Ðurić: Odnosi sa SAD su temelj budućeg napretka, razvoja i stabilnosti Srbije - Srpskainfo\n– Teško radimo na tome da postanemo model demokratije, slobode i saradnje u regionu i svjesni smo da to ne možemo da postignemo bez snažnog partnerstva sa narodom i institucijama ove sjajne zemlje – poručio je Ðurić.\n– Mi sada imamo odgovornost da ispunimo očekivanja i snove predaka, da čuvamo odnose koji su bili tako dragocijeni za razvoj i napredak našeg regiona, ali i postizanje zajedničkih ciljeva Srbije i SAD – rekao je Ðurić.\nIstakao je da u svom mandatu želi da ispriča priču o prijateljstvu i uspjehu, uputivši na kraju pozdrav: “Živjela Srbija, živela Amerika!”\nZamenik pomoćnika američkog državnog sekretara za evropske i evroazijske poslove Metju Palmer takođe je podsjetio da se ove godine obilježava 140 godina od potpisivanja konzularnog sporazuma između Srbije i SAD, kojim su odnosi dvije zemlje, kako je rekao, ušli u novu eru koja traje do danas.\nPodsjetio da je da je u julu 1918. tadašnji američki predsjednik Vudro Vilson naredio da se srpska zastava podigne uz američku na Bijeloj kući kao gest prijateljstva i solidarnosti, kao i na niz primera pružanja pomoći SAD Srbiji.\nIstakao je i da SAD ne mogu da se dovoljno oduže srpskim porodicama koje su pružile dom za 500 američkih pilota u Drugom svjetskom ratu u operaciji ””Halijard””.\nRekao je i da Amerikanci i Srbi utiču na živote jedni drugih kroz umjetnost, književnost, nauku i sport, ističući nevjerovatna otkrića Nikole Tesle, Mihajla Pupina, kao i na doprinos Dejvida Vujića, član tima koji je radio na projektu Apolo 7 koji je poslao čovjeka na Mesec.\n– Siguran sam da ćemo iz teškog vremena pandemije, koja je pogodila svijet na način na koji niko nije mogao da zamisli, izaći bliži i posvećjeniji nego ikada. Najbolji dani naših bilateralnih odnosa tek dolaze – poručio je Palmer, čestitajući praznik na srpskom jeziku.\nPredstavnik Misurija u Predastavničkom domu američkog kongresa i koprerdsednik srpskog kongresnog kokusa Emanuel Kliver je istakao da “ne slavimo samo Dan državnosti Srbije, već i odnose dvije zemlje koji traju više od vijeka”.\n– Zadovoljstvo mi je što predstavljam veliku srpsku zajednicu u gradiću Šugar Krik i nastavljam da budem kopredsednik srpskog kokusa – rekao je Kliver i najavio da će uskoro posjetiti Srbiju.\nPolitika ambasadorMarko ÐurićSADSrbija\nU PROŠIRENOM FORMATU Počeo drugi dio sastanka Bajdena i Putina\nU VAŠINGTONU OBILJEŽEN 9. JANUAR Molitve za Republiku Srpsku i njene građane


Vesti online / Vesti / Srbija / Koja su nova zaštićena područja u Srbiji?\nKoja su nova zaštićena područja u Srbiji?\nDržavni sekretar u Ministarstvu za prirodne resurse Srđan Belij rekao je da će se mreža zaštićenih područja prirode u Srbiji širiti i da će ministarstvo do kraja godine predložiti proglašenje tri nove prostorne celine od državnog interesa.\nSuva planina do kraja godine biće zaštićeno područje\n"Među njima u centralnoj Srbiji su planina Rtanj i Suva planina. Pri kraju je izrada studije zaštite Kučaja, prostranog područja kome pripada i Resavska pećina, a obuhvata Beljanicu, Gornju Resavu i Južni Kučaj", rekao je Belij na obeležavanju 40 godina od otvaranja Resavske pećine za posetioce.\nDržavni sekretar u Ministarstvu za prirodne resurse, rudarstvo i prostorno planiranje rekao je da će ministarstvo nastaviti da unapređuje sistem zaštite prirode i prirodnih dobara bez obzira na ekonomske teškoće.\nPrema njegovim rečima, u prvoj polovini 2013. godine prioriteti će biti strategija zaštite prirode i prirodnih vrednosti i uredba o zaštiti i korisćenju speleoloških objekata i vođenja katastra pećina.\nDržavni sekretar u Ministarstvu za prirodne resurse\nSubota 22.09.2012. 22:57


Poslovni sajam WESTM 2019 i Belgrade tourism&MICE forum biće održani 22. i 23. oktobra | Events in Serbia\nby Events in Serbia 20. oktobra 2019., 13:54 137 Views\nU organizaciji časopisa “Turistička prizma” iz Novog Sada 22. i 23. oktobra 2019. godine u hotelu Hyatt Regency u Beogradu održaće se WESTM 2019 – Winter Events & Spa Travel Market, poslovni skup namenjen organizatorima kongresa, seminara i drugih događaja, hotelima i ostalim smeštajnim objektima, kongresnim centrima, turističkim organizacijama, organizatorima putovanja, kongresnom (MICE) turizmu.\nPoslovni sajam WESTM 2019. ove godine se održava šesti put, a namenjen je MICE industriji Jugoistočne i Centralne Evrope.\nU toku dva dana održavanja sajma, 22. i 23. oktobra, oko 100 organizatora kongresa, seminara, i drugih događaja, kongresnih hotela i centara, turističkih organizacija i agencija, kao i ponuđača pratećih usluga u okviru kongresne industrije, imaće priliku da napravi nove kontakte i dogovori poslove za godine pred nama. Prošle godine, 90% učesnika je ocenilo svoje celokupno zadovoljstvo događajem kao „Odličan“ i „Veoma dobar“.\nWESTM ima za cilj uspostavljanje bolje saradnje između turističkih privreda zemalja Jugoistočne i Centralne Evrope, kao i sa kompanijama izvan Evrope zainteresovanim za saradnju sa našom regijom.\nPored sastanaka jedan-na-jedan koji su osnova WESTM-a, učesnici će u okviru Beogradskog Turističkog i MICE Foruma (23.10.) imati prilike i da se upoznaju sa najnovijim trendovima u turizmu i da usvoje nova znanja u oblasti primene informacionih tehnologija u MICE industriji. Belgrade tourism & MICE forum organiziju Turistička organizacije Beograda i CERTUS – Centar za razvoj turizma Srbije. Pored predavača iz Srbije, predavači su i iz Nemačke, Ruske federacije, Velike Britanije. Ove godine će u panelima i radionicama učestvovati i praktičari iz velikih kompanija poput Coca-Cole i Red Bull-a.\nU okviru WESTM-a biće upriličena i tradicionalna dodela nagrada PRIZME u akciji „Za novi kvalitet u turizmu“, koju dodeljuje Turistička prizma na osnovu odluka međunarodnog novinarskog žirija. Ova akcija je jedna od najstarijih u Jugoistočnoj Evropi, jer se nagrade dodeljuju već 22 godine.\nBELGRADE TOURISM & MICE FORUMturisticka prizmawestmwestm mice\nPrevious article Počinje konkurs za najbolju fotografiju Srbije 2019.\nNext article Otvaranjem bureta piva otvoren i Oktoberfest u Novom Sadu 2019.\nOtvaranjem bureta piva otvoren i Oktoberfest u Novom Sadu 2019.


