RT: Karakas saopštio da je Gvaido zatvoren u francuskoj ambasadi, te poziva Pariz da „preda begunaca”\nVenecuelanski opozicioni lider Huan Gvaido sklonio se u francusku ambasadu u glavnom gradu zemlje, rekao je ministar spoljnih poslova Horhe Areaca. Gvaido je ranije pokušao da negire glasine, insistirajući da je "sa ljudima".\n"Ne možemo nikako da uđemo u prostorije ambasade bilo koje zemlje, u ovom slučaju Španije ili Francuske" rekao je Areaca, pozivajući se na Gvaida i njegovog opozicionog kolegu Leopolda Lopeza, koji je pobegao u špansko diplomatsko predstavništvo ubrzo nakon neuspelog pokušaja državnog udara u aprilu 2019. godine. Areaca je dodao da to znači, da bilo kakvo hapšenje njih dvojice "nije moguće."\nNadamo se da će ove vlade to ispraviti ... i da će begunce od pravde predati Venecueli. Sramota je za diplomatiju Španije, sramota je za diplomatiju Francuske, koje će osetiti danak veoma brzo.\nPočetkom ove sedmice Maduro je nagovestio da se „begunac od pravde sakrio u ambasadi“, u tanko vezanoj referenci na Gvaida, mada nije rekao njegovo ime, niti odredio ambasadu određene zemlje. Gvaido je odbacio optužbe, navodeći da „vas lažu“, tvrdeći da je „svuda, sa ljudima“.\nRanije u četvrtak, objavljena je Gvaidova fotografija od strane "Nacionalne skupštine", pod kontrolom opozicije, paralelnog tela koje je Gvaido osnovao u januaru nakon što je izgubio mesto predsedavajućeg zakonodavnog tela. Na fotografiji se vidi prikazan venecuelanski grb okačen na zid, mada lokacija Gvaida, kojeg svestrano podržavaju SAD, kao i datum snimanja fotografije nisu jasni.\nProglasivši se "privremenim predsednikom" Venecuele 2019. godine uz neposrednu podršku SAD-a, Gvaido je dugo nastojao da svrgne Madura s vlasti, pokušavajući zajedno sa Lopezom prošle godine dok organizuje državni udar uz pomoć vojske i snaga bezbednosti. Pokušaj je propao za nekoliko dana, a snage bezbednosti su uglavnom ostale lojalne Madurovoj socijalističkoj vladi.\nDrugi očigledan pokušaj puča bio je u martu ove godine sa 60 venecuelanskih dezertera, zajedno sa dvojicom američkih plaćenika, koji su zarobljeni prilikom pokušaja upada u zemlju iz Kolumbije, među kojima su mnogi poginuli, ostali su zarobljeni sajedno sa Amerikancima. Iako je Gvaido negirao bilo kakvu vezu sa zaverom, dokumenta koja su procurela od strane drugih opozicionih članova navode Gvaida kao „glavnog komandanta misije“.\nfoto: © Reuters / Benoit Tessier; Reuters / Manaure Quintero / RT/ vostok.rs


Vujošević: Tražim isti tretman za nas i Zvezdu! – Nadlanu.com\nVujošević: Tražim isti tretman za nas i Zvezdu!\n“Verujem u uspeh moje ekipe, a uspeh će biti da se bore i da daju sve od sebe na utakmici. Zadovoljan sam svojom ekipom i verujem u njihov uspeh sutra, boriće se i dati sve od sebe i to će biti njihova pobeda”, rekao je Vujošević novinarima u hali Pionir.\nPartizan će igrati sa Zvezdom sutra od 21.00 u hali Pionir.\nVujošević je kazao da njegovu ekipu čeka važna utakmica pošto pobednik može da se primakne plasmanu u Evroligu.\nOn je rekao da Zvezda ima veoma kvalitetan tim, a kao najboljeg igrača označio je Demarkusa Nelsona, koji će nastupiti protiv Partizana pošto se oporavio od povrede koju je zaradio na prethodnom “večitom” derbiju u Kupu Radivoja Koraća.\n“Crvena zvezda je napravila dobar budžet ove godine za uslove ove krize i napravila odličan tim. Te pare nisu bačene, ali su oni primorani da tu vrednost pokazuju iz utakmice u utakmicu. Klub i ekipa su dobro vođeni i podržani su od jednog dela države. Igrači su im redovno plaćeni, neki su u najboljim ili pri kraju igračkih godina i na svakoj poziciji imaju po dva igrača. Nelson je veoma značajan za njihovu igru”, rekao je Vujošević.\n“Žao mi je što su moja istupanja tumačena kao izazivanje nemira i loše atmosfere, zato sam od sad pod autocenzurom. Ne želim da moj tim i klub budu taoci mojih reči. Nije dozvoljeno da se komentariše suđenje, papa je dao ostavku i o tome sme da se priča, a o sudijama ne sme”, kazao je Vujošević.\n“Moja mlada ekipa nije imala obavezu da ove godine napada trofeje. Nemamo obavezu da pravimo rezultate iz prethodnih godina, nego proizvodimo igrače koji će Partizanu doneti rezultate. Ništa ne može preko noći, ali moji igrači su mnogo napredovali. Bilo je padova, ali sam zadovoljan. Zadovoljstvo je raditi sa njima, imaju dobrog trenera, ali ga i prave dobrim trenerom”, rekao je Vujošević.\nPartizan je treći na tabeli Jadranske lige sa 13 pobeda i sedam poraza, dok Zvezda ima trijumf više.


Zaštitnik građana i poverenik za informacije od javnog značaja već dugo bezuspešno pokušavaju da zaštite prava Bošnjaka od postupaka Ministarstva za prava manjina. To što su u sukobu institucije koje treba da štite građanska i manjinska prava bio bi paradoks, ali samo pod uslovom da se Ministarstvo zaista bavi svojim poslom, a ne taktikom upravljanja Sandžakom na daljinu, uz pomoć formule „zamrznutog sukoba”.\nFakultet - privilegija bogatih\nČelni ljudi sa Stomatološkog fakulteta procenili su da je 180.000 dinara mala cena za godinu dana studiranja u toj visokoškolskoj ustanovi. Zbog toga su pokušali da na mala vrata povećaju školarine za novu školsku godinu. Zacepili su čitavih 240.000 dinara, iako je to cifra jednaka sedmomesečnoj plati prosečnog srpskog radnika.\nRusija priznala nezavisnost Kosova\nRusija je priznala nezavisnost Južne Osetije i Abhazije, a Srbija je ostala bez najjačeg saveznika u nastojanju da ospori nezavisnost Kosova. I ne samo to, Rusija je, praktično, ovim činom priznala i nezavisnost Kosova.\n„Ako moraš da progutaš žabu, nemoj mnogo da je gledaš - progutaj je odmah. Ako moraš da progutaš nekoliko žaba, najveću progutaj prvu“, govorio je svojevremeno Zoran Đinđić. Pred Srbijom je tada bilo mnogo žaba, mnogo problema koji čekaju da budu rešeni i koji prete eskalacijom.


Jednoglasno usvojen set zakona o povećanju plata u RS - Akta.ba\nJednoglasno usvojen set zakona o povećanju plata u RS\n26.05.2021. 11:01 / Izvor: Akta.ba\nNarodna skupština Republike Srpske sinoć je jednoglasno, po hitnom postupku, usvojila set zakona kojima se plate u zdravstvu povećavaju za šest odsto, a ostalim radnicima u Republici Srpskoj pet odsto.\nUsvojeni su Zakon o platama zaposlenih u javnim ustanovama u oblasti zdravstva Republike Srpske, Zakon o izmjenama Zakona o platama zaposlenih u oblasti visokog obrazovanja i studentskog standarda RS, te Zakon o izmjenama Zakona o platama zaposlenih u osnovnim i srednjim školama i đačkim domovima u Republici.\nNarodna skupština usvojila je Zakon o izmjeni Zakona o platama zaposlenih u oblasti kulture Republike Srpske, Zakon o izmjenama Zakona o platama zaposlenih u institucijama pravosuđa RS, te Zakon o izmjenama Zakona o platama zaposlenih u Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike.\nPo hitnom postupku usvojeni su Zakon o izmjenama Zakona o porezu na dohodak i Zakon o dopuni Zakona o doprinosima.\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović je, nakon što je apsolviran dnevni red, zaključio rad 19. posebne sjednice Narodne skupštine.\nPravilnik o izmjenama Pravilnika kontrolnog ispitivanja aparata za gašenje početnog požara\nProsvjetnim radnicima povećanje koeficijenta do 7,7 posto\nPrihodi Republike Srpske znatno povećani, može se finansirati povećanje plata\nZakon o sticanju statusa samostalnog umjetnika i samostalnog stručnjaka u kulturi\nDirektorica iz Banjaluke osumnjičena da je oštetila firmu za 681.677 KM\nCyber napadi u BiH duplo veći u odnosu na globalni prosjek


