kovida-19 imaju snažniji uticaj na žene, koje su nesrazmerno zastupljene u sektorima koji nude niske zarade, malo pogodnosti i najmanje sigurna radna mesta“, rekla je Gabrijela Bušer, izvršna direktorka „Oksfama“.\nDodala je i da su vlade, umesto da ispravljaju greške, tretirale radna mesta žena kao zamenljiva.\n„To je one koji su formalno zaposleni koštalo najmanje 800 milijardi dolara u izgubljenim zaradama“, poručuju iz „Oksfama“.


Rusija našla istomišljenike među američkim naftašima - Sputnjik Srbija\nRusija našla istomišljenike među američkim naftašima\n19:44 21.07.2018 (osveženo 19:57 21.07.2018) Preuzmite kraći link\nAmeričke naftne kompanije koje sarađuju sa Rusijom pokušavaju da utiču na kongres svoje zemlje kako ne bi dozvolile pooštravanje antiruskih sankcija, javlja Rojters.\nKako se navodi, u Kongresu SAD se trenutno razmatra zakon kojim bi se pooštrile sankcije Rusiji ako se utvrdi da se Moskva mešala u predsedničke izbore u njihovoj zemlji pre dve godine.\nMeđutim, prema podacima agencije, Rusko-američka trgovinska palata je, između ostalih, izrazila zabrinutost ovom inicijativom. Podsetimo, njeni članovi su i naftne kompanija kao što su „Ševron“ i „Egzon mobil“. One su nezadovoljne što sankcije ograničavaju njihov pristup ruskim bogatstvima, dok konkurentni kao što su „Rojal dač šel“ i BP zauzimaju njihova mesta.\nRanije je predsednik SAD Donald Tramp saopštio da Vašington ostaje privržen politici sankcija prema Rusiji.


Počela izgradnja termoelektrane "Stanari"\nZorica Dragović, Foto: G. Šurlan 18.05.2013 13:24\nSTANARI - Svečanim polaganjem kamena temeljca danas je u Stanarima kod Doboja i zvanično otpočela izgradnja Termoelektrane Stanari investicije ukupne vrijednosti 400 miliona evra.\nInvestitor u ovaj projektz, EFT Grupa u sumarnom iznosu u projekat ulaže oko 600 miliona evra, u okviru koje je pored osnovne investicije u TE Stanare previđeno i ulaganje 150 u modernizaciju rudnika Stanari.\nPrema trenutnoj dinamici najavljeno je da će radovi na izgradnji ove termoelektrane čiji proizvodni kapaciteti iznositi 300 megavata , trajati naredne tri godine.\nKamen temeljac su postavli Milorad Dodik, predsjednik RS, Ven Šugang, predsjednik Dongfang Electric Corporation i Vuk Hamović, predsjednk EFT Grupacije.\nVuk Hamović, predsjednk EFT Grupacije je ovom prilikom istakao da mu je posebno drago da se nakon dugo vremena najava počelo sa izgradnjom.\n„U rudnik Stanari smo već uložili 70 miliona evra i potpuno smo modernizovali svaki segment ovdašnje operacije. Krajem prošle godine smo sa Kineskom razvojnom bankom i drugim komercijalnim bankama iz Evrope zatvorili finasijsku konstrukciju za izgradnju termoelektrane. Sada krećemo u u intezivnu izgradnju glavnih objekata elektrane i očekujemo da će ona početi sa probnim radovima u poslednjem kvartalu 2015“, rekao je Hamović i dodao da do ostavrenja ovog velikog projekat ne bi došlo da EFT Grupa nije imala podršku insitucija Vlade RS.\nDodik je ovom prilikom istakao da TE Stanari prva teromekrana ove vrste koja se nakon 30 godina gradi na području zemalja bivše Jugoslavije, što kako je istakao , samo po sebi govori o njegovom značaju.\n„Nedaleko odavde se gradi i autopu Banjaluka-Doboj, što je investicija vrijedna 350 miliona evra. Ovaj put će zajedno sa TE Stanari donijeti više od milijardu evra vrijedno ukupno investiranje što je investicini put na kome RS teži i želi da bude“, rekao je Dodik.\nOn je ovom prilikom istakao da je pokretanje TE Stanari jasna poruka da se i u kriznim vremenima može ići dalje i napredovati.\nŠugang, prvi čovjek korporacije koja će biti izvođač radova u TE Stanrima je ovom prilikom naglasio da on projektu pridaje veliki značaj zbog činjenice da je ovo njihov prvi evropski projekat\nOn je istakao kako očekuje da će reference iz TE Stanara otvoriti ovoj kompaniji mogućnost proboja na ostala Evropska tržišta.\nNa radovima će biti zaposleno 1200 radnika.. TE Stanari će na godišnjem nivou proizvoditi 2000 gigavat časova električne energije.