MEDIJI: Rasprava o portalu Južne vesti – Balkanekspresrb.rs\nDrugi sastanak Koordinacione grupe Vlade Srbije za saradnju sa medijima i Tima za dijalog, koji čine predstavnici devet medijskih i novinarskih udruženja, održan je u Vladi Srbije.\nNa sastanku je zaključeno da je potrebno nastaviti dijalog predstavnika izvršne vlasti i medijskih i novinarskih udruženja u cilju unapređenja i poboljšanja medijske scene u Srbiji. Dijalog sa medijskim i novinarskim udruženjima pre tri meseca ponovo je inicirala predsednica vlade, nakon čega je formirana nova Radna grupa za izradu medijske strategije, koja je u međuvremenu počela sa radom.\nNa jučerašnjem sastanku posvećeno je dosta vremena aktuelnom slučaju portala Južne vesti. Predstavnici medijskih i novinarskih udruženja zahtevali su informacije o ovom slučaju, a predstavnici vladinog tela izneli su činjenice da su poreski inspektori tokom kontrole rada tog portala postupali isključivo u skladu sa poreskom regulativom i važećim zakonskim propisima. Razgovori o ovoj temi biće nastavljeni.\nPredstavnici šest medijskih i novinarskih udruženja, koji su članovi Tima za dijalog zatražili su da se u narednom periodu razmatraju i rešavaju pitanja iz medijske sfere u cilju poboljšanja situacije na medijskoj sceni. Predložene teme obuhvataju odnos prema novinarima i medijskim udruženjima, bezbednost novinara, punu primenu medijskih zakona, podršku procesu izrade medijske strategije, završetak procesa privatizacije medija, razmatranje problema u konkursnom sufinansiranju medijskih sadržaja, pitanja izdvajanja javnih sredstava u medijskoj sferi, kao i pitanja pristupa informacijama od javnog značaja.\nU skladu sa temom pokrenutom na jednom od prvih sastanaka, predstavnici Koordinacione grupe predstavili su rešenje za pitanje naplate PDV za sufinansiranje projekata od javnog interesa u oblasti javnog informisanja. Naime, objavljivanjem Mišljenja na sajtu Ministarstva finansija precizirano je da su projekti u oblasti javnog informisanja oslobođeni plaćanja PDV-a. Objavljeno mišljenje obavezujuće je za postupanje Poreske uprave na celoj teritoriji Srbije. Predstavnici Koordinacione grupe pozvali su predstavnike medijskih i novinarskih udruženja da pravovremeno ukažu na eventualno odstupanje od pravila, kako bi se problemi odmah rešavali (Press Vlada)♦\nPODELA KOSOVA: Arifi, predsednik Preševa – “ili svi ili niko”


Skudeto - Blic Sport\nLjajić: Kažu da smo sada loši, šta li će tek biti kasnije?\nFudbaler Intera Adem Ljaljić rekao je da je još uvek rano govoriti o mogućnosti da njegov tim osvoji Skudeto, kao i da kada je dolazio u Milano nije ni slutio da će se boriti za prvo prvo mesto.\nTrener Intera, Roberto Manćini, ne želi da diže euforiju posle odličnog starta ekipe na početku Serije A i podsetio da je Roma pre dve godine ostala bez Skudeta, iako je počela prvenstvo sa 10 pobeda.\nKandreva: Lacio cilja Ligu šampiona, Skudeto je daleko\nFudbaler Lacija Antonio Kandreva rekao je da je cilj njegovog kluba ove sezone da izbori učešće u Ligi šampiona.\nToti: Još verujemo u osvajanje Skudeta\nKapiten Rome Frančesko Toti ocenio je da njegov klub još ima šanse da osvoji titulu prvaka Italije, iako i dalje ima bodovni zaostatak za vodećim Juventusom.\nPirlo: Neka moj gol u Đenovi donese Skudeto\nFudbaler Juventusa Andrea Pirlo rekao je danas kako se nada da je njegov gol za pobedu nad Đenovom (1:0) ključan u borbi za odbranu titule šampiona Italije.\nRomanjoli: Trka za Skudeto još nije gotova\nFudbaler Rome Alesio Romanjoli rekao je da i dalje veruje da njegova ekipa može da osvoji titulu, uprkos poslednjem porazu od Napolija.\nRonaldo: Juventus nam je ukrao dva Skudeta, Kalčopoli je to dokazao\nNekadašnji najbolji igrač sveta Ronaldo rekao je da je Juventus ukrao Interu dva trofeja Serije A iz vremena kada je on nastupao za milanski tim.\nTevez: Tim Juventusa je spektakularan, bolji smo od prethodne dve generacije\nFudbaler Juventusa Karlos Tevez rekao je da je njegova ekipa spektakularna i da je sadašnji tim jači od prethodna dva koja su osvajala Skudeto.\nMontela predviđa Romi treće mesto: Napoli će osvojiti Skudeto\nTrener Fjorentine Vićenco Montela rekao je da smatra da će Napoli osvojiti titulu u Seriji A ispred i Juventusa i Rome.\nEmotivni Del Pjero: Juventus - jedna ljubav, čestitam mojim saigračima!\nPartije Juventusa ove sezone i odbranu titule Serije A pomno je pratio i Alesandro del Pjero, iako je "stara dama" bukvalno oterala legendu kluba, ali je italijanski napadač pokazao da će uvek biti u njegovom srcu.\nMarkizio: Evropo, čuvaj se\nRobinjo: Ovakve sudijske greške mogu da odluče prvaka\nFudbaler Milana Brazilac Robinjo izrazio je nezadovoljstvo zbog suđenja na utakmici protiv Juventusa i dodao da takve greške mogu da budu presudne u trci za osvajanje šampionske titule u Italiji.\nJuventus traži da mu se vrati titula iz 2006. godine\nČelnici Juventusa uputili su zvanični zahtev prema kojem bi klubu iz Torina trebalo da bude vraćena titula državnog šampiona iz 2006. godine.\nPirlo: Derbi sa Interom možda će odlučiti prvenstvo\nIgrač sredine terena Milana Andrea Pirlo veruje da bi veliki derbi sa Interom mogao da odluči koja će ekipa na kraju osvojiti titulu u domaćem prvenstvu.