Grupa za kreativnu ekonomiju - Kreativne industrije na Zapadnom Balkanu: ka regionalnom tržištu kreativnosti - Grupa za kreativnu ekonomiju\nKreativne industrije na Zapadnom Balkanu: ka regionalnom tržištu kreativnosti\nAutor: Hristina Mikić, direktor Grupe za kreativnu ekonomiju\nRastući značaj kreativnosti, inovacija, znanja i intelektualne svojine poslednje decenije promenio je pristup razvoju. Od proizvodnje roba i usluga prešlo se na sve intenzivnije procese dematerijalizacije proizvodnih struktura.\nU poslednjih 10 godina godišnja stopa rasta izvoza kreativnih dobara iznosila je oko 23%, a kreativnih usluga oko 29% i one su bile za 11 procentnih poena više od prosečnog rasta svetskog izvoza u istom periodu. Neki ove tendencije nazivaju „društvom snova“, drugi pak „ekonomijom iskustva“. Uporedo sa ovim, sve su dominantnija mišljenja da savremena ekonomija postaje primarno kreativna ekonomija i da u njoj dematerijalizovani resursi poput talenata, kreativnosti, ideja, znanja primarno određuju dalje tokove njenog razvoja. Kreativna ekonomija postaje sve značajnija i zbog rastućih procesa hiperkulturalizacije i porasta interesovanja najširih slojeva društva za simboličke i kulturne sadržaje.\nU akademskoj praksi Zapadnog Balkana, istraživanja fenomena kreativnih industrija bila su retka, i u dovoljnoj meri nisu poklanjala pažnju njihovim ekonomskim aspektima. Posledično ovaj region karakteriše i zaostajanje javnih politika koje bi efikasnije podržale razvoj ovog sektora. Primarno neekonomska usmerenost ovih istraživanja vodila je ka razumevanju i interpretaciji nekih fenomena kreativne ekonomije u svetlu medijskih studija, studija kulture, sociologije i sl. i utemeljenju negativnih predrasuda o ovom konceptu. Percepcija kreativnih industrija kao ekonomskih agenata bila je ograničena i društveno ekonomskim kontekstom Zapadnog Balkana u periodu nastanka ovih ideja. Ove delatnosti predstavljale su neproizvodan segment društva i stoga najvećim delom isključen iz ekonomskih obračuna. Tokom ’90-ih u zemljama ovog regiona preovladavale su javne politike izgradnje nacionalnog identiteta, te se o razvojnim dimenzijama kreativnih industrija u ekonomskom smislu nije ni govorilo. Dodatni razlozi tome bili su još i tradicionalno shvatanje ovog sektora izvan tržišta i ekonomskih principa poslovanja, čvrsta regulacija tržišta (naručito medijskog) i podržavljenje čitavog sektora u cilju zaštite „opšteg nacionalnog interesa“ u kome je bilo malo mesta za preduzetništvo, privatnu inicijativu i ekonomizaciju simboličkih sadržaja.\nKrajem 1990-ih situacija je izmenjena u većini zemalja ovog regiona, zajedno sa tranzicijom i društvenim promenama. Otvaranje nacionalnih kreativnih industrija ka svetskim tokovima i građenje javnih politika između podrške univerzalnim kreativnim projektima i onima koji grade okruženje nacionalnog kulturnog bitisanja označava drugačije razumevanje ovog sektora. Interesovanje za kreativne industrije i njihovo pozicioniranje u diksursu javnih politika započelo je 2005. kroz regionalni projekat Britanskog Saveta „SEE FORUM Creative Industries Stand” koji je obuhvatio Bosnu i Hercegovinu, Srbiju, Hrvatsku, Crnu Goru, Albaniju, Makedoniju, Rumuniju. Projekat je po prvi put uveo u stručnu javnost novi koncept – kreativne industrije i isticao njene razvojne dimenzije, ali nasuprot tome ukorenjeno nasleđe i negativna percpecija ovog sektora ostala je dominantna matrica promišljanja o ovoj obalsti. Niz istraživanja koji je usledio u regionu ticao se istraživanja razvojnog doprinosa kreativnih industrija, predstavljajući tako inovativni poduhvat u procesu uvođenja savremenih fenomena u polje javnih politika i širenje njenog opsega.\nProsečno učešće kreativnih industrija u stvaranju BDV Zapadnog Balkana iznosi oko 9,4% u poslednjih 9 godina. Po udelu kreativnih industrija na začelju se nalazi Albanija u kojoj ovaj sektor čini oko 1,2% BDV celokupne ekonomije, dok sve ostale zemlje beleže nadprosečne rezultate u odnosu na regionalni prosek. Prosečna stopa rasta BDV kreativnih industrija iznosila je 5,5% na nivou Zapadnog Balkana. Iznad proseka regiona nalazile su se samo Srbija (14,5%) i Crna Gora (11,3%), dok je ispod prosečna dinamika rasta BDV zabeležena u Hrvatskoj (7%), Makedoniji (7,8%) Albaniji (4,7%) i Bosni i Hercegovini (4,4%). Poređenje među zemljama pokazuje da su kreativne industrije bile otpornije na krizu i da su beležile usporeniji rast od potencijalno mogućeg. Takođe je interesantno da je u zemljama sa malim udelom kreativnog sektora u nacionalnoj ekonomiji, blaži uticaj krize na dinamiku rasta ovog sektora (Albanija, Bosna i Hercegovina) od onih zemalja u kojima su nadprosečni udeli ovog sektora u nacionalnoj ekonomiji (Srbija, Makedonija, Hrvatska). Generalno, visoke fluktuacije stope rasta BDV po godinama ukazuju da kreativne industrije predstavljaju nadolazeći sektor u celom regionu i da se odvija proces njihove konfiguracije i razvoja.\nSa aspekta strukture i dinamike zaposlenosti u regionu u ovom sektoru radi oko 420.000 stalno zaposlenih. Mada, imajući u vidu fleksibilnu prirodu zapošljavanja u ovom sektoru, zaposlenost je i znatno veća (2 do 3 puta), ali nevidljiva u zvaničnim statistikama. Prosečan udeo formalne zaposlenosti u kreativnim industrijama na nivou regiona u peridu 2003-2011. iznosio je 5,66%, dok je prosečna stopa rasta zaposlenosti iznosila 4,65%. Stope rasta iznad regionalnog proseka beležile su Bosna i Hercegovina (6,8%), Crna Gora (5,84%) i Albanija (6,8%), dok je u ostalim zemljama ovaj pokazatelj bio regionalnih vrednosti. Sa aspekta strukturnih promena, najmanje se kriza osećala u oblasti umetničkih i kreativnih delantosti, umereni pad zaposlenosti beleže informacije i komunikacije, dok je najoštriji pad u oblasti izdavaštva i drugih kreativno-poslovnih usluga.\nRegionalno tržište rada u kreativnim industrijama karakterišu značajne dualnosti: povremeno zapošljavanje čini oko 15% zapošljavanja u kreativnim industrijama, nasuprot proseku privrede gde ovaj oblik radnog angažovanja učestvuje sa 11%; reč je sektoru koji zapošljava relativno mladu radnu snagu (do 34 godina) i ona učestvuje u ukupnoj zaposlenosti sa oko 35% u odnosu na prosek privrede u kome je njeno učešće oko 26%; dominantno se u sektoru zapošljava visoko obrazovana radna snaga čije je učešće u intervalu od 46%-55%, u odnosu na prosek privrede koji beleži vrednost ovog pokazatelja na nivou 27%; u privatnoj svojini je zabeležen najveći broj zaposlenih (oko 85%) u odnosu na državni sektor (15%); nekvalifikovana i nisko kvalifikovana radna snaga u kreativnim industrijama učestvuje sa oko 1% u ukupnoj zaposlenosti ovog sektora, u odnosu na prosek privrede koja beleži vrednost ovog pokazatelja na nivou od 10,5%; mala preduzeća sa 5-10 zaposlenih učestvovala su sa 80% u ukupnoj zaposlenosti kreativnih industrija, nasuprot proseku privrede gde su ona imala udeo u zaposlenosti od 70%; okosnicu razvoja kreativnog sektora činla su korporativna preduzeća sa oko 90%, dok je broj samozaposlenih u kreativnim industrijama iznosio oko 10% i u odnosu na prosek privrede bio je niži za 5 procentnih poena. Sve ovo ukazuje da su strukturne karakteristike sektora na nivou regiona, približno slične, kao i da se kreativne industrije nalaze u približno istim fazama razvoja čineći ovaj sektor sve relevantnijim faktorom regionalne ekonomije (sem u Albaniji). Razvoj kreativnih industrija odvija se dinamično, ali neuravnoteženo i u svim zemljama došlo je do promena koje su vodile većem udelu kreativnih aktivnosti, naročito onih koji se zasnivaju na obilatom korišćenju informaciono komunikacionih tehnologija (IKT).\nIpak, nasuprot ovim podacima, javne politike oskudevaju u instrumentima koji bi podržali ovaj sektor i radili na njegovom ekonomskom osnaživanju, a posebno stimulisali njegovu regionalnu saradnju. Čak i ukoliko postoje ovakvi instrumenti, njih karakteriše eksplicitni, ali ne i praktični značaj. Javne politike svugde u reginu oskudevaju u kvalitetnim poreskim instrumentima podrške ovom sektoru, nema adekvatnog poslovnog okruženja za razvoj virtuelne kreativne ekonomije i e-poslovanja koji je dominatni poslovni model u kreativnim industrijama. Iz ugla trgovinskog prometa među zemljama, nema nikakvih restriktivnih mera kojima bi se promet ograničio ili zabranio. Za dela koja se privremeno izvoze iz zemalja Zapadnog Balkana radi izlaganja, (međunarodne izložbe, galerijska izlaganja, promocije itd), ali ne i njihove prodaje podpadaju pod režim ATA KARNET izvoza, odnosno dodeljuje im se dozvola za privremen izvoz u određenom roku, posle čega moraju da se vrate u zemlju odakle su izvezena. U ostalim slučajevima, najveći broj proizvoda kreativnih industrija u regionu podleže carinama od 5%, osim ukoliko se primenjuje CEFTA sporazum gde je carinska stopa 0%. Ulaskom Hrvatske u EU, iz CEFTA sporazuma je isključena ova država, jer primenjuje harmonizovani EU carinski sistem. Najveća ograničenja za reginalnu saradnju ipak predstavlja oporezivanje autorskih naknada kreativaca. Za većinu zemalja u regionu, postoje ugovori o izbegavanju dvostrukog oporezivanja za oporezivanje dohotka koji potiče od autorskih naknada, tehničkih ili profesionalnih usluga. Maksimalna granica oporezivanja u drugoj zemlji ne može biti veća od 10% bruto prihoda za skoro sve zemlje Zapadnog Balkana, osim Crne Gore sa kojom Srbija nema potpisan sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja.\nTri oblasti javnih politika kroz koje se prelama koncept kreativnih industrija u regionu su kultura, turizam i informaciono-komunikacione tehnologije. Kako se javne politike u regionu vode po sektorskom principu, koncept kreativnih industrija se najvećim delom prepoznaje u okviru kulturnih strategija (Federacija Bosna i Hercegovina, Hrvatska, Republika Srpska, Crna Gora, lokalni ekonomski i kulturni planovi u Pančevu, Užicu, Tuzli, Zagrebu, Istočnoj Ilidži), ali izostaju jasne konceptualizacije kroz mere i instrumente koje bi strategije trebale da prevedu u praksu. Ovakvo tretiranje kreativnih industrija pokazuje da se na ovaj koncept gleda kao na vezu sa savremenim globalnim tendencijama (UNESCO, UNDP, EU) i konceptima razvoja i time zapravo ukazuje na naprednost političkih opcija koje ove strategije usvajaju i njihovu pripadnost pro-modernim strujama, nasuprot dominantnom tradicionalnom gledanju na kulturu kao nematerijalni, duhovni i često idealistički element u ovim državama.\nZnačajno je i to da kulturne industrije i kulturno nasleđe predstavljaju okosnicu regionalnih politika razvoja turizma u svim državama, ali i tu se strateški ciljevi vrlo sporo realizuju u praksi, zbog velikih investicija koje rehabilitacija kulturnog nasleđa zahteva, ali i drugih prepreka neekonomske prirode (vlasničkih i administrativnih prepreka, nedostatka ideja, vizije i veština upravljanja ovakvim projektima, dugoročne održivosti i sl.).\nInformaciono-komunikacione strategije i podrška informacionom društvu u regionu Zapadnog Balkana koncept kreativnih industrija najčešće prepoznaje kroz digitalizaciju kulturnih sadržaja, nasleđa i korišćenje ICT u povećanju dostupnosti kulturnih sadržaja. U oblasti industrijskog razvoja, na kreativne industrije se apostrofira u njihovim preambulama ili vizijama, ali bez jasnog pravca operacionalizacije ovih narativa npr. u cilju povećanja konkurenosti industrije i indukovanja strukturnih promena u ekonomiji ovih zemalja. Uvid u pomenute strateške dokumente otkriva da su vrlo nejasni vidovi eksploatacije i dometi tržišne valorizacije kreativnih industrija, tako da se često čini da one iako pomenute na nivou javnih politika, nisu na adekvatan način integrisane u socio-ekonomske procese razvoja zemalja Zapadnog Balkana, niti je razjašnjena njihova uloga u ovim procesima. Ova mistifikovanost kreativnih industrija i nedovoljna jasnoća samog koncepta u javnim politikama, implicira da akteri kreativnog sektora njemu pristupaju kao nečemu što je haotično, negativno za razvoj kreativne produkcije, neprofilisano i uz lični osećaj da mu ne pripadaju.\nTokom 2012. godine započeo je rad na izradi strategije „SEE 2020“ kojom rukovodi Regionalni savet za saradnju, a njen cilj je da ubrza procese razvoja regiona Zapadnog Balkana. Bazirajući se na principima „Evropa 2020“ ovaj dokument se zasniva na nekoliko stubova razvoja – integrativni rast (dublje regionalne trgovinske i investicione veze), pametan rast (jačanje inovativnih industrija i onih koje stvaraju dodatu vrednost), održivi razvoja (zeleni rast i održivo korišćenje energije), inkluzivni rast (razvoj veština i šire uključivanje svih grupa u tržište rada) i upravljanje razvojem (unapređenje kapaciteta javne administracije i vladavine prava). Jedan od vidljivijih fokusa ove strategije jeste jačanje regionalne saradnje na polju kreativnih industrija (filma, kulturnog nasleđa i dizajna, digitalne ekonomije), što je u neku ruku jedino održivo rešenje za razvoj ovog sektora, zbog niskih lingvističkih barijera, zajedničkog nasleđa, kulturnih obrazaca, stepena razvoja). Iako je neizvesno kako će zemlje članice Regionalnog saveta za saradnju implementirati strateške ciljeve ovog regionalnog strateškog dokumenta kroz svoje nacionalne politike, tri su programa koja se u predlogu ove strategije predlažu kao glavna u ovoj oblasti: nastavak Ljubljanskog procesa u oblasti zaštite kulturnog nasleđa, a u cilju saradnje i pomirenja u regionu, uspostavljanje Filmskog fonda za podrušku filmskim projektima i audiovizuelnim ostvarenjima i uspostavljanje platforme za podršku dizajnu i umrežavanju postojećih platformi u oblasti dizajna. Indirektno, posredno na razvoj kreativnog sektora naslanjaju se i strateške aktivnosti u oblasti istraživanja i razvoja i digitalizacije, jer oni omogućavaju širu penetraciju novog znanja i tehnološke infrastrukture neophodne za razvoj kreativnog sektora.\nStvaranje i korišćenje kreativnih sadržaja i tvorevina, kao inputa svih delova ekonomije i povezivanje sa informaciono komunikacionim tehnologijama postaje prioritetno pitanje regionalnog razvoja kreativnih industrija i potrebe da se obezbede novi impulsi rastu. Uslovi za razvoj tržišta kreativnih industrija na području regiona ogledaju se u ideji regionalne integracije u funkciji bržeg ekonomskog razvoja i stvaranja regionalnog tržišta kreativnosti koje bi obuhvatilo postojeća tržišta kreativnih industrija na prostoru regiona. Postojanje regionalnog tržišta kreativnih industrija bi moglo imati pozitivan uticaj na stabilnost nacionalnih sistema kreativnih industrija, efikasnije finansiranje razvoja kreativnih industrija svih zapadno-balkanskih zemalja, prelivanja (spillovers) kreativnih elemenata i znanja u tradicionalne grane nacionalne ekonomije, a naročito prelivanje rasta (growth spillover) kroz trgovinske i tržišne inter i intra industrijske odnose u regionu, koji bi pozitivno delovali na strukturne promene unutar nacionalnih ekonomija na Zapadnom Balkanu.\nUputstvo za citiranje Mikić, H. (2013) Kreativne industrije na Zapadnom Balkanu: ka regionalnom tržištu kreativnosti, Beograd: Grupa za kreativnu ekonomiju.


Forum Unije za medjunarodnu televizijsku saradnju na Putu svile u Pekingu\nBeta 16. decembra 2020. 10:30\nMediji igraju nezaobilaznu i nezamenjivu ulogu u zajedničkoj izgradnji Pojasa i puta i unapredjenju medjunarodne saradnje, ocenili su učesnici foruma Unije za medjunarodnu televizijsku saradnju na Putu svile u Pekingu.\nKako je prenela Kineska medijska grupa (CMG), ovogodišnji forum Unije za medjunarodnu televizijsku saradnju na Putu svile održan je juče pod motoom „Produbljivanje saradnje i zajedničko reagovanje na izazove“.\nSkup je održan kombinacijom video linka i konferencije u sali, a učestvovalo je više od 150 predstavnika iz 70 medijskih institucija iz više od 40 zemalja i regiona.\nNa forumu, koji organizuje Kineska medijska grupa, istaknuto je da praksa u potpunosti pokazuje da zajednička izgradnja Pojasa i puta predstavlja važnu platformu za unapredjenje globalizacije i zajedničkog razvoja, dajući kineski doprinos reformama i gradnji sistema globalnog upravljanja.\nPredsednik Kineske medijske grupe Šen Haisijung je u pozdravnoj reči naveo da su za pobedu nad pandemijom korona virusa neophodni zajednički napori, solidardnost i saradnja kao i insistiranje na ideji zajedničke budućnosti čovečanstva.\n„Verujemo u snagu istine, pravde i ljudske topline. Duh Puta svile pokazuje snažniju vitalnost, a uloga Unije za medjunarodnu televizijsku saradnju na Putu svile, kao značajne platforme za medjunarodnu medijsku saradnju postajaće još istaknutija“, rekao je Šen koji je i zamenik šefa Odeljenja za publicitet CK KPK i predsednik Unije za medjunarodnu televizijsku saradnju na Putu svile.\nOn je dodao da će „Kineska medijska grupa zajedno sa partnerima unaprediti razmene različitih civilizacija, suočavati se sa prilikama i izazovima u dobu integrisanih medija i nepokolebljivo ići putem solidarnosti, saradnje i uzajamne koristi“.\nNa forumu je objavljen izveštaj o radu Unije u 2020. godini, napravljen osvrt na rezultate u saradnji u proteklih više od godinu dana i odredjena težišta rada Unije u narednom periodu.\nTakodje je premijerno prikazan dokumentarni film „Čangan ka Rimu“ koji priča o razmenama istočne i zapadne civilizacije i značaju poštovanja i očuvanja različitosti civilizacija. Dokumentarni film je najvažniji ovogodišnji rezultat zajedničke produkcije članica Unije, rečeno je.\nUnija za medjunarodnu televizijsku saradnju na Putu svile je osnovana 2016. godine i prva je medjunarodna medijska unija filmskih i televizijskih institucija u okviru kineske inicijative Pojas i put.\nUnija broji 136 članica i partnera iz 60 zemalja i regiona, od kojih je gotovo 60 odsto iz zemalja G20.