ARHIVA - Biračko mesto u Dalasu, u Teksasu 26. februara 2020. (Foto: AP)\nPredsednik SAD Donald Tramp više puta je izneo tvrdnju da bi demokrate mogle da "pokradu" izbore 2020. godine, a nedavno je nagovestio i da bi na izborni dan mogao da pošalje pripadnike federalnih snaga na biračka mesta širom zemlje da bi suzbili korupciju koja bi mogla da utiče na predsedničke izbore.\nNa pitanje da li planira da na biralištima rasporedi federalne posmatrače 3. novembra da bi se sprečile izborne neregularnosti, Tramp je u intervjuu kablovskoj mreži Foks njuz rekao:\n"Imaćemo šerife, pripadnike organa za sprovođenje zakona i nadam se glavne tužioce. Međutim, to je veoma teško", rekao je Tramp.\nTramp sve češće iznosi uglavnom neosnovane tvrdnje o rasprostranjenoj korupciji u američkom izbornom sistemu - naročito kada je reč o očekivanom povećanom glasanju poštom zbog pandemije koronavirusa - i da je zbog toga potreban nadzor federalnih vlasti.\nNije međutim jasno da li je samo reč o Trampovim spekulacijama ili je predsednik bio ozbiljan u svojoj nameri, ali pojedini analitičari tumače njegovu najnoviju izjavu ne samo kao želju da se na glasačkim mestima rasporede "izborni posmatrači", već i pripadnici organa za sprovođenje zakona.\nNa svakim izborima, angažuju se desetine hiljada posmatrača koje često imenuju stranački odbori. Zaduženi su da prate da li ima izbornih neregularnosti i da utvrde da li građani ispunjavaju uslove da glasaju.\nMeđutim, prisustvo organa za sprovođenje reda na biralištima nije uobičajeno. Angažovanje trupa i naoružanih agenata na biračkim mestima je zabranjeno federalnim zakonom, dok brojne države ograničavaju njihovo prisustvo.\nMože li Tramp da pošalje lokalne šerife na biračka mesta?\nSjedinjene Države imaju sistem ograničene vlade. Prema američkom Ustavu, nacionalna vlada je "vrhovna", ali 10. amandman daje državama šira "ovlašćenja za sprovođenje reda i zakona".\nPrema tumačenju 10. amandmana, u odluci Vrhovnog suda iz 1997. godine, "federalna vlada ne može da izdaje direktne naredbe pripadnicima državnih i lokalnih organa za sprovođenje zakona kao da je reč o agentima federalne vlade", ocenjuje Edvard Foli, profesor ustavnog prava i direktor programa za izborno pravo na Univerzitetu Ohaja.\nMože li predsednik da pošalje naoružane federalne agente na biračka mesta?\nFederalni zakon zabranjuje vojnim i civilnim "oficirima" da šalju "trupe" ili "oružane ljude" na biračka mesta, osim da "potisnu naoružane neprijatelje Sjedinjenih Država".\nPrema verziji tog zakona, usvojenoj posle građanskog rata, federalnim snagama je bilo dozvoljeno da budu na biračkim mestima da bi "održavale mir", navodi Foli.\nPredsednik Julisiz Es Grent je iskoristio tu odredbu da obezbedi poštovanje građanskih prava Afroamerikanaca na jugu. Međutim, posle okončanja Doba rekonstrukcije i povlačenja federalnih snaga sa američkog juga, Kongres je promenio zakon i zabranio raspoređivanje trupa i oružanih agenata.\nZabrana se odnosi na Sekretarijat za odbranu, kao i na agencije za sprovođenja zakona kao što su Sekretarijati za pravosuđe i za unutrašnju bezbednost.\nU smernicama Sekretarijata za pravosuđe iz 2017. godine, federalni tužioci se podsećaju da nemaju "ovlašćenje da šalju specijalne agente FBI-a ili zamenike šerifa na biračka mesta".\nPrema uredbi Sekretarijata za odbranu iz 2018. godine, vojska i pripadnici Nacionalne garde "neće sprovoditi operacije na glasačkim mestima".\nVršilac dužnosti sekretara za unutrašnju bezbednost Čad Vulf rekao je u nedavnom intervjuu kablovksoj TV mreži CNN da Sekretarijat za unutrašnju bezbednost nema ovlašćenje da raspoređuje agente na biralištima.\nHans von Spakovski, bivši federalni tužilac, kaže da je malo verovatno da će Tramp naložiti raspoređivanje trupa i agenata na glasačkim mestima.\nMeđutim "ako predsednik naloži pojedincima u Sekretarijatu za unutrašnju bezbednost ili pravosuđe da urade nešto čime bi prekršili zakon, ne mislim da bi oni poslušali tu naredbu", kaže von Spakovski, visoki saradnik konzervativne Heritidž fondacije.\nDa li postoji presedan za slanje pripadnika organa za sprovođenje zakona na biračka mesta?\nTokom kampanje za guvernera Nju Džerzija 1981. godine, Republikanska stranka rasporedila je šerife koji nisu bili na dužnosti i policajce na biračkim mestima u pretežno afroameričkim i hispanskim četvrtima.\nNacionalni komitet Demokratske stranke podneo je tužbu, tvrdeći da je "program za bezbednost glasanja" deo šireg napora zastrašivanja birača. Republikanci su pod pritiskom javnosti pristali posle godinu dana da se nagode, podnošenjem "dekreta o davanju saglasnosti".\nDekret, koji je na snazi 35 godina, zabranjuje Republikanskoj stranci da sprovodi "bezbednost glasanja" na biračkim mestima u pretežno manjinskim zajednicama.\nVon Spakovski kaže da političke stranke ne mogu da šalju naoružano osoblje na glasačka mesta, ali da bi trebalo da im bude dozvoljeno da za izborne posmatrače angažuju bivše pripadnike organa za sprovođenje zakona.\nŠta piše u zakonima država o prisustvu policije na biračkim mestima?\nEdvard Foli kaže da države imaju različite zakone o prisustvu policije na biralištima. Neke države, kao što je Ajova, dozvoljavaju policajcima da vode računa o bezbednosti na dan izbora, dok druge, među kojima su Pensilvanija i Florida, to izričito zabranjuju, osim ako nisu došli da glasaju.\n"Postoji osećaj da prisustvo naoružanih policajaca može da bude faktor zastrašivanja, a ideja je da se glasa u atmosferi koja nije neprijateljska", ističe Foli.\nKonzervativci kažu da se ne protive raspoređivanju policajaca koji bi obezbeđivali birališta.\n"Ne smatram da je to problem, ako je to ono što žele države. Ne krši zakon, ako jednostavno žele da rasporede policajca na biralištima da bi osigurali da nema nasilja", ocenjuje von Spakovski.