\nIbrahimović: Sami smo krivi ako izgubimo titulu\nFudbaler Milana Zlatan Ibrahimović ocenio je da će igrači biti jedini krivci ako klub ove sezone ne osvoji titulu u Seriji A.\nRavaneli: Juventusu je potrebno vreme za nove trofeje\nLegenda Juventusa Fabricio Ravaneli smatra da će se "bjankoneri" pošteno namučiti sve dok ne stignu do novog Skudeta.\nKasano: Juventus je prvi favorit za skudeto\nPovratnik u reprezentaciju Italije i napadač Sampdorije Antonio Kasano veruje da je Juventus i pored nedeljnih 3:3 sa njegovom ekipom glavni favorit za titulu u prvenstvu.\nZeman: Inter je izgubio titulu\nBivši trener Rome i Crvene zvezde Zdenjek Zeman veruje da će Inter ostati bez ijednog trofeja na kraju sezone i tvrdi da je priča o skudetu već završena.


Mark Mazover: Stvaranje Evrope - Biznis i Finansije\nHome\tPosle 5\tMark Mazover: Stvaranje Evrope\n„Demokratija je trijumfovala“, napisao je Zbignjev Bžežinski 1990. godine. „Pobedilo je slobodno tržište. Ali na tragu ove velike ideološke pobede, od čega su danas sačinjena naša uverenja?“ Kako je euforija kojom je pozdravljen kraj Hladnog rata ustupala mesto turobnim sumnjama, Frensis Fukujama video je pad komunizma kao uvod u kraj istorije i osvit prozaičnije i manje herojske epohe. Drugi su predvideli ponovno rađanje zlih duhova istorije – nacionalizma, fašizma, te rasnih i verskih sukoba. Oni su govorili o „povratku istorije“ i povlačili mračne paralele – kada je Sarajevo dospelo na naslovne strane – između 1992. godine i predvečerja Prvog svetskog rata.\nU stvari, istorija nije napustila Evropu niti joj se vratila. Ali, po okončanju Hladnog rata, mesto Evrope u istoriji se promenilo. Evropa je nanovo nepodeljena, ali više ne zauzima glavnu ulogu u svetskoj politici koju je imala pre početka Hladnog rata. Stoga razumevanje situacije u kojoj se danas nalazimo zahteva ne samo da uočimo kako sadašnjost podseća na prošlost nego i kako se od nje razlikuje. Ponekad je lakše sanjati stare snove – čak i kada su to noćne more – nego se probuditi u nepoznatoj stvarnosti.\n„U protoku vekova“, zaključila su dva francuska istoričara 1992. godine, „Evropa otkriva da, uprkos različitim jezicima i običajima, njeni narodi dele zajedničku kulturu… Evropa postaje svesna postojanja evropskog identiteta.“ Mada se nesrećno poklopila s godinom početka građanskog rata u Jugoslaviji, ova smela tvrdnja ima poreklo vredno poštovanja. Godine 1936, kada je takođe besneo građanski rat, britanski istoričar H. A. L. Fišer ustvrdio je da je Evropa ujedinjena civilizacijom koja je „posebna… sveprožimajuća i nadmoćna“, koja se zasniva na „nasleđu misli i postignuća i religijskih težnji“. A koju godinu kasnije, u knjizi Granice i podele evropske istorije, poljski naučnik i politički emigrant Oskar Halecki zalagao se za temeljno jedinstvo kontinenta u trenutku kada je njegova zemlja bila deo komunističkog bloka.\nKao da je jedna reakcija na krvave bitke ovoga veka bilo poricanje njihovog ubilačkog karaktera: za jednu stranu se kaže da se zalaže za pravu Evropu – l’Europe européenne, kako je to upečatljivo rekao Gonzag de Rejno – a drugi se otpisuju kao uzurpatori i varvari. Intelektualna tradicija koja povezuje Evropu sa slobodarskim ciljevima seže mnogo vekova unatrag. Ali, ako uzmemo u obzir neuspeh liberalne demokratije između dva rata i ukoliko priznamo da su komunizam i fašizam takođe činili deo političkog nasleđa kontinenta, onda je teško poreći da Evropu u ovom stoleću nije oblikovalo postepeno približavanje misli i osećanja nego, naprotiv, niz nasilnih sukoba između suprotstavljenih novih poredaka. Ako Evropu ne tražimo kao geografski pojam već kao ono što je Federiko Šabo nazvao „istorijska i moralna individualnost“, ustanovićemo da ona veći deo veka nije postojala.\nNovo u evropskoj istoriji nisu bili sukobi, ali njihova razmera jeste. U poređenju s velikim dinastičkim imperijama prošlosti – dugim vekovima vizantijske, habzburške i otomanske vlasti – utopijski eksperimenti ideologija XX veka došli su i prošli zapanjujućom brzinom. Uprkos tome, njihovi sukobi uneli su nov nivo nasilja u evropski život, militarizujući društvo, jačajući državu i ubijajući milione ljudi potpomognuti modernim birokratijama i tehnologijama. U francusko-pruskom ratu iz 1870–1871. bilo je 184 hiljade žrtava. U Prvom svetskom ratu bilo ih je preko osam miliona, a više od 40 miliona Evropljana – od toga preko polovine civila – poginulo je u Drugom svetskom ratu. Dubina ovih rana bila je upravo srazmerna veličini ambicija različitih protagonista od kojih je svaki težio da preinači Evropu – iznutra i spolja – temeljnije nego ikada pre. Ne iznenađuje to što Evropa danas pati od ideološke iscrpljenosti i što je politika postala izrazito nevizionarska delatnost. Bivši austrijski kancelar Franc Vranicki jednom je navodno rekao: „Svako ko ima vizije trebalo bi da ode kod lekara.