Uspešno završena FundraiseIT konferencija i B2B sastanci – Personal magazin\nTokom dva dana, 18. i 19. aprila u Privrednoj Komori Srbije, u Beogradu, Autsorsing Centar Srbije (www.ocs.rs) i Mreža Poslovnih Anđela Srbije (www.sban.eu) organizovali su još jednom tradicionalni internacionalni događaj, FundraiseIT konferenciju i B2B sastanke (http://fundraiseit.talkb2b.net/).\nTokom dva dana, 18. i 19. aprila u Privrednoj Komori Srbije, u Beogradu, Autsorsing Centar Srbije (www.ocs.rs) i Mreža Poslovnih Anđela Srbije organizovali su još jednom tradicionalni internacionalni događaj, FundraiseIT konferenciju i B2B sastanke (http://fundraiseit.talkb2b.net/).\nDogađaju je prisustvovalo blizu 200 predstavnika IT kompanija od čega 45 kompanija iz inostranstva iz ukupno 26 zemalja, a gosti su bili i poznati investitori i poslovni anđeli iz Silikonske doline i zapadne Evrope. Koncept događaja je osmišljen tako da omogući domaćim preduzetnicima i investitorima direktan kontakt sa serijskim investitorima i predstavnicima VC fondova iz USA i zapadne Evrope ali takođe i promocija IT tržišta Srbije i dati mogućnost domaćim IT kompanijama da u direktnim sastancima pronađu potencijalne klijente i partnere u inostranstvu.\nAndrije Bednarika, direktor Mreže Poslovnih Anđela Srbije i menadžer projekta Autsorsing Centra Srbije ističe da je reč o još jednoj uspešnoj akciji koja je izazvala veliko interesovanje, a za koju se nada da će rezultirati novim partnerstvima i poslovnim aranžmanima za kompanije učesnice kao i podizanje svesti u našem društvu o modelima investiranja u kompanije u ranim fazama razvoja. „Naš cilj će biti ostvaren tek kada vidimo upravo te ljude iz publike na nekoj od naših sledećih SBAN investicionih večeri kako prezentuju svoj novi projekat ili sede među investitorima“ kaže Andrija Bednarik.\nCilj je bio i da se na jednom mestu okupe preduzetnici i investitori, iz Silikonske doline i zapadne Evrope, kako bi se ispromovisali novi trendovi i modeli investiranja Poslovnih Anđela i Venture Capital fondova. Takođe, preduzetnici su imali priliku da dođu do direktnog kontakta sa investitorima, što je rezultiralo da preduzetnici steknu jasniju sliku kako da najbrže ostvare svoj put od ideje preko investiranja, do akvizicije i izlaska na berzu. Prisustvom na FundraiseIT konferenciji, domaći investitori su mogli da saznaju više o trendovima u investiranju na razvijenijim VC tržištima kako bi iskoristili mogućnosti za investiranje koja se trenutno pojavljuju na našem tržištu.\nTokom PartnerIT B2B matchmaking događaja učesnici su imali priliku da se u direktnim sastancima susretnu sa potencijalnim klijentima i partnerima iz inostranstva u cilju prezentovanja potencijala svojih kompanija pred predstavnicima firmi iz zemalja regiona, EU ali i sa drugih kontinenata.\nUspešno završena FundraiseIT konferencija i B2B sastanci was last modified: April 26th, 2013 by Redakcija\nAutsorsing Centar SrbijeB2BFundraiseITOCS\nLG Electronics na sajmu InnoFest predstavio niz pametnih kućnih uređaja\nStigao HP Slate 7 za 169,99 dolara


Za nove aranžmane | BN\nZa nove aranžmane\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak ukazao je u Vašingtonu na potrebu nastavka saradnje BiH i Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/ putem novog aranžmana koji će obezbijediti stabilnost javnih finansija, ali i podršku predstojećim strukturalnim reformama.\nBosna i Hercegovina 18.04.2015 | 10:20\n"Mogući prioriteti u okviru aranžmana sa MMF-om bili bi stabilnost javnih finansija, rad i zapošljavanje, razvoj privatnog sektora, poslovno okruženje i stabilnost finansijskog sektora", rekao je Crnadak tokom sastanaka sa predstavnicima MMF-a i Svjetske banke, kao i drugih međunarodnih finansijskih institucija.\nOn je ukazao na potrebu usvajanja novog, ambicioznog programa sa Svjetskom bankom, koji će podržati rast i zapošljavanje u najširem smislu, ali i razvoj infrastrukture i socijalne reforme i zaštitu od vremenskih nepogoda, saopšteno je danas iz MIP-a BiH.\nPrema njegovim riječima, program bi trebalo da bude praćen povećanim obimom investicija Međunarodne finansijske korporacije u zdrava i rastuća preduzeća, posebno u realnom sektoru.\nCrnadak, koji je zamjenik guvernera BiH u MMF-u, predvodi delegaciju Savjeta ministara BiH na proljetnom zasjedanju Svjetske banke i MMF-a, koje se od 17. do 19. aprila održava u Vašingtonu.\nDelegacija Savjeta ministara BiH juče je učestvovala na sastancima Konstituence Svjetske banke i Konstituence MMF-a.\nOsim toga, delegacija Savjeta ministara je imala niz sastanaka sa zvaničnicima međunarodnih finansijskih institucija - izvršnim direktorom Svjetske banke Frankom Hemskerkom, potpredsjednikom Međunarodne finansijske korporacije Dimitrisom Ciciragosom, potpredsjednikom Agencije za multilateralne investicione garancije Keiko Hondom i šefom Misije MMF-a za BiH Ronom van Rodenom.\nNa ovim sastancima učestvovale su i delegacije Republike Srpske i Federacije BiH, kao i guverner Centralne banke BiH Kemal Kozarić.\nTom prilikom izvršen je pregled saradnje BiH sa Svjetskom bankom i MMF-om, predstavljeni makroekonomski pokazatelji i predviđanja, te razgovarano o budućoj saradnji i projektima.\nCrnadak je, između ostalog, ukazao na snažnu opredijeljenost na svim nivoima u BiH za preduzimanje neophodnih reformi u BiH, na što su se politički lideri i institucije BiH obavezale i usvajanjem Zajedničke izjave, u okviru procesa pristupanja Evropskoj uniji.\nOn je naglasio da će provođenje reformi otvoriti vrata za dobijanje statusa zemlje kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, te da postoji široka međunarodna podrška za ove procese.\nU tom kontekstu, Crnadak je ukazao na značaj dalje saradnje i efikasne koordinacije sa svim institucionalnim investorima kao što su Svjetska banka, MMF, Evropska investiciona banka i Evropska banka za obnovu i razvoj, kao i pretpristupnih fondova Evropske unije.\nU okviru posjete Vašingtonu organizovan je susret ministra inostranih poslova sa zvaničnicima SAD.\nCrnadak je razgovarao sa vršiocem dužnosti pomoćnika državnog sekretara SAD Polom Džonsom, koga je upoznao sa političkom situacijom u BiH, posebno u svjetlu nastavka njenog napredovanja na putu evropskih i evroatlantskih integracija, kao i prioritetima novog saziva Savjeta ministara BiH.\nOn je istakao opredijeljenost BiH za nastavak saradnje sa SAD, kako na bilateralnom tako i na multilateralnom planu, te izrazio očekivanje dalje podrške SAD reformskim procesima u BiH.\nDelegacija Savjeta ministara BiH će danas, posljednjeg dana boravka u Vašingtonu, nastaviti razgovore sa predstavnicima međunarodnih finansijskih institucija, održati sastanke sa potpredsjednikom Svjetske banke za Evropu i centralnu Aziju Laurom Tuk, regionalnim direktorom Svjetske banke za zemlje zapadnog Balkana Elen Goldstin, izvršnim direktorom u MMF-u Menom Snelom, direktorom Sektora za Evropu u MMF-u Polom Tomsenom i zamjenikom upravnog direktora u MMF-u Min Zuom.


Blumbergovih 10 najgorih scenarija za 2016: Putin dobija sve što želi, EU se raspada .... | WebTribune\nHome SPEKTAR Blumbergovih 10 najgorih scenarija za 2016: Putin dobija sve što želi, EU se raspada ….\nBlumberg je sastavio spisak od deset najpesimističnijih scenarija za 2016. godinu i pokušao da prognozira do čega mogu dovesti uspesi ruske politike na međunarodnoj areni, pobeda populističkih raspoloženja u SAD i migraciona kriza u Evropi.\nPutin dobija sve što želi\nPrema prvom scenariju, „Putin vrti oko prsta Obamu“ u procesu potpisivanja sporazuma za borbu protiv DAEŠ-a i promoviše uslove koji odgovaraju Moskvi. Zajednički napori u okviru sporazuma zaustavljaju priliv izbeglica i skidaju ogroman teret sa leđa kancelarke Nemačke i drugih evropskih lidera, što dovodi do toga da Angela Merkel popušta pod pritiscima evropskog biznisa i pristaje da oslabi antiruske sankcije. Na ovaj način, Vladimir Putin dobija sve što želi: učvršćuje svoj uticaj na Bliskom istoku i tera Evropu, najvećeg trgovinskog partnera Rusije, da mu izađe u susret, navodi list.\nEvropskoj uniji preti raspad zbog antimigrantskog raspoloženja\nPrema drugom scenariju, Evropskoj uniji preti raspad zbog antimigrantskog raspoloženja. Teroristički napadi u Parizu uz neprekidni priliv izbeglica izazivaju političku krizu u Evropi. Kancelarka Nemačka Angela Merkel je prinuđena da podnese ostavku, jer njenu politika „otvorenih vrata“ ne podržava niko iz njene partije. U isto vreme, Marin le Pen, čija pobeda na narednim izborima postaje sve izvesnija, pokreće talas populističkih raspoloženja koji prati porast ksenofobije i strah, što potkopava opšteevropske principe.\nNeprijatno iznenađenje, smatra Blumberg, postaće pobeda Donalda Trampa među republikancima i njegovo dalje napredovanje na izborima za predsednika SAD. Milijarder namerava da realizuje planove za transformaciju američkog poreskog kodeksa, jačanje oružanih snaga i pooštravanje migracione politike — do zabrane na ulazak u SAD muslimanima i izgradnju zida na granici sa Meksikom. „Teško je predskazati šta će biti sa američkom politikom pod rukovodstvom administracije Trampa“, navodi Tom Fulerton, profesor ekonomije i finansija na Univerzitetu El Paso u Teksasu.\nU pesimističke scenarije ulaze i eskalacija sajber napada na američke banke, slabljenje kineske ekonomije, izlazak Velike Britanije iz EU, pogoršanje klimatskih promena, napad Izraela na vojne objekte Irana, nerede u Latinskoj Americi i rast cena nafte zbog zauzimanja naftne infrastrukture džihadista u zemljama Bliskog istoka.\nVUČIĆ: 1,4 miliona privatnika izdržava 2,5 miliona penzionera i službenika, ali svakim danom napredujemo …


Još jedno uspešno realizovano savetovanje pravnika u bankama - Udruženje banaka Srbije\nJoš jedno uspešno realizovano savetovanje pravnika u bankama\nKategorija: Aktivnosti 19. mart 2020\nUdruženje banaka Srbije je 12-13. marta 2020. godine, u po svemu vanrednim okolnostima, uspešno realizovalo još jedno tradicionalno savetovanje pravnika u bankama, ove godine pod nazivom “Regulatorna reforma referentne kamatne stope i kvalitet zastupanja pred sudom”. Na savetovanju koje je organizovano u hotelu Tonanti u Vrnjačkoj Banji pravnici su, osim discipline u primeni važećih zdravstvenih mera za skupove u zatvorenom prostoru, manifestovali i privrženost savremenim tehnologijama budući da su imali uživo uključenje predavača putem Skype-a, sa kojim su tom prilikom razvili i dvosmernu komunikaciju.\nOrijentaciju ka primeni novih tehnologija pokazali su i u obradi tradicionalnih tema kao što su zastupanje pred sudom ali i saradnja sa katastrom, na kojoj su ostvarili najveći neposredni praktični efekat u unapređenju saradnje banaka sa RGZ-om kroz korišćenje softvera E-šalter za banke.\nNoseća tema savetovanja - reforma referentne kamatne stope, izazvala je i najveće interesovanje učesnika, ne samo zbog ostvarene veze putem Skype-a sa Narodom bankom Srbije u Beogradu i gostovanja Dentons-ovog advokata Majkla Huertasa iz Frankfurta, već i zbog činjenice da je sagledan okvirni obim posla koji tek predstoji i na kome će se nastaviti dalji rad.\nZahvaljujemo se svim predavačima, prijatelju savetovanja, kompaniji “Mega”, koja je svoj sponzorski nastup prilagodila temi skupa, sponzoru “Intermeks” d.o.o, kao i vinariji “Budimir” na značajnom sadržinskom i organizacionom doprinosu ovom savetovanju.\nNaročito se zahvaljujemo hotelu Tonanti Vrnjačka Banja i njegovim partnerima koji su obezbedili ambijent i infrastrukturu bez kojeg utisak sa savetovanja ne bio isti.