Oko 60 miliona ljudi nasilno raseljeno - 18.06.2015, Sputnik Srbija\nOko 60 miliona ljudi nasilno raseljeno\nOko 60 miliona ljudi nasilno je raseljeno tokom prošle godine, procena je Visokog komesarijata za izbeglice UN. Samo iz Sirije četiri miliona. Do juna ove godine... 18.06.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, sirija, mađarska, avganistan, srbija, dragan popović, nikola vučković\n20:19 18.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nOko 60 miliona ljudi nasilno je raseljeno tokom prošle godine, procena je Visokog komesarijata za izbeglice UN. Samo iz Sirije četiri miliona. Do juna ove godine 22.182 osobe su tražile azil u Srbiji. Ovi nesrećni ljudi moraju da spasavaju živu glavu, ali je pitanje: gde je uzrok problema i ko je kriv što je on izazvan?\nMeđunarodna organizacija za zaštitu ljudskih prava „Amnesti internešenel“ procenjuje da je oko 50 miliona ljudi nasilno raseljeno iz svojih domova tokom 2013. godine. Samo iz Sirije je, prema podacima ove organizacije, izbeglo oko četiri miliona ljudi, dok je najmanje polovina populacije te zemlje raseljena. „Amnesti internešenel“ upozorava da oko 95 odsto izbeglica živi na ivici egzistencije u Turskoj, Libanu, Jordanu, Iraku i Egiptu, dok se te zemlje bore s prilivom novih izbeglica.\nMigranti sa Kosova: Većina ih ne zna gde idu\n11 Februar 2015, 16:26\n„Izbeglička kriza je jedan od najvećih izazova u 21. veku, ali je odgovor međunarodne zajednice sramni neuspeh“, rekao je Salil Šeti, generalni sekretar ove međunarodne organizacije.\nViše od 44 hiljade azilanata prošlo Srbijom\nTranzitnu rutu Turska — Grčka — Makedonija — Srbija Mađarska — pa dalje u Evropsku uniju, koristi 40 odsto izbeglica iz Sirije, Iraka, Avganistana, ali i Sudana, Somalije i ostalih ratom zahvaćenih zemalja ili onih zemalja iz kojih ljudi odlaze zbog nemaštine. Ostalih 60 odsto koristi tranzitnu rutu ka Italiji (na primer iz Libije brodovima).\n„To su dve najzastupljenije rute kada govorimo o Evropi, a zaista veliki broj ljudi prolazi kroz Srbiju“, kaže za Sputnjik Nikola Kovačević iz Beogradskog centra za ljudska prava.\nOn kaže da su u prvih pet meseci 22.182 osobe tražile azil u Srbiji. Iz Sirije je došlo 10.037 ljudi, što je gotovo polovina ukupnog broja. Kovačević dalje kaže da je druga zemlja po broju ljudi koji su zatražili azil Avganistan, odakle je došlo 7.000 ljudi, a treća po redu je Irak sa skoro 1.600 ljudi.\n„To su ljudi registrovani kao tražioci azila. Tačan broj osoba koje su došle u neki kontakt sa srpskim vlastima ali nisu prepoznate kao tražioci azila možemo samo da pretpostavimo, ali se radi o još barem ovoliko koliko ih je registrovano kao tražioci azila“, dodaje Kovačević za Sputnjik.\nPrema njegovom mišljenju, 95 odsto ljudi od pomenutih 22.182 čoveka je u tranzitu, odnosno svi ti ljudi koji su tražili azil su registrovani kao tražioci azila, ali će većina njih napustiti Srbiju, ako već i nije.\nOvi nesrećni ljudi moraju da spasavaju živu glavu, ali se postavlja pitanje gde je uzrok problema i ko je kriv što je on izazvan ili barem zašto nije predupređen.\nOdgovornost na najrazvijenijim zemljama\nPrema Draganu Popoviću iz beogradskog Centra za praktičnu politiku odgovornost za ovoliki broj izbeglica je, pre svega, na najrazvijenijim zemljama.\n„Staro je pravilo da se azil, i uopšte problem izbeglištva, rešava tamo gde je nastao. Znači ne u zemlji gde ti ljudi dođu nego u zemlji odakle odlaze. Cela međunarodna zajednica bi trebalo da uloži mnogo više napora da rešava krize i da ih smiruje tamo gde nastaju, nego da pokušava da se ogradi ili da spreči da ti ljudi koji spasavaju živu glavu dođu kod njih“, tvrdi Popović za Sputnjik.\nOn kaže da je odgovorna cela međunarodna zajednica, ali da je najveća odgovornost najrazvijenijih i najdemokratskijih zemalja jer one imaju te vrednosti ugrađene u svoje temelje.\n„Zato i jesu najbolji deo čovečanstva, znači govorim o Zapadu, i ako već imaju te vrednosti kojih se bar deklarativno drže, onda bi morali i u praksi da pokažu, očekivao bih i voleo da vidim da mnogo više snage ulože rešavanje problema, ili bar da izbegnu da budu deo problema. Znači, umesto deo rešenja, često se ispostavi da su deo problema što je posebno problematično i što naravno samo umnožava i broj izbeglica i broj azilanata“, precizira Popović.\nEvropu je pogodio nezapamćen talas imigranata, Evropska komisija je spremna da razgovara sa zemljama-članicama o izmenama plana za zbrinjavanje izbeglica, a ministar spoljnih poslova Nemačke Frank Valter Štajnmajer je saopštio da su zemlje Evropske unije „daleko od konsenzusa“ oko načina međusobne raspodele izbeglica. Poslednja u nizu loših vesti bila je da je Mađarska rešila da podigne zid na granici sa Srbijom.\nZid šalje užasnu poruku\n„Mislim da zid nije nikako rešenje i da to šalje užasno lošu poruku. EU je nastala praktično na rušenju Berlinskog zida, a graditi sad nove zidove, prosto ne mogu da verujem da je to bilo kome palo na pamet. Rešenje mora da bude, kad je već došlo dovde, da se radi mnogo, mnogo aktivnije, posebno u područjima koja su kao Sirija. Ne razumem kako je moguće da međunarodna zajednica još nije pokrenula vojnu akciju protiv Islamske države, kako je moguće da se dopušta da ti ljudi rade tamo sve što rade i da praktično proizvode ovoliki broj izbeglica“, kategoričan je Popović.\nŠto se tiče ostalog dela sveta koji je zahvaćen siromaštvom, dodaje on, takođe moraju da se preispitaju mehanizmi UN za pomoć i međunarodni donatorski mehanizmi jer očigledno stvari ne funkcionišu.\nI Andrej Kortunov, direktor Ruskog saveta za međunarodne poslove takođe kaže da iz istorijskog iskustva znamo da zid neće pomoći da se reši problem migracije.\n„Iako je postojao zid između SAD i Meksika, migrantski talas se zaustavio tek pošto je meksička privreda počela da se oporavlja. Unutar EU nema granica, tako da ukoliko taj zid na granici Mađarske i Srbije bude izgrađen, migranti će stići u Zapadnu Evrope preko neke druge zemlje, poput Rumunije“, precizira Kortunov za Sputnjik.\nOn dodaje da je inicijativa Budimpešte populistički potez, namenjen običnim građanima.\nMeđutim, on kaže i da ne bi trebalo kriviti Mađarsku jer ne može jedna država sama da spreči talas migranata, pošto je to opšteevropski problem i biće teško rešiti ga.