“\nOvo oslobađanje od zabluda obojilo je čudan trijumf demokratije u Evropi posle 1989. Sedamdeset godina pre toga učvršćivanje demokratije širom kontinenta nakon Prvog svetskog rata uklapalo se u snove liberala o novom svetskom poretku. Činilo se da je Evropa predodređena da postane model za čovečanstvo. Kroz Društvo naroda nove države istočne Evrope naučile bi se demokratiji od naprednijih i zrelijih država Zapada, dok bi preko svojih kolonija i uprava velike imperijalne sile još više širile demokratiju. Poraz komunizma u Evropi 1989. nije imao takve globalne posledice pa ni takve jevanđeljske snove. Demokratija danas odgovara Evropljanima delom stoga što je povezana s trijumfom kapitalizma, a drugim delom zato što traži manju posvećenost i manje uplitanje u živote ljudi nego drugi sistemi. Evropljani prihvataju demokratiju zato što više ne veruju u politiku. Zbog toga nalazimo visok stepen podrške za demokratiju u anketama širom Evrope ali i visoku stopu političke apatije. U savremenoj Evropi demokratija dozvoljava rasističkim partijama desnice da koegzistiraju sa aktivnijom zaštitom ljudskih prava nego ikada pre. Ona obuhvata i narodnu politiku Švajcarske i bezmalo diktaturu postkomunističke Hrvatske.\nPravi pobednik 1989. nije bila demokratija nego kapitalizam, a pred Evropom kao celinom sada stoji zadatak s kojim se zapadna Evropa suočavala još od tridesetih godina – da između njih uspostavi funkcionalnu relaciju. Međuratna ekonomska kriza pokazala je da demokratija možda neće preživeti veliku krizu kapitalizma i, u stvari, konačan trijumf demokratije nad komunizmom bio bi nezamisliv bez preinačenog društvenog ugovora nakon Drugog svetskog rata. Završetak perioda pune zaposlenosti i početak smanjivanja troškova socijalne države učinio je da ovo dostignuće bude teže održivo nego pre, naročito u društvima sa sve starijom populacijom. Globalizacija finansijskih tržišta je pogotovo otežala državama-nacijama da očuvaju autonomiju delovanja jer tržišta – kao što je pokazao niz paničnih potresa i slomova – stvaraju sopstvene iracionalnosti i društvene tenzije. I globalizacija rada je izazov za preovlađujuće definicije nacionalnog državljanstva, kulture i tradicije. Ostaje da se vidi može li Evropa naći put između individualizma svojstvenog američkom kapitalizmu i autoritarizma istočne Azije, a da pri tom sačuva sopstvenu mešavinu društvene solidarnosti i političke slobode. Ali kraj Hladnog rata znači da više nema protivnika prema kome demokrate mogu odrediti za šta se zalažu u ostvarivanju ovog cilja. Stari politički putokazi su iščupani, što je većinu ljudi ostavilo bez jasnog osećaja za pravac kretanja.\nTaj osećaj dezorijentacije na kraju veka uglavnom je evropski problem koji odražava specifično istorijsko iskustvo Evrope u XX veku i pokolj koji je pratio nekada žarku veru u utopije. Samouverenost koja se oslanjala na hrišćanstvo, kapitalizam, prosvećenost i tehnološku premoć podstakla je Evropljane da sebe u dugom razdoblju vide kao civilizacijski model za ceo svet. Njihova vera u svetsku misiju Evrope već je bila očita u XVII i XVIII veku, a vrhunac je dostigla u eri imperijalizma. Hitler je po mnogo čemu oličavao vrhunac te ideje i kroz nacistički novi poredak bio bliži njenom ostvarenju nego iko pre njega. Sada, kada se Hladni rat završio, Evropa je ponovo nepodeljena pa je još očigledniji i gubitak vere u predodređenost njene civilizacije i vrednosti. Mnoge nove države bivše sovjetske imperije ne mogu da dočekaju da se pridruže „Evropi“. Međutim, šta Evropa jeste, i gde je njeno mesto u svetu, sve manje je jasno.\nJedini vizionari na nivou izazova jesu Evropejci okupljeni u Briselu, a jedina vizija koja se nudi je ona o još čvršćoj Evropskoj uniji. Njeni sledbenici i dalje govore na stari način – kao da se istorija kreće u jednom pravcu i neizbežno vodi od slobodne trgovine do monetarne unije, a na kraju i do političke unije. Alternativa koju nude ovoj utopiji jeste haos na kontinentu iznova gurnutom u nacionalne sukobe iz prošlosti, s nemačkom dominacijom i ratnim pretnjama.\nSnovi o trajnom miru imaju dugu istoriju u evropskoj misli i spontano su se opet pojavili posle krvoprolića sredinom XX veka. Naročito važnu ulogu u stvaranju zajedničkog tržišta imala je želja da se zaustavi francusko-nemačko trvenje koje je prouzrokovalo tri rata za manje od jednog veka. Prema ranijim tumačenjima, trajni mir u Evropi bio bi obezbeđen samim mnoštvom njenih država. Ali uzdizanje države-nacije i krvavi sukobi koji su time izazvani tokom Drugog svetskog rata i u poratnim godinama definisali su stav da je država-nacija sama po sebi uzrok ratova. Duhovi prošlosti, međutim, bili su slabi vodiči za budućnost. Na strahovanja od još jednog kontinentalnog rata i pesimizam u vezi s državom-nacijom trebalo je da se odgovori činjenicama o sadašnjoj situaciji, a ne da se smatra kako takav strah počiva na očiglednoj istini. Komentar Stenlija Hofmana od pre tridesetak godina i dalje je valjan: „Razmatranje međunarodnih implikacija postojanja države-nacije danas i juče važno je bar koliko i ritualan napad na državu-naciju.