Izložba "Privatno i/ili Javno" 8. juna u Kolarcu\nIzložba „Privatno i/ili Javno“ 8. juna u Kolarcu\nTanjug 7. juna 2021. 14:38\nBEOGRAD – Izložba pod nazivom „Privatno i/ili Javno“ vizuelne umetnice i aktivistkinje Bojane Fužinato Stamenković biće otvorena sutra u Likovnoj galeriji Kolarčeve zadužbine i trajaće do 26. juna, saopšteno je iz te institucije kulture.\nMožemo li osvestiti granicu između privatnog i javnog delovanja u našim životima, je li ona tim teža ako je subjekt onaj koji stvara, neka su od osnovnih pitanja na koja autorka želi dati odgovor.\n„Transponovanjem komada tekstila, koji ručno tkam, u objekat naslovljen instalacijom u prostoru probijam tanku granicu između privatnog i javnog“, objasnila je Fužinato Stamenković.\nU drugom delu istraživanja autorka analizira pojam „Virdžina“, koji je istovremeno upoznavanje i sa istoimenim kultnim filmom reditelja Srđana Karanovića.\nOvo ostvarenje iz 1991. godine prati Stevana, mladog naslednika porodice koja je ukleta zbog toga što ima previše ženske dece, a koja ga osuđuje da živi kao dečak, iako je rođen(a) kao devojčica.\n„Njegova porodica zapravo prati običaj ‘zakletih devica’ (‘virgina’ ili ‘tobelija’) kako bi izbegla osudu društva zbog toga što ima isključivo žensko potomstvo“, analizirala je umetnica, koja uz feminističko čitanje filma ulazi u fenomen rodne zamene koja je patrijarhalno podstaknuta i izgrađena.\nU svom tekstu za program izložbe, autorka se oslonila na naučne radove Suzane Milevski, Predraga Šarčevića i Marka Kokoteca, kao i na filmove „Virdžina“ Srđana Karanovića i „Poslednje balkanske Virdžine“ produkcije „VICE Srbija“.


Postavljena turistička signalizacija | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Postavljena turistička signalizacija\nVIŠEGRAD – Turistička organizacija opštine Višegrad uspješno je realizovala projekat „Izrada dodatne turističke signalizacije Višegrada“, koji je sa 5.000 KM finansiralo Ministarstvo trgovine i turizma Republike Srpske.\nDirektor Turističke organizacije Višegrad Olivera Todorović rekla je Srni da je postavljeno 12 turističkih putokaza, pet turističkih tabli i dvije velike table dobrodošlice na ulazu u Višegrad.\n„Projekat je sproveden u skladu sa redovnim planskim aktivnostima Turističke organizacije, a cilj je bio postavljanje signalizacije za turističke objekte i lokalitete koji do sada nisu bili označeni, kao i za objekte za koje se pokazalo da je potrebna dodatna signalizacija pored već postojeće“, navela je Todorovićeva.\nPrema njenim riječima, završetkom projekta ostvaren je plan postavljanja turističke signalizacije, čime su pokriveni svi najvažniji lokaliteti i objekti.\nOna je podsjetila da su u ovoj sezoni na najprometnijim lokacijama u Višegradu postavljene table sa turističkom mapom.\n„U narednom periodu planirano je da se pristupi i izradi turističkih info-panela pored važnijih objekata interesantnih za turiste“, dodala je Todorovićeva.\nProjekat je realizovan u saradnji opštine Višegrad i lokalnog preduzeća „Komunalac“.\nPrethodni članakIzvedena vježba evakuacije skijaša sa žičare „Poljice“\nNaredni članakDodik sutra sa Vulinom u Banjaluci, popodne na Palama i Jahorini


Očekuje se da prva partija PVO sistema stigne u Indiju u drugoj polovini ovog meseca.\nVlada Narendre Modija pružila je u petak uveravanja parlamentu da neće odustati od svoje rešenosti da od Rusije dobije pet ešalona PVO sistema S-400 „Trijumf“.\nAjai Bhatt, državni ministar odbrane, rekao je da je vlada svesna svih dešavanja koja mogu uticati na nabavku odbrambene opreme, što ukazuje na pretnju sankcijama NJu Delhiju u skladu sa Zakonom o suzbijanju američkih protivnika kroz sankcije (CAATSA). CAATSA je američki zakon koji je usvojen 2017. kako bi se sprečilo da zemlje kupuju rusko oružje.\n-Vlada donosi suverene odluke na osnovu percepcije pretnji, operativnih i tehnoloških aspekata kako bi Oružane snage održale u stanju spremnosti da odgovore na čitav spektar bezbednosnih izazova, rekao je ministar.\nBat je odgovarao poslanicima u donjem domu parlamenta o tome šta su Amerikanci mislili o sporazumu vrednom 5,43 milijarde dolara. Ministar je istakao da se isporuke sistema S-400 odvijaju prema ugovorenim rokovima.\nPortparol američkog Stejt departmenta Ned Prajs je 24. novembra rekao da Bajdenova administracija „nije donela odluku o potencijalnim sankcijama zbog indijskih transakcija oružja sa Rusijom“. CAATSA nema priloženu opštu ili odredbu za određenu zemlju, naglasio je portparol.\nOdeljak 231 CAATSA kaže da bi bilo kakve „značajne transakcije“ sa ruskim odbrambenim entitetima mogle da izazovu sankcije. Američka administracija primenila je sankcije Kini i Turskoj zbog kupovine raketa S-400 od Rusije 2018. i 2020. godine.\nObjašnjavajući razloge za izbor ruskog sistema, Bat je rekao da će sa S-400 „sposobnost PVO nacije biti značajno poboljšana“.\n-Raketa S-400 je moćan sistem u smislu svoje operativne sposobnosti da obezbedi kontinuiran i efikasan sistem PVO na veoma velikom području, rekao je ministar.\nSAD su ponudile odbrambeni sistem protiv balističkih raketa Terminal High Altitude Area Defense (THAAD) i Patriot 3 kao alternativu za Indiju umesto ruskog sistema.\nViše od 100 oficira i pripadnika indijskog vazduhoplovstva prošlo je intenzivnu obuku u Moskvi, ali su se vratili u Indiju uoči razmeštanja sistema S-400 duž granice sa Kinom.\nS-400 Trijumf S-400 Indija SAD vesti Vojska SAD pvo i pro


Polovni Jonsered motorne testere i testere za čišćenje oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarska oprema > Obrada drveta, sečenje i reciklaža > Motorne testere i testere za čišćenje > Jonsered\nPolovna Jonsered motorne testere i testere za čišćenje na prodaju\nPregledaj oglase polovnih Jonsered motorne testere i testere za čišćenje oglasa na prodaju. Možete sortirati Jonsered motorne testere i testere za čišćenje oglase po ceni, godini proizvodnje ili državi. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više ot Jonsered motorne testere i testere za čišćenje u odeljku Brendovi.\nJonsered 40Opšte stanje (1-5): 4, Broj prethodnih vlasnika: 1\nJonsered 2145Opšte stanje (1-5): 4\nOvde je kompletna lista lista polovnih Jonsered motorne testere i testere za čišćenje za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


SAD dale Ukrajini obavještajne podatke prije potapanja "Moskve"\nArhiv - Ruska krstarica "Moskva" 21. maja 2003.\nSAD su podijelile obavještajne podatke sa Ukrajinom o lokaciji ruske raketne krstarice Moskva prije udara u kojem je potopljen brod, ali je Pentagon demantovao da je igrao direktnu ulogu u potapanju broda.\nPortparol Pentagona John Kirby saopštio je da SAD "nisu pružile Ukrajini specifične informacije o udaru na brod Moskva", iako je rekao da SAD i saveznici rutinski razmjenjuju obavještajne podatke sa Ukrajinom.\n"Nismo učestvovali u ukrajinskoj odluci da gađa brod niti u operaciji koju su sproveli", rekao je Kirbi. "Nismo bili upoznati sa namerom Ukrajine da gađa brod."\nJedan američki zvaničnik izjavio je u četvrtak da je Ukrajina sama odlučila da napadne i potopi brod koji je bio ponos ruske crnomorske flote, upotrebom sopstvenih projektila.\nMeđutim, s obzirom na ruske napade na ukrajinsku obalu sa mora, SAD su pružile "niz obavještajnih podataka", uključujući i one o lokaciji tih brodova, izjavio je zvaničnik koji je razgovarao sa novinarima pod uslovom da ostane anoniman.\nBidenova administracija je povećala razmjenu obavještajnih podataka sa Ukrajinom zajedno sa isporukama oružja i projektila, da bi joj pomogla u odbijanju ruske invazije.\nSaznanja o američkoj podršci u napadu na "Moskvu" objavljena su u vrijeme dok je Bijela kuća pod pritiskom republikanaca da učini više da pomogne ukrajinskom otporu, a ankete pokazuju da neki Amerikanci dovode u pitanje da li je predsjednik Biden dovoljno čvrst prema Rusiji.\nGovoreći za kablovsku mrežu CNN u petak, portparol Pentagona Kirby je rekao da su "obavještajne informacije koje Amerika pruža Ukrajini legalne".\n"One su legalne, legitimne i ograničene", rekao je.\nKirby je priznao da SAD i dalje brine mogućnost da dođe do eskalacije sukoba sa nuklearno naoružanom Rusijom.\nAnonimni zvaničnik u četvrtak je istakao da SAD nisu znale da Ukrajina planira da napadne ruski brod pre operacije. Vijest o američkoj ulozi u potapanju "Moskve" prvo je objavio NBC News.\nRanije u četvrtak, nakon što je New York Times objavio izvještaj o američkoj ulozi u ukrajinskom ubistvu ruskih generala, Kirby je izjavio da američke agencije "ne pružaju obavještajne podatke o lokaciji visokih vojnih lidera na bojnom polju, niti učestvuju u odlukama ukrajinske vojske o tome koje će mete napasti".\n"Ukrajina kombinuje informacije koje joj pružamo mi i drugi partneri, sa sopstvenim obavještajnim podacima, i onda donose sopstvene odluke i preduzimaju svoje akcije", istakao je portparol Pentagona.


Đuraškoviću i saradnicima određen pritvor | Glas javnosti\nPočetna > Hronika > Đuraškoviću i saradnicima određen pritvor\nBEOGRAD - Po zahtevu tužilaštva za organizovani kriminal Specijalni sud u Beogradu odredio je pritvor do mesec dana vlasniku "Nibens korporacije" Milu Đuraškoviću i njegovim saradnicima, izjavio je tužilac za organizovani kriminal Miljko Radisavljević.\nOn je dodao da je istražni sudija posle saslušanja osumnjičenih pokrenuo istragu protiv njih zbog sumnje da su zloupotrebom službenog položaja preduzeće "Fam" iz Kruševca oštetili za više od 32 miliona evra.\nSumnja se da je sedmoro Đuraškovih saradnika oštetilo preduzeće "Fam" iz Kruševca za iznos od 3.181.070.378,54 dinara (više od 32 miliona evra), Đuraškoviću pribavili imovinsku korist u ukupnom iznosu od 1.498.289.138,43 dinara (više od 15 miliona evra).\nPritvor je određen i njegovim najbližim saradnicima koji su imali po više funkcija u raznim preduzećima - Beograđanima Dejanu Jevtiću (42) i Ristu Ristiću (50), zatim generalnom direktoru "Fama" Kruševljaninu Branislavu Jovanoviću (58), članu Upravnog odbora "Fama" Ljiljani Kostić (54) iz Kruševca, kao i finansijskom direktoru tog preduzeća Milici Bradić (53) iz Kruševca.\nU pritvoru su i najviši funkcioneri PZP "Beograd" i prokurista "Nibens grupe" Bora Jelić (53) iz Gusinja i Srđan Filipović (42) iz Vranja.\nProtiv njih će biti sprovedena istraga zbog sumnje da su od 2007. do 2010. godine u cilju pribavljanja imovinske koristi Đuraškoviću isplatom novca po osnovu zarada iz "Nibens grupe" i dobiti iz preduzeća "Šer korporacija", koristili privredne i poslovne strukture preduzeća koja su u njegovom direktnom ili indirektnom vlasništvu.


Više od 204 miliona dinara za obrazovanje iz pokrajinskog budžeta – SveVesti.net\nViše od 204 miliona dinara za obrazovanje iz pokrajinskog budžeta\nSekretarijat je objavio rezultate šest konkursa, po tri iz oblasti obrazovanja i iz oblasti nacionalnih manjina.\n“U oblasti obrazovanja, 26,5 miliona dinara namenjeno je osnovnim i srednjim školama za nabavku opreme, 102 miliona za regresiranje prevoza učenika srednjih škola na teritoriji Vojvodine i 20,2 miliona za programe i projekte u oblasti obrazovanja”, saopšteno je iz Sekretarijata.\nOd 20,2 miliona za programe i projekte u oblasti obrazovanja, 14,7 miliona namenjeno je za udruženja i za ustanove osnovnog i srednjeg obrazovanja i regionalne centre za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju, precizirano je u saopštenju.\nOdobreno je 3,7 miliona za realizaciju bilingvalne nastave, 1,1 milion za programe i projekte obrazovno-vaspitnih ustanova koje izdaju u zakup školski prostor i 700.000 dinara za programe i projekte u okviru predškolskog obrazovanja.\nZa konkurse iz oblasti nacionalnih manjina – nacionalnih zajednica, ove godine dodeljeno je ukupno 56 miliona dinara.\n“Očekujemo da ćemo do kraja kalendarske godine, u skladu s mogućnostima budžeta, sprovesti potpisivanje ugovora, nabavku i isporučivanje opreme, a da će programi i projekti koje ovim putem podržavamo biti realizovani”, izjavio je potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar Mihalj Njilaš.\nPrevious Kon: Škole treba da budu zatvorene do 31. maja\nNext Većini osnovaca ocene će biti zaključene do kraja maja