Vesti, 05.02.2019, 11:00 AM\nPrevaranti zloupotrebljavaju sistem za prijavu kršenja pravila YouTubea tako što podnose prigovore zbog lažnih povreda autorskih prava protiv kreatora sadržaja dok njihov kanal ne bude blizu tačke kada će biti suspendovan. Prevaranti zatim ucenjuju kreatore sadržaja tražeći otkup uz pretnju da će, ukoliko otkup ne bude plaćen, poslati još jedan prigovor zbog kršenja autorskih prava da bi kanal bio suspendovan.\nYouTube ima sistem za prijavu kršenja pravila u kojem korisnici mogu prijaviti video za koji smatraju da krši pravila zajednice, kao što su seksualni sadržaj ili golotinja, mržnja, nasilni ili grafički sadržaj ili kršenje autorskih prava. Kada YouTube primi prigovor o kršenju pravila, video će biti pregledan i ako YouTube smatra da je postoji prekršaj, biće izdata opomena protiv naloga vlasnika videa a video će biti uklonjen.\nAko YouTube nalog dobije tri opomene u periodu od tri meseca, on će biti ukinut. Nažalost, uobičajeno da YouTube tretira vlasnike kanala kao krivce dok ne dokažu nevinost.\nPrevaranti to znaju i sada koriste ovaj sistem kako bi iznudili novac od kreatora sadržaja na YouTubeu, što je nedavno otkrio youtuber Logan (ObbyRaidz).\nU videu koji je objavio, Logan je izjavio da je njegov YouTube kanal dva puta opomenut zbog lažnih prijava za kršenja autorskih prava i da ga neko ucenjuje i traži od njega novac. Ucenjivači prete da će poslati YouTubeu novi prigovor ako Logan ne pošalje novac preko PayPala ili Bitcoine. Prevaranti dalje kažu da će, ako Logan plati, oni kontaktirati YouTube i ukloniti prethodne opomene.\nPoruku koju je Logan primio potpisuje VengefulFlame koji traži da im Logan pošalje 150 dolara preko PayPala ili 75 dolara u Bitcoinima.\nNakon što je više puta pokušavao da dobije pomoć od YouTubea i posle neuspešnih apela za uklanjanje opomena, Logan je otišao na Twitter gdje je zatražio od drugih youtubera i svojih pratilaca da pokušaju da rašire njegovu priču. Ispostavilo se da ga je ovaj prevarant pratio i na Twitteru, jer je Logan dobio još jednu poruku od VengefulFlamea, u kojoj se navodi da su videli njegov tvit i da ponuda više ne važi.\nVengefulFlame je zapretio i da će sada pokušati da suspenduju i Loganov Twitter nalog.\nIspostavilo se da Logan nije bio jedina osoba koju je VengefulFlame ucenjivao. Još jedan youtuber, Kenzo, je takođe bio žrtva prevaranata.\nMeđutim, kada je Kenzo primio poruku od VengefulFlamea, njegova otkupnina je iznosila više od 200 dolara u Bitcoinima ili 300 dolara ako bi uplata bila preko Paypala. Veća otkupnina koja je tražena od ovog drugog youtubera je verovatno rezultat toga što Kenzo ima znatno više pretplatnika od Logana.\nBleepingComputer je kontaktirao ovaj nalog preko Twittera i od osobe koja stoji iza naloga dobio informaciju da oni znaju samo za Logana i da su imali samo kontakt sa njim. Kada su iz BleepingComputera pokušali da ih dodatno ispitaju u vezi sa porukama koje su poslali Loganu i pokušajima iznude, oni su odbili da odgovore na ta pitanja.\nEpilog je da je YouTube uklonio obaveštenja o povredama autorskih prava sa Loganovog i Kenzovog naloga i ukinuo nalog korisnika koji je poslao prigovore.\nIpak, ovo pokazuje da je sistem kršenja pravila YouTubea doveden u pitanje. Daleko je lakše podneti prigovor o prekršaju a Google obično stoji na strani podnosioca prigovora , a ne kreatora sadržaja, zbog čega je ovaj sistem podložan zloupotrebama.\nU vezi ovoga, oglasio se i YouTube. Iz kompanije su rekli da oni ne tolerišu ovakve zloupotrebe i da su reagovali pre nego što je to došlo do medija. Oni su preporučili kreatorima sadržaja da im se obrate na Twitteru preko naloga podrške @teamyoutube.


PRIMERI NAJBOLJIH PRAKSI: Plan lokalnog razvoja Opštine Tirana - Civilno društvo zagovara ekološki prihvatljiv društvenoekonomski razvoj\nPRIMERI NAJBOLJIH PRAKSI: Plan lokalnog razvoja Opštine Tirana\nIstaknuto: Transparentno i inkluzivno donošenje odluka vodi rešenjima prihvaćenim i podržanim od šire grupe učesnika.\nGeneralni plan lokalnog razvoja namenjen Opštini Tirana po zakonu je morao proći SPU. Informacije o ovom procesu bile su dostupne na internetu (na stranicama opštine i izvođača SPU), na TV programima i u novinama. SPU su putem elektronske pošte delile i OCD koje se bave zaštitom životne sredine.\nPočetni datum javne rasprave je pomeren, kako bi se dalo dovoljno vremena zainteresovanim stranama da pročitaju sve relevantne dokumente (budući da su oni podeljeni dan pre zakazanog datuma rasprave). Na javnoj raspravi bili su prisutni brojni učesnici: OCD koje se bave zaštitom životne sredine, nezavisni stručnjaci, građani Tirane, studenti, novinari, predstavnici poslovnog sektora kao i zvanični predstavnici opštine i nadležnih ministarstava. Uz iznošenje komentara tokom javne rasprave, učesnici su konsultantu odgovornom za pripremu SPU pružili i povratne informacije u pisanoj formi.\nOvakav proces učešća javnosti doveo je do preoblikovanja razvojnog plana čime je osigurano da u obzir budu uzete zelene površine i „zeleni mostovi“, javni prevoz, nove površine kontrolisanog razvoja i renoviranje arhitektonskog nasleđa.


SA KULJAČINIM FALŠ POTPISOM DO 66 MILIONA: Potraživanja za fabriku otpadnih voda pretnja za državu i Opštinu Budva, podnete prijave – Nacionalist\nby nacionalist September 1, 2021, 7:41 am 1.6k Views\nFabrika za preradu otpadnih voda u Bečićima / FotoWTE\nOni se sumnjiče za falsifikovanje garancije Opštine Budva za postrojenje za preradu otpadnih voda izdata nemačkoj kompaniji WTE na iznos od 66 miliona evra. Prijavljeni se terete da su izvršili krivična dela stvaranje kriminalne organizacije i falsifikovanje službene isprave.\n– Da odmah kažem, da je navodna garancija – falsifikat – izjavio je u utorak gradonačelnk Budve Marko Bato Carević, koji tvrdi da je “garancija” na iznos koji Nemci traže da im se isplati za gradnju postrojenja za tretman otpadnih voda u Vještici, u Bečićima – ništavna. – U delovodniku Opštine nema tog dokumenta na datum 24. april 2010. kada je navodno izdata.\nCarević tvrdi da je to od odlučujućeg značaja za dalji postupak koji je pred međunarodnom arbitražom u Frankfurtu i Ženevi pokrenula WTA tražeći njenu naplatu.\n– Zahtevali smo od Specijalnog državnog tužilaštva tražili da nam vrate delovodnike, što su oni posle 15 meseci uradili i utvrdili da je reč o falsifikatu, jer na taj datum se vodi neki drugi dokument – kaže Carević.\nPovodom najveće afere koju su bivše DPS vlasti u Budvi ostavili u nasleđe opštini i državi, saopšteno je da je utvrđeno da je na garanciji kojom Nemci “mašu” falsifikovan potpis nekadašnjeg predsednika Opštine Rajka Kuljače, što je utvrđeno grafološkom ekspertizom.\nSada počivši Kuljača, svojevremeno osuđivan zbog afera u Budvi, kasnije svedok-saradnik, pre dve godine je demantovao da je potpisao garanciju kojom se opštinskom budžetu Budve stavlja “omča oko vrata”…\n– Neko je pokušao da ovaj dokument retroaktivno zavede u Opštini – tvrdi šef kabineta predsednika Opštine Nikola Jovanović, što je foto-dokumentovano u krivičnoj prijavi, u šta je mogao da se uveri i specijalni tužilac.\nIz Opštine Budva tvrde da dokument nikada pod tim nazivom nije zvanično zaveden u knjige delovodnika Opštine Budva, a da su oni koji su ga sačinili smetnuli s uma da je izrađen i sastavljen bez odluke i saglasnosti Skupštine opštine Budva, i bez saglasnosti Vlade Crne Gore, čime su, autori osnovano sumnjivi da su izvršili krivična dela za koje je podneta krivična prijava.\nARBITRAŽA U FRANKFURTU I ŽENEVI\n– NAŽALOST, Specijalno državno tužilaštvo nema pravnih kapaciteta da se suoči sa ovom aferom i spreči finansijsko uništenje Budve – tvrde iz Opštine, tražeći hitnu intervenciju države u ovom postupku, jer je koncern WTE pokrenuo arbitražu za naplatu garancije na iznos od 66 miliona u Frankfurtu, a potom je pokrenut i postupak u Ženevi za naplatu 43 miliona evra. Pre toga, krajem 2019, naplatili su od Crne Gore garanciju od 29,3 miliona evra, a potom u januaru 2020. napustila postrojenje za tretman otpadnih voda u Bečićima, uprkos zahtevu novih vlasti u Budvi da se Nemci spreče da napuste Crnu Goru.