“\nSada je jasna oštra granica između dve polovine XX veka u Evropi. Do 1950. više od 60 miliona ljudi je poginulo u ratovima ili u nasilju od strane državnog aparata. Nasuprot tome, broj onih koji su na takav način stradali posle 1950. mnogo je manji od milion, čak i kada se uzme u obzir rat u bivšoj Jugoslaviji. Prema tome, ako je država-nacija krivac za krvoproliće u prvoj polovini veka, treba joj odati i neko priznanje za mir u drugoj polovini veka. Na kraju krajeva, sada je očito da je država-nacija procvetala u Evropi upravo tokom XX veka te je preživela i naciste i Hladni rat. I SAD i Sovjetski Savez bili su prinuđeni, na različite načine, da prihvate istrajnost svojih evropskih saveznika. Zajedničko tržište počelo je kao niz pregovora između država-nacija i ostalo je forum za takve pregovore većim delom svog postojanja. Jedino se sredinom osamdesetih osetio porast federalističkih tendencija, uglavnom zbog francuske nelagodnosti u vezi s jačanjem Nemačke.\nStrah od Nemačke klasičan je primer toga šta se zbiva kada se prošlost projektuje u budućnost. Nemačka i Rusija predstavljale su, što je sasvim tačno, dve najveće pretnje liberalnoj demokratiji u XX veku. Ali one su imale i najveći broj žrtava od svih evropskih zemalja. Dominacija Nemačke i dalje je suštinsko svojstvo evropske strukture moći kao što je bila i tokom jednog veka. Međutim, nemački snovi o imperiji su se raspršili – postoje samo u nostalgičnim foto-albumima predratne Šlezije ili istočne Pruske. Njen vojni potencijal je uništen, njene manjine u istočnoj Evropi svedene su na ostatke od miliona ljudi koji su bili Hitlerov casus belli. Pet miliona mrtvih u ratu imaju veću težinu u očima Nemaca nego sve Hitlerove pobede. Nemačke kompanije danas investiraju u istočnu Evropu ne zato što predstavljaju prethodnicu Četvrtog rajha nego zato što je reč o kapitalistima čiji je kapital od vitalnog značaja za ekonomsko zdravlje Evrope.\nJoš manje se čini da se istorija ponavlja u Rusiji. Ova zemlja je manja nego u bilo kom razdoblju u prethodna dva veka, skraćena za baltičke države i stare zapadne i južne sovjetske republike. Na unutrašnjem planu, propast komunizma je podstakla rast neke vrste kapitalizma iz džungle gde, ruku pod ruku, idu ogromno bogatstvo i siromaštvo kao ni u jednom drugom delu Evrope. Očajnička potreba za obnovom društva i tužno stanje ruske armije proizveli su nacionalizam i nostalgiju za komunizmom, ali su zato učinili da iredentizam i stvaranje imperije budu slabo verovatni i rizični poduhvati. Ruska manjina koja je ostala u baltičkim državama manja je pretnja evropskoj stabilnosti nego nuklearne bojeve glave koje propadaju i vojna postrojenja koja su ostala neobezbeđena po završetku Hladnog rata.\nOpasnost je u tome što Zapad ne uzima ovako oslabljenu Rusiju onoliko ozbiljno koliko bi to trebalo. Pogotovo je Evropska unija dala Rusiji beznačajnu finansijsku pomoć – poređenje sa američkom pomoći zapadnoj Evropi posle Drugog svetskog rata sumorno je podsećanje na nesposobnost Evrope da planira sopstvenu politiku s dugoročnom vizijom. „Jednom smo bili veliki a sada smo mali“ – kaže danska školska pesma. Ali velika sila ne može tako lako da se svikne na propast imperije, pogotovo kada nema drugih privlačnih opcija kao što su evropske kolonijalne sile koje su se našle na zajedničkom tržištu.\nTu se, na kraju krajeva, zbila ta velika promena u državi-naciji od završetka Drugog svetskog rata: saradnja je zamenila nadmetanje. Imperijalne države-nacije ostale su bez svojih kolonija i uvidele da im one i nisu neophodne za prosperitet. Nuklearno oružje učinilo je staro strateško razmišljanje zastarelim a rat kao deo nacionalne politike teško zamislivim. Armije su postale manje jer je obavezno služenje vojnog roka zamenjeno profesionalnim vojnicima. Državnim granicama se sada uglavnom bavi policija a ne vojska; ilegalni doseljenici veća su briga nego armije u susednim zemljama. Manjine i dalje postoje ali u znatno manjem broju nego pre 1950. Zapravo, usled genocida, proterivanja i asimilacije, nestao je glavni uzrok Drugog svetskog rata. Evropa je ušla u novu eru u kojoj su rat, imperija i zemlja izgleda manje važni za nacionalno blagostanje nego što su nekada bili. Sledstveno tome, na pad populacije u Evropi danas se ne gleda s paničnim zamislima o nacionalnoj spremnosti, rasnoj čistoći i vojnoj snazi, kao tridesetih godina, nego se o tome raspravlja iz ugla penzionog sistema i reforme socijalnog sistema. Veći deo Evrope je u Evropskoj uniji i NATO paktu ili želi da im se pridruži, što je situacija bez istorijskog presedana. Iz današnje perspektive, prema tome, izgleda da je evropski projekat zasnovan na nerealnim strahovima i očekivanjima. Države-nacije su jake kao i uvek i ne mogu se poništiti. Za tim nema ni potrebe jer ne predstavljaju pretnju evropskom miru.\nMožda se Evropska unija najbolje može sagledati kao ustupak zapadnoevropskih država-nacija kapitalizmu. Drugim rečima, ona postoji jer države članice shvataju da nacionalne ekonomske politike više ne mogu garantovati uspeh i vide svoj prosperitet u svojevrsnoj saradnji i zajedničkom delovanju kroz Evropsku uniju. Zbog toga Evropska unija ostaje važan ekonomski činilac. Ona je deo pokušaja da se evropski kapitalizam prilagodi potrebama globalne ere.