Kosovo: Mnoga djeca nisu mogla da prate online nastavu\nFoto: Image by Oberholster Venita from Pixabay\nTokom pandemije koronavirsa, na Kosovu je samo 57 odsto učenika iz socijalno ugroženih porodica imalo uslova da prati nastavu putem televizije i online platformi, pokazalo je istraživanje Instituta za razvoj socijalne politike.\nIstraživanje koje je danas predstavljeno u Prištni i koje je bilo usmjereno prije svega na porodice koje primaju socijalnu pomoć, pokazalo je da se ova kategorija suočila sa mnogim problemima u procesu učenja online putem koje je uvedeno nakon što su škole sredinom marta zatvorene zbog pandemije koronavirusa.\nDirektor Instituta za razvoj socijalne politike Vehbi Mujku rekao je da je njihovo istraživanje sprovedeno na 227 porodica sa socijalnom pomoći, od čega su 80 procenata Albanci i 20 procenata iz drugih nevećinskih zajednica na Kosovu.\nDvadeset četiri od ukupno 227 anketiranih domaćinstava primalaca socijalne pomoći izjavilo je da kod kuće nemaju televizor i da njihova djeca uopšte ne mogu pratiti predavanja, dok 34 procenta ispitanih porodica nema pristup internetu. Mujku je naveo da su deca romske, aškalijske i egipćanske zajednice imale značajnije probleme u nastavi.\nBesa Luža, predstavnica Fondacije Fridrić Ebert Stiftung (FES) koja je finansirala ovaj projekat, izjavila je da je kategorija sa kojom je sprovedeno istraživanje marginalizovana grupa djece koja je tokom ovog perioda imala posebne poteškoće i u nastavi i u zdravstvenim uslovima.\n“Stoga smo danas na Dan djeteta željeli da podignemo pažnju i institucija i medija i svih nas kao građana, da razmislimo kako da se pozabavimo ovom grupom, jer su većina njih porodice koje su na socijalnoj pomoći. Njih na Kosovu ne treba posmatrati kao teret ni za institucije, ni za građane, već kao grupu za koju trebamo pronaći mehanizme, politike, mjere i mogućnosti kako bismo im pomogli”, istakla je Luža.\nTags\t#kosovo\t#online nastava\t#socijalno ugroženi


xLab – Naučna rešenja dostupna danas\nXlab je platforma koja potpomaže izvođenje nastave Fakultetu tehničkih nauka, Univerziteta u Novom Sadu na predmetima:\nStudija rada i ergonomija\nProcena bezbednosti radnog mesta\nDizajn i upravljanje procesima u zdravtsvu\nXlab kao platforma podržava istraživačku delatnost studenata pri izradi: diplomskih i master radova, kao i doktorskih disertacija. Platforma takođe omogućava istraživačima saradnju sa privredom u svrhu unapređenja poslovanja različitih organizacija i pisanju naučno-stručnih radova.\nXlab pored edukacije i istraživanja, nudi niz usluga sa kojima se možete više upoznati u delu koji se odnosi na naše usluge. Pored svega navedenog tim Xlab-a omogućava i treninge i obluke iz pomenutih discpilna u edukaciji.\nU današnjem digitalnom svetu važe drugačija pravila koja nisu zaobišla ni svet biznisa koji se sve više transformiše zahvaljujući tehnologiji pod svima već poznatim nazivom – virtealna realnost (VR). Zahvaljujući tome, preduzeća sada imaju sve veće mogućnosti za postizanje konkurentske prednosti na sve zasićenijem tržištu,…


U narednoj godini u planu gradnja novih vrtića i omogućavanje više mjesta za mališane – Novosti Plus\nBanjaluka Dešavanja DRUŠTVO GRAĐEVINARSTVO Poslednje vijesti\n13 Novembra, 2019 13 Novembra, 2019 Dragana Morača\t0 Comments\nNa gradilištu budućeg vrtića u toku je izrada gornje ploče objekta, koji će zazuzimati površinu od 1.150 metara kvadratnih. “Za iznos od 550.000 KM objekat će biti izgrađen, pokriven, urađena spoljašnja stolarija i dio vode i struje. Naredne godine objekat novog vrtića biće u potpunosti završen, opremljen i stavljen u funkciju”, navodi se u saopštenju.\nPostojeći vrtić “Kolibri”, njegov južni dio, izgrađen je 2013. godine.\nTokom prošle godine otvoreni su novi vrtići u naseljima Rosulje i Obilićevo, početkom godine je proširen i stavljen u funkciju vrtić “Bubamara” u naselju Obilićevo, a nedavno je rekonstruisan i najstariji vrtić u gradu “Ježeva kućica”.\n← Šetnja izložbom najpoznatijih srpskih slikara iz kolekcije Galerije Matice srpske (VIDEO)\nModna revija pod nazivom “Baš po mjeri” biće održana 28. novembra →


Osnovano Udruženje manjinskih akcionara energetskog sektora\n26.11.2019. / 12:27\nBANJALUKA – Zaštita interesa manjinskih akcionara cilj je Udruženja manjinskih akcionara energetskog sektora koje je nedavno osnovano.\nBANJALUKA – Elektroprivreda Republike Srpske (ERS) planira izgradnju toplane i elektrane koja bi za pogonsko gorivo koristila prirodni gas što bi bio svojevrsni zaokret u dosadašnjem poslovanju zasnovanom na proizvodnji električne energije od uglja i vode.\n-Na prijedlog poslanika SNSD-a Skupština Srpske promijenila Zakon o privrednim društvima kojima se oduzima pravo nesaglasnim akcionarima da traže isplatu -Vlast promijenila zakon da spriječi „ČEZ 2“ -Tamindžija: Štitimo državu od tužbi malih akcionara BANJALUKA – Narodna skupština Republike Srpske\n22.09.2019. / 9:00\nTREBINJE – Generalni direktor preduzeća “Elektroprivreda RS” Luka Petrović najavio je juče u Trebinju da će ovo preduzeće nabaviti helikopter koji će služiti svim Hercegovcima u medicinske svrhe.\n13.08.2019. / 14:42\nBANJALUKA – Četiri proizvodna preduzeća „Elektroprivrede Republike Srpske“ planiraju do 2021. godine realizovati investicije vrijedne oko 385 miliona KM, a veći dio tih investicija finansiraće kreditima. Iz vlastitih sredstava ERS planira finansirati projekte vrijedne 102,6 miliona, a iz kredita 276\nTREBINJE – Privatna trebinjska Herceg televizija samo u ovoj godini kroz tri tendera inkasirala je preko 87.000 maraka javnog novca – iz kase Grada Trebinja, Elektroprivrede RS (ERS) i Hidroelektrana na Trebišnjici (HET). Iako su uslovi u tenderima bili kao\nFOČA – „Elektroprivreda Republike Srpske“ (ERS) formirala je novo preduzeće pod nazivom „Hidroelektrana Foča i Hidroelektrana Paunci“ koje će biti zaduženo za gradnju dvije istoimene hidroelektrane vrijednosti skoro pola milijarde KM.\n01.03.2019. / 14:38\nBANJALUKA – Investiciono – razvojna banka (IRB) Republike Srpske, nakon četiri godine ignorisanja, konačno će se naći pod lupom Narodne skupštine RS, iako tek u trećem kvartalu ove godine. Tada će se poslanici baviti i reorganizacijom „Elektroprivrede RS“, iako je\n04.02.2019. / 13:52\nBANJALUKA – Trgovanje akcijama 11 zavisnih preduzeća “Elektroprivrede Republike Srpske” (ERS) biće nastavljeno sutra na Banjalučkoj berzi nakon što je Uprava ERS-a, poslije blokade trgovanja, dostavila službeno objašnjenje o otkupu akcija malih akcionara.


Hapšenje - Srpskainfo\nUžička policija uhapsila je i drugog učesnika tuče u naselju Kapetanovina u kojoj su u noći između ponedjeljka i utorka korišćene i sekire i u kojoj su povrijeđeni braća M. D. i M. M.\nOkružno tužilaštvo u Trebinju zatražilo je određivanje jednomjesečnog pritovora Milošu Markoviću iz Trebinja, koji je osumnjičen za krivična djela teško ubistvo u pokušaju i nedozvoljenu proizvodnju i promet oružja ili ekplozivnih materija.\nFunkcioner Socijalističke partije Nebojša Lukić nakon kriminalističe obrade u policiji, prije nekoliko trenutaka predat je u nadležnost Republičkog tužilaštva, saznaje Srpskeinfo.\nPredsjednik Socijalističke partije Petar Đokić izjavio je danas da hapšenje rukovodioca u Fondu za zaštitu životne sredine Republike Srpske Nebojše Lukića, koji je i član SP-a, ne treba politizovati i da nadležni organi treba da rade svoj posao.\nSarajevska policija juče je otkrila laboratoriju za uzgoj marihuana. Akciju su izveli policijski službenici Odjeljenja za borbu protiv zloupotrebe opojnih droga Sektora kriminalističke policije Uprave policije MUP KS.\nPali u policijskoj akciji: Uhapšeno osam osoba zbog zloupotrebe službenog položaja\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Odjeljenja za borbu protiv korupcije, u saradnji sa Posebnim odjeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Nišu i policijskim službenicima PU Leskovac uhapsili su osam osoba koje se sumnjiče da su zloupotrebom položaja omogućile prodaju nelegalno pribavljene drvne mase.\nNebojša Lukić, visoki funkcioner Socijalističke partije, sa još dvije osobe je uhapšen danas u centru Banjaluke, a prema prvim informacijama, priveden je zbog korupcije, potvrđeno je za Srpskainfo.\nČOVJEKU SLOMIO VILICU Uhapšen nasilnik koji je nokautirao slučajnog prolaznika\nPortparol niške policije saopštio je da je dvadesetčetvorogodišnji S.R. iz Bele Palanke uhapšen pod sumnjom da je izvršio krivičnoi djelo nanošenje teške tjelesne povrede.\nBanjalučka policija uhapsila je juče još tri osobe, koje su učestvovale u sukobu u subotu u svadbenom salonu "Delfina" u Motikama kod Banjaluke.\nU Gradiški je policija uhapsila Branka L. (66) zbog sumnje da je šakom u nos udario Milu P. (90) i nanio mu tešku povredu, saznaje Srpskainfo.\nTrebinjska pilicija uhapsila je danas poslijepodne muškarca u centru grada, a iz policije večeras nisu saopštavali više detalja.\nU Boru su uhapšeni B. L. (36), B. J. (20) i J. Z. (22) iz tog grada zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična djela krađa i napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti.\nZbogsumnje da bi boravkom na slobodu mogao da utiče na oštećene koje još nisu ispitane, kao i da bi mogao da ponovi krivično djelo koje mu se stavlja na teret, Osnovni sud u Nišu odredio je pritvor u trajanju od 30 dana Mirku A. zbod nasilničkog ponašanje.\nNakon 10 godina: Uhapšen otac koji je oteo djecu i odveo ih na Kosovo\nAustrijska policija, poslije 10 godina, uspela je da izdejstvuje hapšenje kosovskog Albanca Šaćira M, a djecu koju je oteo i odveo na Kosovo, vraća majci u Austriju.\nBanjalučanin V.O. uhapšen zbog sumnje da je polupao dva automobila u Banjaluci, te prozor na kući oštećenog, rečeno je u PU Banjaluka.


Bivši premijer RS-a Mikerević: Niko nije vršio pritisak da usvojimo Izvještaj o Srebrenici - mojusk.ba\nNarodna skupština Republike Srpske na zahtjev predsjednika bh. entiteta RS Milorada Dodika danas razmatra Informaciju o Izvještaju Komisije o događajima u Srebrenici i oko nje u periodu od 10. do 19. jula 1995. godine. Nakon obraćanja Dodika zastupnicima se obratio i bivši premijer RS Dragan Mikerević.\nVlada RS-a, čiji je predsjednik bio Dragan Mikerević, usvojila je 2004. godine Izvještaj Komisije za Srebrenicu te je on pozvan da se obrati parlamentu kao direktni akter tih događanja, kao i članovi Vladine Komisije za istraživanje događaja u i oko Srebrenice u periodu od 10. do 19. jula 1995. godine.\nMikerević je u desetominutnom obraćanju entitetskim zastupnicima rekao da prilikom rasprave treba znati da je nivo saznanja ranije bio drugačiji nego što je to danas. Kako kaže, treba znati i da je odnos političkih snaga tada bio drugačiji i da je to bio period užurbanih priprema “desetogodišnjice dešavanja u Srebrenici”, odnosno da je u sve bila uključena međunarodna zajednica.\n“Međunarodna zajednica tada je bila involvirana u sve pore našeg društva. U takvoj situaciji RS nije mogao računati na pomoć Srbije kao što može danas”, kazao je Mikerević podsjećajući da je u tom periodu ubijen predsjednik Vlade Srbije i da su bili određeni problemi s Kosovom.\nIstakao je da Vlada RS, na čijem čelu se nalazio, nije nikako mogla da ne usvoji Izvještaj komisije o događajima u Srebrenici i oko nje u periodu od 10. do 19. jula 1995. godine. Odgovorio je i na pitanje da li je Vlada RS-a radila pod pritiskom ističući da mu nikad niko iz međunarodne zajednice nije direktno tražio da usvoji nešto pa tako ni ovaj izvještaj.\n“Svi znamo da je međunarodna zajednica pritisak vršila putem OHR-a i njihove čvrste strukture na čelu s visokim predstavnikom. Pored toga i putem glavne haške tužiteljice i PIC-a”, kazao je Mikerević navodeći da su generalno na Vladu RS-a, kao i na druge vlade, pritisak vršili brojni subjekti od međunarodne zajednice, sindikata pa sve do opozicije.\nBivši premijer RS-a rekao je da je međunarodna zajednica pritisak vršila pod izgovorom bolje saradnje s Haškim tribunalom i evropskih integracija BiH. Kako kaže, zbog reforme policijskih snaga svoj mandat je završio ostavkom, što je rezultiralo zabranom ulaska u SAD.\nPotpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Senad Bratić ranije je rekao da neće prisustvovati današnjoj sjednici, kao ni zastupnik Koalicije “Domovina” u Narodnoj skupštini RS-a Mihnet Okić, jer su postojeći Izvještaj potvrdili domaći i međunarodni sudovi.\nAhmetović pozvao OHR i Izetbegovića da reaguju zbog Dodikovog negiranja broja žrtava u Srebrenici\nSnimljen trenutak urušavanja mosta u Genovi


Sindikati imaju plan za Železaru | iNfo026.com\nNaslovna Vesti Privreda Sindikati imaju plan za Železaru\nSindikati imaju plan za Železaru\nNezavisni sindikat metalaca Srbije poslao je nadležnima nacrt akcionog plana za opstanak i razvoj Železare Smederevo. Planom sindikata predviđene su investicije između 130 i 150 miliona evra.\nKako se navodi u saopštenju, tom investicijom bi se zaokružio proizvodni asortiman fabrike i omogućilo da Železara Smederevo proizvodi čelik za projekte Beograd na vodi i gasovod Južni tok, čija realizacije se očekuje u Srbiji.\nSindikat je upitao da li Vlada treba da dozvoli da se za potrebe ta dva strateška projekta uvoze velike količine čeličnih proizvoda (profili, cevi, betonski čelik) iz Turske, Italije, Kine, Vijetnama, Koreje, kada sve može da se namiri na 50 kilometara od Beograda iz Železare Smederevo.\nPredlog akcionog plana za opstanak Železare poslat je Vladi Srbije, Skupštini Srbije i lokalnoj samoupravi u Smederevu.\nNavodi se i da je Evropska komisija usvojila Akcioni plan za evropske industrije čelika i budućnost industrije čelika koji je „osnov budućnosti privrede Evropske unije“.\nPrioritet tog dokumenta je održavanje i razvoj postojećih evropskih i nacionalnih kapaciteta proizvodnje čelika, a navodi se i da u Evropi ne postoji strukturni višak kapaciteta.\n„Srbija ima nameru da se pridruži EU i treba što pre da stvori sosptveni akcioni plan za razvoj srpske industrije čelika“, naveo je sindikat.\nDržava Srbija je početkom 2012. kupila smederevsku Železaru za jedan dolar od američkog Ju Es Stila, koji se povukao iz Srbije.\nPrethodni tekstSmederevci uterivali 19.000 evra nepostojećeg duga\nSledeći tekstTaksista 15. žrtva prelaza