- Vođa hora očekuje od učesnika da slobodnog duha pristupe igri sa pevanjem. Milton je po Evropi organizovao slične horove, i u njima je svako ko je imao sluha mogao da peva. On svakom pevaču nalazi mesto u horu, a potom se od različitih glasova stvara specifična pevačka celina - kaže Zoltan Bičkei, direktor ateljea “Jožef Nađ” iz Kanjiže.\nProbe će se održavati u sali ateljea od 6. do 8. septembra, a finalni koncert je 8. septembara. Organizatori i Milton su predvideli da program hora traje 45 minuta.


Stojanović o aktuelnoj situaciji na KiM i radu lokalnih institucija | Radio Kosovska Mitrovica\nStojanović o aktuelnoj situaciji na KiM i radu lokalnih institucija\n3. March, 2017 16:10 |\nZamenik kosovskog premijera Branimir Stojanović, gostujući u popodnevu Radio Gračanice komentarisao je sutrašnji obilazak visoke predstavnice EU za spoljnu i bezbednosnu politiku Federike Mogerini Prištini, najavljeni protest kosovskih opozicionih stranaka zbog odložene presude francuskog pravosuđa u slučaju bivšeg komandanta OVK Ramuša Haradinaja, kao i o sveobuhvatnoj situaciji u lokalnim institucijama.\n„Poseta Federike Mogerini Kosovu je važna i dobro je kada dolaze najviši evropski zvaničnici, zato što je to uvek prilika da se podsete na važne obaveze koje Priština nije ispunila i na sav onaj posao koji nije završen. Vrlo je važno da se priča konkretno, o suštini, nekada imamo samo opšte poruke oko poziva na dijalog, pa je ovo prilika da konkretno razgovaramo o svim problemima, a samo jedan je da se četiri godine ne sprovodi Zajednica Srpskih opština“, rekao je Stojanović.\nPrema njegovim rečima može se očekivati da će poseta doprineti bržem formiranju ZSO.\n„Već smo rekli da ne možemo još dugo da čekamo, verujem da će ova poseta pomoći, a ono što je najvažnija je da smo mi spremni za njeno formiranje“,poručio je Stojanović.\nGovoreći o najavljenim protestima opozicionih stranaka u kosovskom parlametu zbog odložene presude Francuskog pravosuđa o slučaju bivšeg komandanta OVK Ramuša Haradinaja, Stojanović je rekao da je važno da se pravosuđe rukovodi argumentima, a ne da podleže političkom karakteru.\n„Očigledno je da je poslato puno argumenata i da Sud nije načisto sa tim čta je činiti u ovom slučaju, ali ono što je potrebno reći je da je stanovište Srba jasno, a to je da bi smo voleli da vidimo pravdu, da se rasčisti sa tim ko je počinio zločine, da isti odgovaraju. Ostaje da verujemo da će Sud doneti presudu koja neće biti po uticajem političkih postupaka, na nama je da se ne mešamo u sudske procese”, naglasio je Stojanović.\nKada je u pitanju stanje u lokalnim institucijama, Stojanović je uglavnom pohvalio rad kulturnih, obrazovnih i sportskih odeljenja, dok je naveo da je mnogo nezadovoljnih meštana kada je u pitanju zdravstvo.\n„Iako je zdravstvo napravilo mnogo pozitivnih pomaka u radu, mnogo je nezadovoljnih meštana, koji se prvenstveno žale na loš prijem zdravstvenih radnika. Postoje i ozbiljni sistemski problemi, čest nedostatak medicinskog materijala, kao i finansijkih sredstava za nabavku određenih lekova i sanitetskog materijala. Nije u svim zdravstvenim ustanovama ista situacija, određeni Domovi zdravlja su postigli odlične rezultate, dok su neki bili pred kolapsom, kao što je bio slučaj u Domu zdravlja u Gračanici koji je imao 40 miliona duga, sada je to spalo na 12 i dalje je u opadanju. Ministarstvo zdravalja Republike Srbije ima određene planove i očekujemo rad u tom pravcu, koji će doneti boljitak“, istakao je Stojanović.\nOn je takođe poručio da se mora raditi na otvaranju novih radnih mesta za mlade lekare kojima se treba dati specijalizacija i da će to obezbediti lekare koji će raditi i živeti na ovim prostorima.\nMeđu prioritetima zamenik kosovskog premijera je naveo i završetak bolnice koji će omogućiti adekvatnije pružanje zdravstvenih usluga našim meštanima.