\nAli nije sve u ekonomiji, a globalizacija kapitala ne znači kraj države-nacije u Evropi, kako mnogi danas ističu. Italijan Lučioli kritikovao je nacistički novi poredak zbog pretpostavke da su materijalna dobra dovoljna za stvaranje osećaja pripadnosti među različitim evropskim nacijama. Njegova optužba mogla bi se bolje primeniti na Evropsku uniju i njen zabrinjavajući „demokratski deficit“. Kapitalizam nije u stanju da stvori osećaj pripadnosti koje bi se mogao meriti sa osećajem odanosti što ga većina ljudi ima prema državi u kojoj živi. Ako ništa drugo, savremeni kapitalizam je uništio staru klasnu solidarnost, učinio da se pojedinci osećaju nesigurnije pa su tako drugi oblici kolektivnog identiteta postajali sve važniji. Zato je kapitalizmu neophodna država-nacija iz neekonomskih razloga podjednako kao i iz ekonomskih pa neće dalje ograničavati njenu moć. „Svest o naciji je i dalje beskonačno jača od osećaja za Evropu“, napisao je Rejmon Aron 1964. To važi i danas pa će Evropska unija najverovatnije ostati – po rečima jednog belgijskog diplomate – „ekonomski gorostas, politički patuljak i vojni crv“.\nSve ovo znači da je trenutno stanje stvari u Evropi nesređeno i složeno i tako će verovatno ostati. U Evropi ima više država-nacija nego ranije, a one sarađuju u raznim međunarodnim organizacijama, u koje spadaju – pored EU i NATO pakta – Savet Evrope, OEBS i mnoge druge. Veliko doba autonomije država-nacija pripada prošlosti, a globalizacija kapitala (i rada) prisiljava države da odustanu od ekskluzivne kontrole pojedinih oblasti svoje politike. Ali Evropu u kojoj se preklapaju suvereniteti ne treba pomešati sa onom u kojoj države-nacije nestaju i pretvaraju se u veće celine. Velika raznolikost evropskih kultura i tradicija koju su toliko cenili mislioci još od Makijavelija ostaje ključna za razumevanje ovog kontinenta u današnjem vremenu.\nPunoća nacionalnih kultura, istorija i vrednosti otežava Evropljanima da deluju povezano i brzo u trenucima krize, ali teško da je to imalo nekakvog značaja za vreme Hladnog rata jer su Evropljani sa obe strane Gvozdene zavese prepustili supersilama incijativu nad svojom politikom. Tokom decenija stekli su naviku da optužuju Amerikance i Ruse, ali i da od njih očekuju da im reše probleme. Međutim, rat u Bosni pokazao je da je čak i nakon Hladnog rata ovakva navika ostala. Nijedna evropska organizacija nije imala iole značajniju ulogu u jugoslovenskom sukobu. Godina 1992. trebalo je da nagovesti stvaranje nove sigurne i ujedinjene Evrope. Pokazalo se da je to samo isprazna retorika, jer se tokom proleća i leta te godine dogodilo etničko čišćenje u dolini Drine. Nedostatak zajedničke spremnosti, a ne objektivne okolnosti, sprečile su odlučniji odgovor Evrope u Bosni, a evropske države-nacije nisu mogle da postignu politički dogovor dok ih na to nije naterao Vašington.\nIako odbijanje Evrope da preuzme odgovornost za svoju politiku nije uzoran primer, možda je to manje značajno nego pre. Da je Bosna bila uvod u novo doba krvoprolića u Evropi, takva neodlučnost u suočavanju s krizom bila bi alarmantna. Međutim, rat u bivšoj Jugoslaviji nije bio početak novog perioda etničkih sukoba – bar ne u Evropi – nego završna faza sprovođenja mirovnog dogovora iz Prvog svetskog rata i definitivna propast federalnih rešenja – u ovom slučaju posredstvom komunizma – za probleme manjina. Sukob je i dalje moguć na Balkanu i u oblasti Egejskog mora, ali teško da može ugroziti mir u Evropi. Postoji dobar razlog zbog kojeg rat u Jugoslaviji od 1991. do 1995. nije izazvao sveopšti rat, kao balkanski ratovi iz 1912. i 1913: današnje najveće evropske sile su partneri a ne vojni suparnici.\nNa globalnom planu, Evropa je izgubila primat i možda je to Evropljanima najteže da prihvate. Ipak, u poređenju s drugim istorijskim epohama i drugim delovima sveta u današnje vreme, stanovnici evropskog kontinenta mogu da uživaju u izvanrednoj kombinaciji individualne slobode, društvene solidarnosti i mira. Na kraju veka međunarodna perspektiva je mirnija nego u bilo kom prošlom vremenu. Ako Evropljani odustanu od očajničke želje da pronađu jedinstvenu upotrebljivu definiciju samih sebe i ukoliko prihvate umereniju ulogu u svetu, možda će lakše prihvatiti raznolikost i razmirice koje će biti njihova budućnost baš kao što su bile i prošlost.\n(Iz knjige Marka Mazovera Mračni kontinent. Evropa u dvadesetom veku, Arhipelag, 2011)