Preliminarno: Turska ponovo izabrala Erdogana\nVladajuća konzervativna Stranka pravde i razvoja turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana osvojila je najviše glasova na prevremenim parlamentarnim izborima u Turskoj, pokazali su preliminarni rezultati koje je saopštila Vrhovna izborna komisija Turske.\nIzlaznost na izborima je bila 87,2 odsto građana, a na osnovu prebrojanih 51,85 odsto biračkih listića, vodi vladajuća Stranka pravde i razvoja sa osvojenim 331 mestom u parlamentu. Najjača opoziciona Republikanska narodna partija (CHP) osvojila 119 mesta u skupštini od ukupno 550 članova.\nUkupno 54 miliona građana imalo je pravo glasa na izborima za turski parlament. To je drugi put u poslednjih pet meseci da su građani Turske izašli na parlamentarne izbore, u nadi da će im oni ovog puta doneti stabilnost.\nNa junskim parlamentarnim izborima vladajuća Partija pravde i razvoja izgubila je većinu, te je predsednik Redžep Tajip Erdogan sazvao nove izbore pošto premijer Ahmet Davutoglu nije oformio koaliciju ni sa jednom od tri opozicione stranke koje su zastupljene u parlamentu.


source.ba | "Bakir Izetbegović nas prati, možda se to nekome neće dopasti, ali je to istina. Znamo doći kod drugih političara, popiti čašu hladne vode, ispričamo se i raziđemo se"\nZa Source.ba portal danas je govorio džudo trener, Branislav Crnogorac.\nRazgovarali smo o tome koliko je džudo popularan u BiH, koji su to najveći borci koji predstavljaju BiH u svijetu, te šta je potrebno da se napravi jedan kvalitetan džudo takmičar.\nBilo je govora o uslovima za džudiste u BiH, novcu koji baš i ne dolazi od države, ko sportašima pomaže, a ko ne, te smo razgovarali o tome imamo li neke nove Larise Cerić na vidiku.\nU nastavku pogledajte cijeli intervju sa Branislavom Crnogorcem.\nTagovi: Larisa CericDzudoBranislav CrnogoracBiHIntervjuSportBakir Izetbegovic


UZBUNA U VATIKANU: Egzorcisti rade na tome da papa Franja nestane, njegovu smrt "dogovaraju" sa đavolom! • HAPPYTV.RS\nUZBUNA U VATIKANU: Egzorcisti rade na tome da papa Franja nestane, njegovu smrt "dogovaraju" sa đavolom!\nOni se, kako prenose pojedini mediji, ne žele papu Franju koji, kako smatraju, nastoji da modernizuje Crkvu.\nDe Oliveira je u Rim došao 1960-ih da bi protestvovao protiv sazivanja Drugog vatikanskog sabora, s kojim je počela era pokušaja Katoličke crkve da se modernizuje. On je još tada govorio da je to "trenutak u istoriji koji je tužan kao i onaj kad je Isus umro" i počeo propagandu sa sličnim stavovima. Iza njega je navodno ostao kult sledbenika, katoličkih egzorcista u Brazilu, koji ga posebnim kanalima kontaktiraju i poštuju.\n"Sam de Oliveira je bio u paktu sa đavolom. Tako barem veruju njegovi sledbenici, koji tvrde da njihov preminuli "vođa" utiče na stvari poput klimatskih promena, ali i da radi na tome da umre papa Franjo".\nDruga je grupa poznata kao 'Heralds of the Gospel', koju je osnovao monsinjor Skonjamiljio Slá Dias, i predstavljaju kult obožavanja.\nRade to tako da, umesto da isteruju đavola iz ljudi kao egzorcisti, oni ga pokušavaju pozvati u ljude da bi preko njih mogli da stupe u kontakt s njim.\nOvakav način poštovanja đavola postao je problem za Crkvu, koja je prema pisanju Daily Beasta započela istragu nad ovim kultom, piše Barbe Laca Nado, posebno jer im navodi o tome da žele da se 'reše' pape Franje i da predstavljaju bezbednosnu pretnju.


Devizne rezerve Srbije porasle u julu za 300 mil. € › Made-in-Germany.rs\nNa kraju jula ove godine devizne rezerve Narodne banke Srbije (NBS) dostigle su nivo od 10,6 milijardi eura, i u odnosu na kraj juna, veće su za oko 300 miliona eura.\nJulskim deviznim rezervama obezbeđuje se pokrivenost novčane mase (M1) od 290 posto i oko sedam meseci uvoza roba i usluga. Najveći devizni priliv ostvaren je po osnovu intervencija NBS na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 230 miliona eura. Ostali veći prilivi ostvareni su po osnovu prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije (RS) denominovanih u eurima na domaćem finansijskom tržištu u iznosu od 145,4 miliona eura, korišćenja kredita i donacija u iznosu od 38,1 milion eura, dok je neto priliv po osnovu devizne obavezne rezerve iznosio 17,2 miliona eura, saopštila je NBS.\nVeći odlivi deviznih rezervi bili su po osnovu isplate dospelih hartija od vrednosti RS denominovanih u eurima u iznosu od 52,3 miliona, kao i izmirivanja obaveza RS prema inokreditorima od 47,5 miliona eura. Ostali veći odlivi realizovani su po osnovu servisiranja stare devizne štednje u iznosu od 31,1 milion eura i otplate duga Međunarodnom monetarnom fondu (MMF), koji je iznosio 7,4 miliona eura na ime iskorišćenih sredstava u okviru stand-by aranžmana iz 2009. godine.\nNa kraju jula neto devizne rezerve Srbije iznosile su 8,4 milijarde eura. To su ukupne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve, kao i umanjene za sredstva povučena od MMF-a u okviru aranžmana zaključenog 2009. godine, objašnjavaju u centralnoj banci.\nJulski obim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu iznosio je 530,1 milion eura, ili za 201 milion eura manji nego u prethodnom mesecu. U prvih sedam meseci ove godine u međubankarskoj trgovini realizovano je 4,96 milijardi eura.\nDinar je u julu nominalno aprecirao prema evru za 0,4 procenta, zbog čega je NBS intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 230 miliona eura kako bi ublažila preterane dnevne oscilacije kursa.


RTS :: Đorđević u Belorusiji o unapređenju saradnje\nDruštvo Đorđević u Belorusiji o unapređenju saradnje\nsubota, 20. maj 2017, 15:56 -> 16:00\nĐorđević u Belorusiji o unapređenju saradnje\nMinistar odbrane Zoran Đorđević, koji boravi u službenoj poseti Republici Belorusiji, razgovarao je u Minsku o unapređenju vojne saradnje sa ministrom odbrane Belorusije general-potpukovnikom Andrejem Aleksejevičem Ravkovim.\nDvojica ministara razgovarali su posebno o unapređenju saradnje u vojnoekonomskoj i vojnotehničkoj oblasti i podržali mogućnost saradnje kompanija odbrambenih industrija kao i zajednički nastup u izvozu naoružanja i vojne opreme i tehnologija na treća tržišta.\nĐorđević i Ravkov konstatovali su da je potpisivanje Sporazuma o vojnotehničkoj saradnji između dve vlade stvorilo formalno-pravni okvir za dalju konkretizaciju saradnje odbrambenih industrija, a pre svega za formiranje i rad Zajedničke komisije za vojnotehničku saradnju.\nMinistar Đorđević je naglasio da Srbija, u skladu sa svojom politikom vojne neutralnosti, sa NATO ostvaruje saradnju u okviru Programa Partnerstvo za mir baš kao i Belorusija, bez aspiracija za punopravnim članstvom, ali da istovremeno nastoji da unapredi partnerske odnose i sa članicama ODKB, a posebno sa Belorusijom i Rusijom.\nSa željom da saradnja bude podignuta na viši nivo, Srbija uzima aktivno učešće u vežbi "Neraskidivo bratstvo 2017" koja će biti održana u Kazahstanu, potvrdio je Đorđević.\nOn je i zahvalio na principijelnoj podršci Belorusije teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije, kao i našim naporima da političkim sredstvima rešimo sva otvorena pitanja na Kosovu i Metohiji, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nO operacionalizaciji vojnotehničke i vojnoekonomske saradnje bilo je reči i na sastanku sa predstavnicima Državnog vojno-industrijskog komiteta Belorusije.\nImajući u vidu razvijene remontne kapacitete za održavanje sredstava naoružanja i vojne opreme ruskog porekla, kao i kapacitete za proizvodnju naoružanja i vojne opreme, ministar Đorđević je istakao da je Belorusija za nas perspektivan i važan partner u toj oblasti, navodi se u saospštenju.\nMinistar odbrane Zoran Đorđević prisustvovao je i otvaranju sajma naoružanja i vojne opreme "MILEKS 2017" i obišao postavke sajma.\nDačić: Dvoje državljana Srbije sa kruzera zaraženo koronavirusom\nLončar: Zbog koronavirusa u Srbiji apsolutno nema mesta za paniku\nLončar: Zdravstveni sistem spreman za koronavirus\nVremeplov (25. februar 2020)\nŠarčević: Predviđeno da 95 odsto dece bude obuhvaćeno predškolskim obrazovanjem\n17° C 15° C 19° C 19° C 17° C 9° C\nMoze Влаховић: Србија може да дуплира БДП за десет година\nItalijani Vučić sa direktorom SZO za Evropu: Od koronavirusa opasnije širenje panike i lažnih vesti\nPa evo Први случај коронавируса потврђен у Хрватској


Vesić: Građevinari gde ste, da ste hteo bih da znam - Ekonomske Vesti\nVesić: Građevinari gde ste, da ste hteo bih da znam\n16. sep. 2015 Andrija Matić 0 Comments Beograd, Goran Vesić, građevinari\nGradski menadžer Goran Vesić pozvao je domaće građevinske kompanije da aktivnije učestvuju na tenderima koje raspisuje Grad Beograd jer se dešava da se na tender za koji je obezbeđen novac za finansiranje radova ne javi nijedna kompanija.\n„Grad Beograd poziva sve građevinske kompanije, kao i one koje se bave projektovanjem da pažljivo prate tendere koje objavljujemo, kako bi ravnopravno učestvovale u procesu dobijanja poslova. Zvuči paradoksalno, ali u vreme kada se građevinske kompanije, posebno domaće, žale da nemaju dovoljno posla, na nekoliko tendera Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju Grada Beograda niko se nije javio“, rekao je Vesić.\n„Ovaj posao probijanja železničkog nasipa nije nepoznat domaćoj građevinskoj operativi jer je na istoj železničkoj pruzi, na ukrštanju sa Ulicom Jurija Gagarina, pre šest godina uspešno izgrađeno 200 metara železničkog mosta sa izmeštanjem kontaktne mreže i sve to bez dužih prekida u saobraćaju. Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Grada Beograda je i tada, kao i sada, obezbedila sve uslove građevincima i ugovorom uredila odnose sa Železnicama Srbije, koje su red vožnje prilagodile izvođenju radova“, istakao je gradski menadžer.\n„Spajanje Bulevara umetnosti i Bulevara Crvene armije važno je za građane Novog Beograda jer će olakšati odvijanje saobraćaja. Zato je Grad izdvojio novac da se ovaj posao završi“, rekao je Vesić i dodao da je potrebno izvršiti podbušivanje železničke pruge betonskim elementima, zameniti deo železničkih koloseka i kontaktne mreže i povezati postojeće saobraćajnice i kompletnu infrastrukturu.\nI pored toga što probijanje železničkog nasipa dosta znači za okolnu saobraćajnu mrežu Novog Beograda, odlaganje ovog tendera, ako se zaista ne javi nijedna zainteresovana kompanija, neće uticati da Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Grada Beograda uspešno realizuje druga dva posla – izgradnju nastavka pristupnih puteva Mostu na Adi i proširenje Tošinog bunara, rekao je Vesić.\n← I Brazil udario po štednji\nOd 1. oktobra gas jeftiniji za 9,3% →\nRadno vreme prodavnica danas minimum do 18 časova\n6. jan. 2015 Ekonomske Vesti Komentari su isključeni na Radno vreme prodavnica danas minimum do 18 časova\nBeograde, sapleti me!\n4. sep. 2015 Luka Matić 0