Čuveni fudbaler izgradio bolnicu i školu u svom selu, svaki stanovnik dobija 70€ mesečno (FOTO) | Luftika\nFoto: Twitter / AfricaFactsZone\nSadia Manea svi fudbalski fanovi, a posebno navijači Liverpula, znaju kao igrača svetske klase, koji neumorno trči po krilu i rešeta protivničke mreže.\nOvaj fudbalski virtuoz, koji je u dresu Redsa osvojio bukvalno sve, nedavno odlučio da promeni sredinu i potpiše za Bajern, ali mnogi ne znaju koliko je on veliki čovek i humanitarac van terena.\nTrener Liverpula, veliki Klop, uzvikuje "Vojvodina Novi Sad" i pristaje na…\nPošto je odrastao u teškom siromaštvu, sada koristi svaku priliku da pomogne svojim sunarodnicima u rodnom Senegalu, u kojem je postao nacionalna ikona.\nBogatstvo deli sa sunarodnicima\nZa razliku od brojnih fudbalskih zvezda, koje se razbacuju novcem i troše ga na luksuzne automobile, jahte i kuće, Mane je odlučio da dobar deo svog bogatstva podeli sa stanovnicima svog rodnog sela, Bambalija, koje je udaljeno oko 400 kilometara od Dakara, prestonice Senegala.\nSa 15 godina otišao je od kuće kako bi postao profesionalni fudbaler, ali nikad nije zaboravio svoje korene. Samo zahvaljujući njemu, Bambali, koji ima oko 2.000 stanovnika, polako postaje pravi mali gradić.\nIzgradio bolnicu sa porodilištem\nPrvo je uložio oko 530.000 evra u izgradnju bolnicu sa porodištem, koja sada pored njegovog opslužuje i 34 okolna sela.\nIz ličnog primera zna koliko je njegovim sunarodnicima falila prava zdravstvena nega, jer mu je otac zbog nedostatka iste umro dok je bio dete, a i njegova sestra je rođena kod kuće, jer nije postojalo porodilište.\nDonirao je i skoro 50.000 evra senegalskoj vladi na početku pandemije koronavirusa.\nObezbedio bolje obrazovanje i povezanost stanovnicima sela\nKako su pored zdravstvene nege stanovnicima Bambalija nedostajale i mogućnosti za obrazovanje, Sadio je odlučio da donira 290.000 evra izgradnju besplatne javne srednje škole. Svim učenicima je obezbedio laptopove, kao i stipendiju najboljima u iznosu od 400 evra.\nKako bi obezbedio bolju povezanost sa drugim oblastima, izgradio je benzinsku pumpu, a trenutno pomaže u izgradnji pošte. U čitavom selu uveo je 4G internet vezu, a svaka poridica u Bambaliju od njega dobija 70 evra mesečno.\nOdlučio da mladim fudbalerima olakša put\nNaravno, nikako nije zaboravio ni sport koji mu je omogućio da uspe u životu, pa je odlučio da i svojim sunarodnicima, koji su ludi za fudbalom, olakša put kojim je on morao da se probija.\nU selu se trenutno gradi pravi, travnati teren, često donira stanovnicima sportsku opremu, kako bi ih podstakao da se bave sportom, a pre finala Lige šampiona 2018. godine, poklonio im je i 300 dresova Liverpula.\nSvaka čast Sadio, svet bi bio lepše mesto kada bi na njemu bilo više ljudi poput velikog Manea.\nIzvori: Liverpool Echo, Give me sport, The Big Issue\noznakehumanitarac humanitarni rad izgradio školu i bolnicu sadio mane slavni fudbaler


Francuska zadovoljna zbog odbijanja ponude za Buig Telekom\nBeta 25. juna 2015. 00:15\nFrancuska vlada izrazila je juče zadovoljstvo zbog odbijanja ponude francusko-izraelskog magnata Patrika Draija za kupovinu trećeg po veličini francuskog operatera mobilne telefonije Buig Telekoma (Bouygues Telecom).\n„Zadovoljan sam odgovorom“, rekao je ministar rada Fransoa Rebsaman za radio Frans enfo (France Info) navodeći moguće posledice takve jedne prodaje po radna mesta. „Treba biti pažljiv, treba nadzirati ovaj sektor u pokretu koji se razvija“, rekao je ministar.\nGodinu dana posle kupovine drugog po veličini operatera mobilne telefonije u Francuskoj SFR-a za 13,3 milijardi evra Draijeva multinacionalna kompanija Altis (Altice) pokušala je da kupi trećeg operatera mobilne telefonije na francuskom tržištu Buig Telekom.\nIzvori bliski ovoj transakciji navode da je Drai ponudio 10 milijardi evra da ubedi Buig grupu da mu proda njen telekom ogranak. Francuska socijalistička vlada nije skrivala rezerve prema ovoj kupovini koja je zabrinula sindikate.\nFrancuska vlada i ministar ekonomije Emanuel Makron saopštili su u ponedeljak da konsolidacije u sektoru telekomunikacija u ovom trenutku nisu poželjne. „Nije vreme za oportunističko povezivanje koje je možda u interesu nekih ljudi, ali ne i u javnom interesu“, naveo je tada Makron.\nUpravni odbor Buiga u utorak je kategorički odbio ponudu. Šef telekom ogranka kompanije Marten Buig za radio RTL je rekao da nije bilo političkih pritisaka za donošenje ovakve odluke. „Pustili su me da donesem odluku kakvu je trebalo da donesem“, rekao je Marten Buig koga je prekjuče primo predsednik Francuske Fransoa Oland. On je izrazio sumnju u solidnost ponude Draijeve firme Altis (Altice) i rekao da će Buig Telekom nastaviti da se razvija autonomno.


Otvoren Sentandrejski bulevar u Novom Sadu – NS Reporter\nNOVI SAD – U Novom Sadu danas je otvoren Sentandrejski put koji je pretvoren u bulevar čije su kolovozne širine po sedam metara, s razdelnim ostrvom između, a u svakom smeru ima po dve saobraćajne trake. Sa obe strane bulevara su pešačke staze, a sa jedne biciklistička, postavljeni su ulična rasveta, na mestima gde je bilo moguće, i parking mesta.\nBulevar su svečano otvorili ministarka saobraćaja, infrastrukture i građevinarstva Srbije Zorana Mihajlović, predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i direktor Puteva Srbije Zoran Drobnjak.\n“Ovo je značajno ne samo za Novi Sad već i za Vojvodinu i celu Srbiju, jer je Sentandrejski bulevar deo državnog puta od Beograda do Subotić. Danas u Srbiji ima 40.000 aktivnih gradilišta, a pre tri godine ih je bilo 2.000, što znači da smo uspeli da obezbedimo finansije”, rekla je Zorana Mihajlović.\nOna je podsetila na investicije koje će u narednom periodu biti realizovane u Vojvodini, poput brze saobraćajnice, pruge Beograd – Subotica, proširenja luka…\nUrednik2019-07-06T16:44:36+02:0006. 07. 2019.|