Predsjednik Đukanović sastao se sa poslanicima poslaničkog kluba CDU/CSU\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović, drugog dana zvanične posjete Njemačkoj imao je sastanak sa istaknutim članovima poslaničkog kluba CDU-CSU iz radne grupe za ZB u Bundestagu.\nUz dobrodošlicu i zadovoljstvo zbog mogućnosti da od predsjednika Đukanovića čuju stavove o aktuelnim prilikama u Crnoj Gori i regionu, potpredsjednik frakcije CDU-CSU za vanjske poslove i šef radne grupe za ZB Johan David Vadeful poručio je, između ostalog, kada bi se svi na Zapadnom Balkanu ponašali kao Crna Gora, napravili bi velike korake. On je pozdravio članstvo Crne Gore u NATO, i kazao da se sa pažnjom i podrškom posmatra njen put u EU.\nPredsjednik Đukanović iskazao je zadovoljstvo susretom sa renomiranim sastavom njemačkog parlamenta i upoznao ih sa prioritetnim ciljevima naše državne politike - održanje dinamičnog tempa ekonomskog rasta i članstvo u EU. Tom poslu smo veoma posvećeni, naročito vladavini prava i to ne samo zato što to potencira EU kao kvalifikativ za članstvo, već zato što smo svjesni da je to ključni deficit našeg regiona, kazao je Predsjednik.\nInteresovanje poslanika Bundestaga dominanto se odnosilo na aktuelne regonalne prilike, posebno na zatvranje preostalih otvorenih pitanja, nakon potpisivanja sporazuma između Skoplja i Atine. Predsjednik Đukanović pozdravio je taj dogovor koji može biti primjer za druge kako se dobrom političkom voljom i sagledavanjem benefita u obostranom interesu mogu prevazići razlike. Odgovarajući na pitanje o eventualnoj promjeni granica na Balkanu, on je ukazao na deficite takvih rješenja, podsjetio na politiku 90-ih i rizik koji mogu donijeti za region i Evropu. Ako želimo da Balkan bude dio Evrope, multietnička demokratija je imperativ. Ne želimo da mijenjamo pravila za Zapadni Balkan, želimo da na Balkanu važe evropska pravila, kazao je Đukanović. Crna Gora daje punu podršku iznalaženju rješenja problema, svjesna značaja za cijeli region i njegovu stabilnost, naglasio je on, ali sa snažnim opredjeljenjem i vjerom u multietnički koncept, za šta je Crna Gora najbolji primjer. U tom smislu pozdravio je konstruktivan pristup Njemačke. Ako se ipak krene u tom pravcu, moraju se obezbijediti besprekorne garancije da presedan ne postane pravilo, naveo je Đukanović.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Novi servis za poreske obveznike / print=true\nBRŽE I LAKŠE 20. 09. 2018. 11:32 >> 11:35 0\nPoreska uprava (PU) ponudila je obveznicima novi servis koji im omogućava pregledanje podataka u Centralnom registru poreskih obveznika i osiguranika (CROO) elektronskim putem.\nIz PU su kazali da su novi elektronski servis uspostavili u okviru proaktivnog pristupa prema poreskim obveznicima i u nastojanju da se procedure i komunikacija učine što jednostavnijim i bržim.\n“Nova funkcionalnost omogućava poreskim obveznicima pregledanje osnovnih registracionih podataka, podaka o zaposlenim osobama, kao i objektima prijavljenim za obavljanje djelatnosti”, navodi se u saopštenju PU.\n“Treba napomenuti da, za razliku od pregleda Registra preduzeća, Registra obveznika poreza na dodatu vrijednost (PDV) i pregleda finansijskih iskaza koji na portalu PU može obaviti svaka zainteresovana osoba u skladu sa zakonskim odredbama, pregled podataka u CROO može obaviti samo ovlašćena osoba poreskog obveznika čijim podacima se pristupa koje je i imalac digitalnog certifikata”, dodali su iz PU.\nIz PU su naveli da je ta aktivnost još jedan korak u unaprijeđivanju funkcionalnosti sistema za poreske obveznike.\n“Kako PU nastoji da bude efikasan i moderan servis za poreske obveznike i u narednom periodu koristiće se svi dostupni resursi za jačanje uslužne funkcije poreskog organa”, zaključuje se u saopštenju.\nU martu naplaćeno skoro 127 miliona eura


Konferencija: Analitička podrška i javne politike u procesu pristupanja Srbije EU. Fondacija Centar za demokratiju\nKonferencija: Analitička podrška i javne politike u procesu pristupanja Srbije EU\nKonferencija "Analitička podrška i javne politike u procesu pristupanja Srbije EU" biće održana u petak, 21. oktobra 2016. u Narodnoj skupštini u Beogradu\nKonferencija "Analitička podrška i javne politike u procesu pristupanja Srbije Evropskoj uniji" biće održana u petak, 21. oktobra 2016. u Narodnoj skupštini, Kralja Milana 14 u Beogradu, od 11 do 15.30 časova.\nProces pristupanja Evropskoj uniji je najvažniji i najuticajniji proces koji se odvija u Srbiji poslednjih godina. Ovaj proces nije izolovan. Naprotiv, on utiče na modernizaciju i podstiče razvoj zemlje. Cilj procesa je pristupanje Evropskoj uniji, ali njegovi rezultati su izmenjeno zakonodavstvo, modernizovane institucije i reformisana Srbija.\nImajući u vidu sveobuhvatni karakter procesa evropskih integracija, očigledno je da je sistematska strateška i analitička podrška conditio sine quo non uspešnog pristupanja i reformi. Analitička podrška treba da ima za cilj da uoči dovoljno rano potencijalne probleme sa kojima zemlja može da se suoči u okviru procesa pregovaranja o pristupanju EU kao posledica usklađivanja sa pravnim tekovinama EU. Istovremeno, treba da dâ predloge kako da se ti problemi reše. Treba da obezbedi analitičke studije i stručna mišljenja koje treba pripremiti kao osnov za pisanje pregovaračkih pozicija i drugih strateških ili dokumenata u vezi sa politikama. Konačno, treba da pruži analitičku ocenu doslednosti u okviru i među političkim ciljevima i pozicijama u pregovaračkim poglavljima; ali takođe i usklađenost ekonomskih aspekata procesa pristupanja EU sa opštom makroekonomskom i fiskalnom realnošću zemlje.\nIako su neki koraci u pravcu strukturiranja i upravljanja gore opisanim elementima napravljeni, pitanja kao što su kako sistem treba da bude institucionalno postavljen, šta bi trebalo da budu njegovi zadaci i koje uloge treba da budu dodeljene kojim institucijama i dalje nisu rešena.