Da li porođaj mora da boli? Zbog čega je važna psihofizička priprema trudnica - Životni stil\nNaslovnica Porodica Da li porođaj mora da boli? Zbog čega je važna psihofizička priprema...\nDa li porođaj mora da boli? Zbog čega je važna psihofizička priprema trudnica\nZbog čega se žene plaše porođaja i kako da se oslobode tog straha, objašnjava Snežana Milanović, visoki strukovni terapeut.\nPorođaj kao prirodan proces, koji predstavlja jednu od fizioloških funkcija organizma, trebalo bi da bude bezbolan. Međutim, on se u razvijenim društvima poistovećuje sa bolom (“porođajne muke”). Tako ga doživljavaju žene, ali i ostali “učesnici u porođaju” – sa jedne strane partner, roditelji i prijatelji trudnice, a sa druge strane – pojedini zdravstveni radnici.\nTakvo shvatanje je uslovilo da se razvije čitava industrija lekova, aparata i preparata za obezboljavanje porođaja. Pritom se često zaboravlja na bebu, koja neminovno trpi određene posledice. Jer, medikamenti uneti u organizam – dospevaju do posteljice i nepovoljno deluju na plod, istovremeno menjajući prirodni mehanizam porođaja.\nKako priprema za porođaj pomaže u borbi protiv straha?\nPravilna i blagovremeno sprovedena edukacija trudnica može da pomogne u prevazilaženju straha od porođaja i porođajnih bolova. Kada se upozna sa fiziologijom trudnoće i mehanizmom porođaja, nastankom kontrakcija, njihovom ulogom u porođaju i načinima savladavanja, žena dobija samopouzdanje koje joj pomaže da porođaj doživi kao prijatno iskustvo, a ne kao neminovnu patnju i bol. Sa psihofizičkom pripremom za porođaj, trudnice započinju od 24. nedelje trudnoće, obavezno uz saglasnost lekara nakon obavljenog pregleda. To podrazumeva da je grlić čvrst i zatvoren i da nema kontrakcija. U protivnom, ako nije indikovano strogo mirovanje, trudnica se ne uključuje u fizički program vežbi, već samo u vežbe disanja i relaksacije. U teorijskom delu se prolazi tok porođaja od momenta kada započne, pa do rađanja bebe.\nKoliko često se ide na pripremu?\nDo 34. nedelje, pripreme se sprovode dva puta nedeljno, a od tada do porođaja – tri puta u toku sedmice. Nakon navršene 36. nedelje, započinje se sa vežbama napinjanja, koje će omogućiti rađanje bebe bez zastoja u porođajnom kanalu. U nekim ustanovama, praksa je da se u sklopu psihofizičke pripreme obiđu porodilište i boksovi sa bebama, kako bi trudnice bile što opuštenije kada dođu na porođaj – pošto već znaju kako tamo izgleda. Nekada na izgled banalne informacije, kao što su gde će da drže stvari koje ponesu ili da li će videti medicinsko osoblje dok leže na stolu – mogu znatno da utiču na osećaj sigurnosti. Poznavanje procedura pripreme (pregled, klizma, brijanje) i rutinskih intervencija (dodavanje lekova, prokidanje vodenjaka, epiziotomija) će obezbediti bolju saradnju porodilje, što skraćuje vreme trajanja porođaja, pa time psihofizička priprema ima i preventivni karakter.\nDa li i tate moraju da prođu kroz pripremu za porođaj?\nSve veći broj budućih očeva želi da prisustvuje rođenju deteta. Ukoliko je žena saglasna, to je sigurno jedno od najlepših iskustava, koje će oboje da pamte čitavog života. Naravno, želja budućeg oca nije dovoljna, potrebno je da se i on pripremi. Naime, u okviru psihofizičke pripreme za porođaj, održavaju se posebni časovi za parove – koji dobijaju potrebne informacije o neophodnoj proceduri kroz koju prolaze. Za muškarce su obavezni laboratorijski pregledi, koje treba da urade nekoliko nedelja pre termina porođaja. Kada uđu u bolnicu, sledi privremeno odvajanje – dok je žena u prostoru za pripremu. Tada se muškarac presvlači, a tokom porođaja su u posebnoj prostoriji, van boksova gde su ostale porodilje.\nNajvažnija stvar koju muškarac treba da nauči na psihofizičkoj pripremi jeste kako da pruži ženi podršku tokom porođaja. Mora da zna šta je njoj tada potrebno, na koji način da je bodri kada naiđe kriza, kako da je masira kada naiđu jake kontrakcije. U stvari, često je dovoljno da je samo drži za ruku. Osećanje da mogu da budu od velike pomoći, većinu muškaraca opredeli da prisustvuje porođaju. Jedan mali broj budućih tata nakon obilaska porodilišta odustane od prvobitne namere, što je mnogo bolje nego da se to dogodi neposredno pred odlazak u bolnicu, ili tokom samog porođaja.\nŠta se radi na časovima PFP?\nPsihofizičku pripremu za porođaj, koju trudnice mogu da pohađaju u našim zdravstvenim ustanovama, čini sistem vežbi:\n– poboljšanja fizičke kondicije\n– pravilnog disanja – radi povećanja kapaciteta pluća\n– ovladavanja posebnim tehnikama disanja i usmeravanja pažnje za obezboljavanje kontrakcija\n– zauzimanja određenih položaja – kojima se ublažava bol i smanjuje pritisak na matericu tokom porođaja\n– relaksacije, odnosno upravljanja sopstvenim telom, radi što efikasnijeg opuštanja\n– tehnike napinjanja, kojom se uspešno završava porođaj\nŠta ćete sve naučiti na PFP?\nTrudnice dobijaju važne informacije kako bi što aktivnije sarađivale tokom porođaja, a to su:\n– koji je pravi trenutak za polazak u porodilište\n– kako razlikovati prave porođajne kontrakcije od “pripremnih”\n– u kojoj fazi porođaja se nalaze\n– kroz koje procedure će proći u porodilištu\n– kako da olakšaju sebi i pomognu bebi\nKoje trudnice ne mogu da ide na pripremu?\nNažalost, trudnice sa visokorizičnom trudnoćom moraju da leže kod kuće ili u bolnici, što znači da ne mogu da idu na časove psihofizičke pripreme za porođaj. Međutim, i one se vrlo često porađaju prirodno, jer održavana trudnoća ne znači da porođaj mora da se završi carskim rezom. Zbog toga bi trebalo da se na vreme informišu o toku porođaja, fazama kroz koje će proći, neophodnim intervencijama lekara i babica, prostoru u kome će se porađati… To mogu da učine uz pomoć literature, interneta…\nPrethodni članakEvo na koje delove tela NIKAKO ne treba stavljati PARFEM\nNaredni članakZašto je važno da djeci pokazujete koliko ih volite?


“Prebijanje” dugova smanjilo nelikvidnost | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nBy Vladimir Blagojevic 14. децембра 2020. Aktuelnosti No Comments\nPrivrednici i javni sektor u Republici Srpskoj imaju još jednu šansu do kraja godine da kompenzuju obaveze i potraživanja, a na svim dosadašnjim multilateralnim kompenzacijama “prebijeno” je ukupno 918,7 miliona maraka.\nPrema podacima Banjalučke berze u toku ove godine privrednici i javni sektor rasteretili su se za 138,4 miliona maraka obaveza i potraživanja. Šansu da taj iznos bude značajnije uvećan imaju na posljednjoj ovogodišnjoj multilateralnoj kompenzaciji koja je zakazana za sutra. Učesnici mogu da prijave obaveze dospjele do 1. decembra ove godine, a kompenzacija će biti sprovedena u 15 časova.\n– Učesnici mogu prijavljivati obaveze i prema privrednim subjektima iz FBiH koji su registrovani u sistemu – navedeno je na internet stranici Banjalučke berze.\nPredsjednik Područne privredne komore Doboj Radovan Pazurević rekao je za “Glas Srpske” da bi bilo dobro da nikada nije postojala potreba za pokretanjem multilateralne kompenzacije.\n– Zbog nedostatka finansijske kondicije dolazi do gomilanja dugova. Na jednoj strani je priliv novca, dohodak preduzeća, a na drugoj rashodi, odnosno obaveze koje treba da izmirite, kada se u tom segmentu izgubi balans dolazi do raskoraka i potrebe za kompenzovanjem obaveza i potraživanja – rekao je Pazurević.\nOn je istakao da je zahvaljujući kompenzacijama djelimično smanjena nelikvidnost kao jedan od gorućih problema privrede.\nPredsjednik Saveza opština i gradova RS Ljubiša Ćosić rekao je da se ovaj finansijski mehanizam naplate dugovanja i potraživanja pokazao veoma efikasnim i uspješnim.\n– “Prebijanje” obaveza i potraživanja među pravnim subjektima, među kojima su često jedinice lokalne samouprave, ubrzalo je gotovinske tokove i omogućilo učesnicima da naplate svoja potraživanja i da kompenzuju određena dugovanja – rekao je Ćosić. Naglasio je da očekuje da će Banjalučka berza kao posrednik u ovom procesu nastaviti da organizuje cesije te dodao da bi bilo dobro da se rasterećenje obaveza i potraživanja organizuje češće tokom godine.\nĆosić je istakao da efikasnost korišćenja ovog oblika poravnanja zavisi od intenziteta prijavljivanja obaveza i potraživanja.


Dan planete Zemlje obeležen u “Terapijskom vrtu” na Adi ciganliji | Centar za smeštaj i dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju Beograd\nPočetna » Vesti » Dan planete Zemlje obeležen u “Terapijskom vrtu” na Adi ciganliji\nDan planete Zemlje obeležen u “Terapijskom vrtu” na Adi ciganliji\n22. Aprila, sadnjom novih sadnica u Terapijskom vrtu obeležen je dan planete Zemlje. Akciju su organizovali grad Beograd i DB Čukarica, a više od sto sadnica donirala je „International Finance Corporation”. Korisnicima čukaričkog Dnevnog boravka u sadnji su pomagali učenici Gimnazije „Ruđer Bošković,” studenti Šumarskog fakulteta, korisnici drugih boravaka Centra, brojni donatori i prijatelji Ustanove, predstavnici JP „Ada ciganlija“ i rukovodstvo Centra.\nTerapijski vrt su pre četiri godine po ideji stručnjaka Centra, zajedničkim snagama uredili Sekretarijat za socijalnu zaštitu i JP „Ada Ciganlija” i tako ponudili novi vid tretmana u sistemu socijalne zaštite.\nČlan Gradskog veća Darko Božić prisustvovao je danas akciji sađenja u Terapijskom vrtu na Adi Ciganliji povodom obeležavanja Dana planete Zemlje\n“Današnjom akcijom poručujemo svim Beograđanima da čuvaju zelene površine i parkove, jer su oni „pluća” našeg grada i prijatan ambijent za opuštanje. Ona pokazuje i da je inkluzija u Beogradu podržana sa svih strana, a grad je pozvao sve socijalno odgovorne kompanije da se u nju uključe Naš zadatak je da afirmišemo ovakve manifestacije i donosimo sistemska rešenja koja će osobama sa invaliditetom omogućiti da oblikuju i izražavaju svoje osnovne razvojne potrebe i posebne interese – rekao je Božić.\n“Hortikulturna terapija je u svetu priznat vid terapije koji izuzetno pomaže ne samo deci sa smetnjama u razvoju već i u lečenju bolesti zavisnosti i mnogim drugim slučajevima. Bavljenje biljem oplemenjuje, opušta i dovodi do toga da se ljudi dobro osećaju i žive zajedno sa prirodom. Ovo je početak sezone akcija koje će deci i omladini ometenoj u razvoju biti prilika da budu dobrodošli i prihvaćeni gde god se pojave,” istakla je Gordana Štetin, rukovodilac DB Čukarica.\nMilan Ilić, izvršni direktor JP „Ada Ciganlija”, podsetio je da ovo preduzeće već godinama podržava projekte čiji je osnovni cilj zaštita životne sredine, a sa njihovim intenzivnijim organizovanjem povećava se i svest posetilaca Ade o značaju zelenila i čiste okoline za život Beograda.


Potpisivanjem "Evropskog partnerstva", Narodno pozorište, Sarajevska filharmonija i Nacionalni park Una postaju kolektivni članovi i partneri "Foruma za poslovno lobiranje/opštedruštveni dijalog u BiH", s pravom punopravnog odlučivanja u Evropskom pokretu u BiH.\nKako je istaknuo predsjednik Evropskog pokreta u BiH Predrag Praštalo, na ovaj način, Evropski pokret u BiH započinje transparentan proces uključenja istaknutih društvenih djelatnika u rukovodeće organe organizacije, s ciljem osnaženja "proevropskog" lobija u procesu EU integracija naše zemlje.\n- Ideja je da objedinimo što više subjekata iz različitih polja djelovanja u BiH, s kojima ćemo sudjelovati u različitim projektima, kako bismo objedinili sve naše društvene kapacitete. Želimo objediniti sve društvene sfere pod jednu evropsku kapu, proevropski lobi, koji je na žalost u stagnaciji jer BiH nema određen datum kada bi mogla dobiti kandidatski status za EU. Bitno je da svi pokažemo da u BiH radimo i želimo napredak i dobivanje statusa kandidata za ulazak u EU – rekao je Praštalo.\nIz Evropskog pokreta u BiH ističu da zemlja i društvo koji pretendiraju da u dogledno vrijeme postanu punopravne članice EU, između ostalog, moraju imati razvijenu kulturnu i turistički odgovornu, osvješćenu zajednicu i kritičnu masu, pošto Evropska unija ogroman značaj pridaje upravo ovim oblastima.\nEvropski pokret je prepoznao Narodno pozorište Sarajevo, Sarajevsku filharmoniju i Nacionalni park Una kao lidere i predvodnike naprednih kulturnih i turističkih aktivnosti i projekata, koji se već sada s punim pravom i stručnim kapacitetima mogu mjeriti sa sličnim institucijama širom Evrope, te na taj način ujedno biti više nego dostojan i ponosan predstavnik naše društvene zajednice.


Situacija u Nišu stabilna, do sada vakcinisano 85 odsto lekara - JUGPRESS\nKada se radi o epidemiji korona virusa situacija u Nišu je stabilna, kaže profesor dr Zoran Perišić, direktor UKC Niš. U bolnici u Kruševcu je trenutno 37 pacijenata dok ih je juče bilo dvoje novozaraženih.\n“Klinički slučajevi su lakši nego u slučaju prethodnih talasa. Inače, bolnicu u Kruševcu pune pacijenti iz ostalih gradova u Srbiji, ali ne i pacijneti iz Niša”, kazao je Perišić.\nOn je kazao da su juče vakcinisana 43 zdravstvena radnika, a pre nekoliko dana i po 60 do 70 dnevno.\n“Da smo se tim tempom vakcinisali davno bismo bili na sto posto vakcinisanih zdravstvenih radnika.U Univerzitetskom kliničkom centru u Nišu najviše je vakcinisanih među lekarima, 85 odsto, a kada se radi o medicinskim sestrama i nemedicinskom osoblju taj procenat je 65 do 70 posto. Nadam se da će ove brojke nastaviti da rastu, a inače sam zagovornik obavezne vakcinacije za zdravstvene radnike”, kazao je Perišić.\nU Univerziteskom kliničkom centru u Nišu, u novoj zgradi, za sada nije u funkciji samo četvrti sprat.\n“Prilikom korišćenja ovog sprata u KOVID-u nastala su oštećenja koja se sada saniraju. Obnovljena je betonska košuljica, čekamo da se izliju podovi u narednih nekoliko dana i onda će sprat početi da se koristi. Jedno krilo za neurologiju, drugo za pulmologiju”, kazao je Perišić.