Tešnja saradnja EU i Vašingtona u politici prema Zapadnom Balkanu – SLOBODNA VOJVODINA\n“SAD i EU zajednički snažno zainteresovane za stabilan i napredan Zapadni Balkan i potvrđuju rešenost da zajedno delaju u prilog pomirenju i poboljšanju vladavine prava”\nEvropska unija i SAD su odlučne da znatno tešnje sarađuju u politici prema Zapadnom Balkanu i nalaženju rešenja za odnose Beograda i Prištine, mada će u pregovorima o sveobuhvatnom sporazumu za kosovsko pitanje glavnu reč imati Brisel.\nDiplomate u Briselu ukazuju na činjenicu da je američki predsednik Bajden u video razgovoru s vođama EU pozvao da se zajednički dela kad su u pitanju podudarni spoljnopolitički interesi, posebno uključujući Kinu i Rusiju.\nBajden je „takođe ukazao na potrebu da SAD i EU nastave angažovanje oko Turske, južnog Kavkaza, istočne Evrope i Zapadnog Balkana“.\nAmerički državni sekretar Blinken i visoki predstavnik EU Žozep Borel su posle razgovora u Briselu saopštili da su „SAD i EU zajednički snažno zainteresovane za stabilan i napredan Zapadni Balkan i potvrđuju rešenost da zajedno delaju u prilog pomirenju i poboljšanju vladavine prava, podsticanju reformi za približavanje regiona Uniji“.\nI, kako su to podvukli Blinken i Borel, „saradnja SAD i EU na terenu je od presudne važnosti za napredak, uključujući dijalog, uz posredovanje EU, o normalizaciji odnosa Kosova i Srbije“.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je takođe posle razgovora s Blinkenom stavila do znanja da je među ključnim spoljnopolitičkim pitanjima bio i razvoj na Zapadnom Balkanu.\nZvaničnici u Briselu su istakli da se „ima utisak da će Bajdenova vlada biti više naklonjena saradnji s EU u rešavanju svetskih pitanja nego što je to bila i vlada (predsednika Baraka) Obame, jer se to ogleda i u jačanju veza i kroz povratak Amerike u vodeću ulogu u NATO, naglašava se podudarnost u ovaploćivanju zapadnih vrednosti, ljudskih prava, uz ključne pravce prema Kini, uz nesumnjivo još teže odnose s Rusijom, a Balkan tu ima određenu specifičnu težinu“.\nVisoki predstavnik EU Borel je u upravo objavljenoj podrobnoj analizi najnovijih svetskih zbivanja ocenio da su „protekle nedelje svi ključni strateški igrači i činioci odnosa EU sa svetom pokrenuti… mnoga zbivanja govore da je krenuo najavljivani sukob između demokratija i autoritarnih režima“.\nBorel smatra da „Rusija i Kina izgleda udružuju snage nasuprot ‘zapadnom svetu’ i budući krajolik multipolarnog sveta ni najmanje nije jednostavan“.\nŠef evropske diplomatije kaže da su „prošle nedelje kockice strategijske ‘Rubikove kocke’ pokrenute“ i navodi da se to ogledalo u burnom ministarskom sastanku SAD-Kina na Aljasci, a završilo 25. marta susretom vođa EU, na kojem je video vezom uzeo učešća i predsednik SAD Bajden“.\nRelated Topics:EUSADZapadni Balkan\nNovi Sad pregovora o kreditu za izgradnju mosta koji spaja kej i tunel ispod Petrovaradinske tvrđave


Portugal je spreman za završnicu Lige šampiona u fudbalu zahvaljujući uspješnom kontrolisanju pandemije koronavirusa. Završnica Lige šampiona igraće se od danas u Lisabonu, a osam klubova će se boriti za titulu prvaka Evrope.\nSve to ne bi bilo moguće da Portugal od početka pandemije nije pokazao najbolju snalažljivost u borbi sa virusom.\nPored snalažljivosti, mjere i brza reakcija države učinile su da ta država ima oko 2.000 prijavljenih smrtnih slučajeva virusa, daleko manje od susjedne Španije u kojoj je broj preminulih premašio 63.000.\n“U mogućnosti smo da organizujemo završnicu Lige šampiona samo zahvaljujući pravovremenim mjerama države i dobrom ponašanju građana Portugala u borbi protiv pandemije”, rekao je predsjednik Fudbalskog saveza Portugala Fernando Gomeš.\n“Utakmice koje će gledati stotine miliona ljudi samo će pojačati pozitivnu sliku i primjer koji je Portugal poslao svijetu tokom borbe sa virusom”, dodao je Gomeš.\nTokom turnira neće biti popuštanja mjera, niti izuzetaka. Utakmice će se igrati bez publike, a svi klubovi će morati da se testiraju kako pred polazak tako i pred sam meč.\n“Apsolutno i rigorozno ćemo se pridržavati protokola UEFA”, naveo je Gomeš i dodao da nikakvog opuštanja ne smije biti.\nUtakmice će se igrati na dva stadiona, Benfikinom Lužu i “Žoze Alvalade” na kom kao domaćin nastupa Sporting.\nTags\t#Liga prvaka\t#Portugal


Kruzer "Dajmond princes" otvara vrata za zdrave putnike, među njima i Srbi - Naši u svetu\nKruzer “Dajmond princes” otvara vrata za zdrave putnike, među njima i Srbi\nObjavljeno 21/02/20 u 09:30\nPoslednji putnici sa “Dajmond princes”, čiji su nalazi na test za koronavirus bili negativni, napustiće danas taj brod, pošto je okončan karantin koji je trajao od 3. februara i zbog kojeg su mnogi kritikovali vladu, saopštio je japanski ministar zdravlja Kacunobu Kato.\nSrpski državljani, koji su bili u karantinu na kruzeru u Jokohami, ukrcali su se na let za Evropu – potvrdio je ambasador Srbije u Japanu Nenad Glišić i dodao da su ostali, inače članovi posade, uglavnom dobro.\n“Dobra vest je da je dvoje pušteno iz karantina, pomogli smo im da odu do aerodroma, čekirali su se i u petak ujutru bi trebalo da stignu u Beograd”, rekao je Glišić.\n– Oboje su zdravi i zadovoljni završetkom karantina i mogućnošću da se posle dužeg vremena vrate kući. Nisu želeli da budu evakuisani avionom Vlade Italije, pa su kolima naše ambasade prevezeni na tokijski aerodrom “Narita”, odakle putuju komercijalnim letom – rekao je Dačić. – I 12 državljana Srbije, članova posade na brodu, osećaju se dobro, dvoje koji su testirani dobili su nalaz da su zdravi, a najavljeno je da će oni koji nisu do sada, biti testirani narednih dana.


Proces opisan kao „biocycling" uključuje razbijanje građevinskog otpada do mješavine nalik kaši i zatim mješanje te smeše sa micelijumom, odnosno vegetativnim dijelom gljive.\nOsnivač Redhouse Architecture Christopher Maurer tvrdio je da je istraživanje njegovog studija o micelijumu odgovor na stambenu krizu u Klivlendu, gdje postoji neuobičajeno veliki broj napuštenih domova.\nUmjesto da uništi klivlendovo bogatstvo napuštenih stambenih objekata i pusti opasne materije u životnu sredinu u tom procesu, Maurer želi da ih reciklira. „Naš krajnji cilj bi bio da ove kuće pretvorimo u nove kuće", objašnjava on. "Dakle, recikliranje celokupnih konstrukcija."\nPrema Maureru, procesom bi se stvorila nova vrsta biorazgradivog doma, koji bi se mogao koristiti za trajni ili privremeni smještaj.\n„Materijali koje koristimo su potpuno organski", rekao je za Dezeen. „Ako ih zaštitite, oni se mogu koristiti na neodređeno vrijeme, ali se sa druge strane mogu koristiti i za privremeno stanovanje. Ukoliko se koriste u svrhu privremenih objekata, što je karakteristično za zone pogođene katastrofama, takođe se mogu kompostovati ili biološki razgraditi."\nPlanovi Redhouse Architecture takođe uključuju i prenosivio postrojenje pod nazivom „biocycler", koje bi moglo da se dovede na lokaciju gdje je predviđeno rušenje kako bi se sve izvelo na licu mjesta.\nMaurer je rekao da će „biocycler" omogućiti više „uradi sam“ pristupa izgradnji, jer se tehnika može pokazati zajednicama i donijeti na licu mjesta. „Proizvođačko društvo se razvija oko „mycoteriala“ - ovih novih materijala dobijenih od micelijuma gljiva", rekao je. „To je nešto što svako može da uradi samostalno jer su procesi veoma pristupačni."\nZbog pristupačnosti i niske cijene tehnike, Maurer smatra da će to biti korisno za zemlje u razvoju u svijetu, gdje carinske tarife ograničavaju uvoz građevinskog materijala i često sprječavaju neophodnu izgradnju.\n„Željeli bismo da odemo negdje, da pokažemo ljudima kako da naprave materijale i uz pomoć fabričko-laboratorijske opreme pretvare dobro u stvaran proizvod koji može biti korisan lokalnim ekonomijama ili čak izvezen", rekao je.\nIako je Maurerova firma trenutno u mogućnosti da usvoji proces u malom obimu, tehnološki razvoj mora da se održi pre nego što „mycotecture" postane široko rasprostranjena. „Željeli bismo kroz pet godina da vidimo zgrade napravljene od ovih materijala", dodao je Maurer.


Rasim Ljajić i zvanično podneo ostavku\nOsvježeno 29. decembar/prosinac, 2009.\nKoordinator Akcionog tima za saradnju sa Hagom Rasim Ljajić podneo je premijeru Mirku Cvetkoviću ostavku na tu dužnost zbog neispunjenog obećanja da će do kraja ove godine biti uhapšen Ratko Mladić, koji je pred Haškim sudom optužen za genocid.\nLjajić je premijeru uputio pisanu ostavku u kojoj navodi: "Ovim Vas obaveštavam da iz svima poznatih, više puta ponovljenih razloga, podnosim ostavku na funkciju kooridnatora Tima za implementaciju akcionog plana za okončanje saradnje sa Međunarodnim krivičnim tribunalom za bivšu Jugoslaviju koju sam obvaljao od osnivanja tima u julu 2006. godine."\nRasim Ljajić predsednika vlade obaveštava i da ima puno povrenje u rad tima, u profesionalnost njegovih članova i njihovu predanost ostvarenju postavljenih ciljeva, kao i da je potrebno nastaviti bezrezervnu podršku Akcionom timu.\n"Godina koja se završava nesumnjivo je najuspešnija godina u procesu saradnje Srbije sa Haškim tribunalom. Svi aspekti saradnje sa Tribunalom danas su na veoma visokom nivou. Naše bezbednosne službe preduzimaju sve napore da bi se rešilo pitanje preostale dvojice begunaca, i predstavnici međunarodne zajednice su prepoznali te napore", ocenio je Ljajić u ostavci koja je dostavljena i medijima.\nLjajić je naglasio i da u ovom trenutku Srbija nema nerešenih zahteva za dostavljanje dokumentacije, uvide u arhive, oslobađanje svedoka dužnosti čuvanja tajne kako bi svedočili u postupcima pred Tribunalom, i to se odnosi kako na zahteve Tužilaštva Tribunala, tako i na zahteve odbrana okrivljenih.\n"Odlična saradnja sa Tribunalom jedan je od razloga za nedavno odmrzavanje Privremenog trgovinskog sporazuma i omogućavanje nastavka evropskih integracija naše zemlje", dodao je Ljajić.\nLjajić je precizirao da će ostati na mestu predsednika Nacionalnog saveta za saradnju sa Tribunalom i da će u tom svojstvu zajedno sa ostalim članovima Saveta i dalje preduzimati sve mere da bi se održao postojeći nivo saradnje u svim onim oblastima saradnje koje su u nadležnosti Nacionalnog saveta.\n"Savet će nastaviti da blisko sarađuje sa Akcionim timom i sa svim drugim nadležnim državnim organima u cilju što bržeg okončanja saradnje Srbije sa Tribunalom. U tom pogledu Vam ostajem u potpunosti na raspolaganju", navedeno je ostavci.\nLjajić je krajem septembra najavio da će podneti ostavku ako haški optuženik Ratko Mladić ne bude uhapšen do kraja godine.\nPored njega, česte licitacije o Mladićevom hapšenju do kraja 2009. godine davao je i tužilac za ratne zločine Vladimir Vukčević.\nČetrnaest godina ratni lider vojske bosanskih Srba Ratko Mladić, optužen između ostalog i za genocid u Srebrenici, uspeva izbeći hapšenje. Vlasti Srbije uporno ponavljaju da čine sve ne bi li pronašli ovog haškog begunca koji je jedna od osnovnih prepreka Beogradu za dalje evroatlantske integracije.


Zajednički protiv siromaštva - JuGmedia\nZajednički protiv siromaštva\nSaradnja na projektu pod nazivom „Smanjenje siromaštva kroz mogućnosti zapošljavanja u cilju pristupanja Srbije Evropksoj uniji“ bila je povod da danas u Skupštini grada predstavnici grada Vranja i HELP-a održe sastanak.\nGrad Vranje i HELP će ubuduće sarađivati i na sprovođenju Plana razvoja kreativnih industrija u gradu, samozapošljavanju i zapošljavanju, kroz podršku početnicima i subjektima sa akcentom na razvoj kreativne industrije.\nZamenik gradonačelnika Nenad Antić je rekao da se ovim projektom stvaraju uslovi za jačanje preduzetničkog duha u sveri kreativnih industrija u Vranju.\n„Ovo je prilika da mladi, kreativni ljudi dokažu i valorizuju svoje znanje na tržištu.“, istakao je Antić.\nInače ugovorom je predviđena dodela 12 grantova za podsticaj kretivnog preduzetništva u Vranju i to po četiri granta u iznosu od 1.500 evra, 2.400 i 3.600 evra. Projekat finasira Vlada Ševdske kao i gradovi i opštine u kojima će projekat sprovoditi HELP.\nOtkazana predstava sa Mirjanom Karanović u glavnoj ulozi na leskovačkom pozorišnom festivalu