Grad Novi Pazar - LAP za Novi Pazar – instrument za suzbijanje korupcije i mehanizam preventivnog delovanja\nLokalni antikorupcijski plan za Grad Novi Pazar usvojen na gradskoj Skupštini deo je zajedničkog projekta koji su realizovali Transparentnost Srbije i lokalna samouprava. Ovim povodom u Novom Pazaru je održana konferencija za medije, a nakon toga i obuka za članove Lokalnog antikorupcijskog foruma, čija je uloga da prati efikasnost primene antikorupcijskih mera definisanih dokumentom.\nLAP Novog Pazara sastoji se iz 120 mera kojima je obuhvaćeno 16 različitih oblasti i prema rečima načelnika Gradske uprave za izvorne i poverene poslove Džemila Divanefendića, značaj realizovanog projekta je višestruk.\n„Sem što nam je cilj da unapredimo efikasnost Uprave i rad učinimo što transparentnijim, te pojavu korupcije kao jedne od najvećih slabosti modernog društva svedemo na najmanju meru, želeli smo da uspostavimo i kvalitetan mehanizam preventivnog delovanja ka tom cilju. Izradom i usvajanjem LAP-a završili smo tek manji deo posla a ozbiljan rad, u vidu primene, tek predstoji“, rekao je načelnik GU.\nPredstavnik organizacije Transparentnost Srbija Zlatko Minić kazao je pred novinarima da je Novi Pazar u pogledu ozbiljnosti pristupa izradi LAP-a primer dobre prakse, ali i da su članove LAF-a odabrani izuzetni kandidati.\n„Veliki deo mera se odnosi na usvajanje normativnih akata, ali i na njihovu primenu, što može biti i deo obaveze članova LAF-a ali i celokupne javnosti. Podsećam vas da je izbor za LAF dao mogućnost da se prijavi mnogo zainteresovanih i verujem da su odlukom komisije odabrani ljudi koji će ozbiljno raditi svo posao“, kazao je Minić, ističući da saranja organizacije koju on predstavlja i Grada Novog Pazara traje od 2016. godine, te da će u perspektivi biti nastavljena.


Djukanović do subote da podnese ostavku\nBeta 19. oktobra 2015. 11:15\nU Podgorici je od jutros mirno, posle jučerašnjeg protesta opozicije obeleženog incidentima.\nTenzije su kulminirale na sinoćenjem okupljanju pristalica opozicioniog Demokratskog fronta, na kome je predsednik Nove srpske demokratije Andrija Mandić zatražio da crnogorski premijer Milo Đukanović do subote podnese ostavku.\nDanašnja Pobjeda objavila je detalje pisma koje je lider NSD Andrija Mandić poslao diplomatskim predstavništvima zemalja članica NATO, u kome se upozorava na posledice poziva Crnoj Gori da pristupi Severnoatlantskom savezu.\n„Ukoliko se, ipak, vlade vaših zemalja odluče da postupak učlanjenja Crne Gore u NATO sprovedu sa nelegitimnom Vladom, bez uključenja stvarne volje građana, to će značiti samo jedno – da ste još jednom prenebregli ono za šta se formalno zalažete“, naveo je Mandić u pismu.\nVladajuća Demokratska partija socijalista i još neke političke sranke su ranije više puta ocenile da su protesti DF „antidemokratski, antinatovski i anticivilizacijski“.\nCrnogorska policija je u subotu rano ujutro uklonila šatore i govorničku binu sa Bulevara svetog Petra Cetinjskog u centru Podgorice, čime je, posle tri sedmice, uspostavljen saobraćaj u toj ulici.\nU neredima, u subotu i nedelju, povređeno je više policajaca koje su, kako je saopšteno, demonstranti gađali kamenicama. Ministar unutrašnjih poslova Crne Gore Raško Konjević je poručio da policija neće dozvoliti da se napadaju njeni pripadnici.\nPovređenih je bilo i među demonstrantima.\nSkupština Crne Gore će, prema najavama, u utorak raspravljati o političkim prilikama u zemlji, ali nije izvesno da li će doći poslanici DF, odnosno, njegove dve članice NSD i Pokret za promene, jer oni već duže bojkotuju rad parlamenta.\nAmerička ambasada, delegacija Evropske unije u Podgorici i Misija OEBS-a pozvale su na smirivanje situacije i potrebu političkog dijaloga, bez upotrebe sile sa bilo koje strane.\nProtesti opozicije su počeli 27. septembra.


Agrobiznis centar za ruralni razvoj i razvoj poljoprivredne proizvodnje (Agrobiznis centar) osnovan je u okviru mera populacione politike koje su bile planirane za 2019. godinu, sa osnovnim zadatkom da pomogne mladim poljoprivrednim proizvođačima da pokrenu, osnaže i prošire svoj biznis, bilo putem saveta, bilo putem direktnih subvencija.\nGradonačelnica Sombora Dušanka Golubović prilikom posete Argobiznis centu, u četvrtak 28. maja, istakla je da je cilj ovog centra da pruži dobru i kvalitetnu podršku, kako mladim bračnim parovima, tako i parovima koji u seoskim domaćinstvima obavljaju poljoprivrednu delatnost, da kroz mere koje Agrobiznis centar promoviše ostvare bilo dodatne, bilo osnovne prihode za život.\n„Imali smo već i jedan konkurs na kome smo dodelili prva podsticajna sredstva i možemo da kažemo da je odziv naših sugrađana bio i izvan očekivanog i videli smo da zapravo ove mere imaju itekako smisla i potrebe, da je bilo mnogo dobrih i kvalitetnih ideja i da ovu podršku treba i nastaviti i proširiti više. Svakako da smo za ovu godinu planirali i nova sredstva čija raspodela je upravo u toku. Konkurs je raspisan i ovom prilikom želim da afirmišem sve one koji imaju kvalitetne ideje da se prijave. Tokom ove godine planirano je i istraživanje na temu, pre svega, prikazanih potreba, rezultata i efekata koje su ove mere ostvarile, kako sa prvog, tako i sa drugog konkursa, kako bi kasnije još kvalitetnije mogli naše mere da usmerimo upravo prema malim proizvođačima, prema mladima koji žele da se bave poljoprivredom, i da im na adekvatan način nastavimo podršku i podstaknemo i neke druge proizvodnje koje možda do sada ovim konkursima nismo prepoznali“ izjavila je gradonačelnica.\nTehnički sekretar Agrobiznis centra Milica Radin rekla je ovaj centar pomaže i ljudima koji tek počinju da se bave poljoprivredom da otvore svoje gazdinstvo, da konkurišu na razne konkurse, isto kao i već osnovanim proizvodnjama.\n„Mi, pre svega pomažemo ljudima u kreiranju i proširenju njihove poljoprivredne proizvodnje. Kao što mi dajemo subvencije, tako postoje razni fondovi na kojima oni mogu da apliciraju, a mi takođe možemo da im pomognemo oko kreiranja biznis planova i u prikupljanju dokumentacije“ rekla je Milica Radin.\nAgrobiznis centar se nalazi u ulici Laze Kostića broj 5 u Somboru i otvoren je svakog radnog dana od 8 do 15 časova, a zainteresovani mogu da se informišu i putem sajta agrobizniscentar.rs gde se objavljuju konkursi i aktuelnosti.


Ауто-пут „Милош Велики“ пуштен у саобраћај – Grad Užice\nAuto-put "Miloš Veliki" pušten u saobraćaj\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović prisustvovala je juče, zajedno sa predsednikom Republike Aleksandrom Vučićem, otvaranju auto-puta „Miloš Veliki“ na deonici od Obrenovca do Ljiga.\nLjig, 18. avgusta 2019.- Sleva nadesno: Bivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić, predsednik Pokrajinske vlade Vojvodine Igor Mirović, lider crnogorskog opozicionog Demokratskog fronta Andrija Mandić, srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik, predsednik Srbije Aleksandar Vučić, potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović, ambasadorka Kine u Srbiji Čen Bo i potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić na svečanom otvaranju autoputa „Miloš veliki“.\nVučić je nakon dolaska na naplatnu rampu Obrenovac na auto-putu „Miloš Veliki“, gde mu je simbolično uručena naplatna kartica sa brojem 001, poručio da je novi auto-put na ponos cele Srbije i da sve što se gradi ima za cilj spajanje srpskog naroda. On je izrazio zadovoljstvo zbog toga što su na otvaranje auto-puta „Miloš Veliki“ doputovali srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik i predstavnik srpskog naroda u Crnoj Gori Andrija Mandić.\n„Ovo što radimo, radimo da bismo se spojili sa braćom u Crnoj Gori. Veoma je važno ovo što smo radili i to je za ponos cele zemlje“, ponovio je predsednik i napomenuo da će u naredna četiri meseca postojati „čep“ na Ostružnici i u Bariču, ali da će se, nakon 18. decembra, pre Svetog Nikole, otvoriti put do Surčina. On je rekao da je video petlju koja se gradi i da ćemo na tom putu imati i jedan najlepši i najmonumentalniji most preko Save i Kolubare, i objasnio da će to suštinski biti auto-put Beograd–Čačak. Predsednik Srbije je najavio i izgradnju Šumadijskog auto-puta, koji će nositi ime „Vožd Karađorđe“ i povezati severnu i centralnu Šumadiju.\nVučić je ponovio da je ponosan na to što novi auto-put nosi naziv po Milošu Obrenoviću, koji je, kako je istakao, uradio mnogo za našu zemlju – ostavio slobodnu Srbiju, prvi Ustav, škole, muzeje. On je podsetio na to da je Miloš Obrenović nakon propasti Prvog srpskog ustanka ostao uz svoj narod, podigao Drugi srpski ustanak, doneo prvi Ustav – Sretenjski ustav, a osim toga, iako nepismen, ostavio je škole, muzeje i slično.\nGovoreći o novom auto-putu, predsednik je rekao da je zadovoljan i zahvalan ljudima koji su radili na tome da taj put doživi finalizaciju – Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Ministarstvu finansija, kao i celoj Vladi Srbije na čelu sa premijerkom Anom Brnabić. On je istakao da je izgradnja puteva tek početak i najavio da će 15. oktobra biti otvoren istočni krak Koridora 10, od Niša do Dimitrovgrada, odnosno do Gradine. To je veliki deo, važan za istok Srbije i tranzit, za privlačenje Turaka, Bugara i svih ostalih iz sveta da idu tim putem. Borimo se sa Rumunima i Bugarima za turiste i putnike, ukazao je Vučić.\nPredsednik je podsetio na to da je danas sa kineskim investitorima održan dobar sastanak i da je potpisan Ugovor za izgradnju deonice Novi Beograd–Surčin, koji će prolaziti pored Nacionalnog stadiona i čija izgradnja počinje sledeće godine.\nSledeće nedelje, kako je naveo, počinje izgradnja auto-puta prema Bosni i Hercegovini, koji će raditi turske kompanije, a do kraja septembra očekuje se početak radova na izgradnji Moravskog koridora, koji će biti veza između Koridora 10 i Koridora 11.\nDo marta sledeće godine biće završen put Batočina–Kragujevac, čime će Kragujevac biti spojen sa auto-putem „Miloš Veliki“, rekao je Vučić i dodao da ostaje izgradnja auto-puta Beograd–Zrenjanin, za šta su kineske kompanije pokazale interesovanje.\nZatim ćemo raditi Fruškogorski koridor sa mostom preko Kovina, kao i put od Rume do Šapca i od Šapca do Loznice, put od Slovca do Valjeva, odnosno Lajkovca, ali i auto-put Požarevac–Gradište, a zatim i brzu saobraćajnicu od Gradišta ka Golupcu i Donjem Milanovacu, precizirao je on.\nPotom nam ostaje najteža i jedna od najvažnijih deonica koja svima znači, prema Crnoj Gori, napomenuo je Vučić.\nPredsednik Srbije i potpredsednica Vlade su pre puštanja u saobraćaj deonice od Obrenovca do Ljiga razgovarali sa predstavnicima kompanija koje su gradile ovu deonicu i radnicima na terenu, kao i sa lovcima i ribolovcima iz Fazanerije Ub.\nOni su prisustvovali predstavljanju turističkog potencijala koji se otvara novim auto-putem, degustaciji nacionalnih jela i pića sa područja povezanih auto-putem „Miloš Veliki“, a posetili su i Operativni centar za upravljanje saobraćajem, koji se nalazi kod Ljiga.\nDeonica auto-puta „Miloš Veliki“ od Obrenovca do Ljiga od izuzetne je važnosti jer će rasteretiti saobraćaj na Ibarskoj magistrali i značajno približiti zapadnu Srbiju i Beograd. Puštanjem u saobraćaj ove deonice, koja vodi do Čačka, očekuje se veliko rasterećenje saobraćaja na Ibarskoj magistrali, čime bi se i na tom državnom putu značajno poboljšala bezbednost učesnika u saobraćaju.\nNovi auto-put od Obrenovca do Ljiga dužine je 62,7 kilometara, a čine ga deonice: Obrenovac–Ub dužine 26,23 kilometra, Ub–Lajkovac dužine 12,5 kilometara, gde se zbog lošeg kvaliteta prilikom izgradnje deo u ukupnoj dužini od 2,5 kilometra morao sanirati, i Lajkovac–Ljig dužine 23,98 kilometara. Sa deonicom Ljig–Preljina u saobraćajnoj funkciji biće 103,06 kilometara auto-puta E-763 Beograd–Južni Jadran.\nDo kraja ove godine treba da bude završena deonica Surčin– Obrenovac, a izgradnjom veze Surčina sa Novim Beogradom, kao i izgradnjom deonica Preljina–Požega–Boljare, biće kompletiran ceo Koridor 11 kroz Srbiju.\nDeonica Obrenovac–Ljig je projektovana za brzine od 130 kilometara na sat, širine je 28,4 metara sa brzom, srednjom i zaustavnom trakom i čine je 42 mosta i nadvožnjaka, gde je najduži most dugačak više od 580 metara, a na njoj je, u cilju bezbednosti, postavljeno i približno 200 kilometara zaštitne ograde.