\nOsim vladinih institucija koje već igraju ili tek treba da preuzmu aktivnu ulogu u ovim procesima, uloga civilnog društva ne sme da se zanemari. Kroz zvanično prihvaćenu platformu – Nacionalni konvent o Evropskoj uniji, srpsko civilno društvo je već dalo vredan analitički doprinos procesu pregovaranja o pristupanju EU. Štaviše, akademska zajednica bi takođe mogla da pruži preko potrebno stručno znanje. Kako da se civilno društvo i akademske institucije ojačaju u ovom pogledu i iskoristi njihov dragocen potencijal je pitanje koje tek treba razmotriti.\nOsim panel diskusije "Sistem za analitičku podršku u Srbiji", na konferenciji će se održati promocija video spotova NKEU za Poglavlja 11, 19 i 23, kao i predstavljanje analiza za poglavlja 11, 15, 19, 23 i 27.\nNa konferenciji će učestvovati i Bojana Ružić iz Fondacije Centar za demokratiju, koordinatorka Radne grupe NKEU za Poglavlje 19.\nIzvor: Nacionalni konvent o EU


SAD ODUSTAJE OD BORBE PROTIV GLOBALNOG ZAGRIJAVANJA | Hayat.ba\nSAD ODUSTAJE OD BORBE PROTIV GLOBALNOG ZAGRIJAVANJA\nSjedinjene Američke Države službeno su započele jednogodišnji proces povlačenja iz Pariskog sporazuma o klimatskim promjenama.\nAmerička vlada je u ponedjeljak predala dokument Ujedinjenim nacijama (UN) čime je formalno započela proces povlačenja iz sporazuma o klimi kojim se gotovo cijeli svijet obavezao boriti protiv globalnog zagrijavanja.\nDugogodišnji kritičar sporazuma, američki predsjednik Donald Trump najavio je povlačenje njegove zemlje zbog nepoštenog odnosa prema američkoj ekonomiji, radnicima i poreznim obveznicima.\nSporazum o klimatskim promjenama postignut je 12. decembra 2015. u Parizu. Trump je 1. juna 2017. saopćio kako se SAD povlači iz Pariskog sporazuma o klimatskim promjenama kojeg je 22. aprila 2016. potpisalo više od 190 zemalja.


Đukanović: Crna Gora i njeno društvo teži da pripada najrazvijenijim demokratskim državama Evrope | Kodex.ME\nĐukanović-Čitnhothinh, foto: Predsjednik.me\nPrimio akreditivna pisma novoimenovanih, izvanrednih i opunomoćenih ambasadora\nĐukanović: Crna Gora i njeno društvo teži da pripada najrazvijenijim demokratskim državama Evrope\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović primio je akreditivna pisma novoimenovanih, izvanrednih i opunomoćenih ambasadora Narodne Demokratske Republike Laosa, Sithonga Čitnhothinha, Republike Gane, Eudore Hilde Kuarteje Korantenge i Republike Srbije, Vladimira Božovića.\n28. 01. 2020 - 19:03 Autor: Kodex\nĐukanović je nakon ceremonije prijema akreditivnih pisama, pojedinačno primio ambasadore i poželio im dobrodošlicu u Crnu Goru i uspješno obavljanje diplomatske misije u obostranom interesu.\n"Informisao je sagovornike o kontinuiranom i dinamičnom progresu Crne Gore ka dostizanju strateških ciljeva, naglašavajući da današnja Crna Gora i njeno društvo teži da pripada najrazvijenijim demokratskim državama Evrope i njenom sistemu vrijednosti.", saopšteno je iz predsjednikovog kabineta.\nĐukanović je kazao da je jedan od ključnih vanjskopolitičkih ciljeva ostvaren članstvom naše države u NATO i da će se u narednom periodu posvećeno raditi na daljem sprovođenju reformi u cilju demokratskog i ekonomskog razvoja valorizovanog kroz punopravno članstvo u EU.\nU razgovoru sa ambasadorom Laosa, Đukanović je kazao da se uspostavljanje bliže saradnje sa državama azijskog kontinenta može tretirati kao jedan od važnih aspekata crnogorske vanjske politike i ukazao na potrebu intenziviranja političkih kontakata u svrhu uspostavljanja i realizacije konkretne saradnje u oblastima u kojima postoji potencijal.\nĐukanović i Čitnhothinh\n"Desetogodišnica uspostavljanja diplomatskih odnosa, prilika je da se odnosi unaprijede u oblasti ekonomije, energetike i turizma, imajući u vidu komplementarnost dvije države na tim poljima", ocijenio je Đukanović.\nOn je ukazao i na značaj snaženja kulturne saradnje dva naroda i ukazao na tradicionalno prijateljske odnose još iz vremena Jugoslavije.\nČitnhothin je uz najbolje želje i pozdrave Laosa, iskazao punu spremnost da radi na unapređenju bilateralne saradnje i traženju modela za jače ekonomsko povezivanje.\nSaglasio se sa prioritetima za saradnju ističući da su i međunarodni forumi dobra prilika za razgovor o novim projektima, posebno u kulturi. Poželio je Crnoj Gori uspješan put ka članstvu u EU i ekonomski napredak.\nĐukanović je u razgovoru sa ambasadorkom Gane Korantengom kazao da je Crna Gora u želji da unaprijedi bilateralne odnose i saradnju sa zemljama afričkog kontinenta, donijela odluku o otvaranju Stalne misije Crne Gore pri organizaciji Afričke unije sa sjedištem u Adis Abebi što će ujedno biti i centralno diplomatsko konzularno predstavništvo Crne Gore za zastupanje interesa na čitavom kontinentu Afrike.\nĐukanović i Korantenge\nU tom kontekstu je podržao napore njihove spoljne politike na izgradnji afričkog jedinstva. Predsjednik je ocijenio da postoji veliki potencijal za dinamiziranje ekonomske saradnje dvije države, prevashodno kroz kreiranje i definisanje odgovarajućeg ugovorno-pravnog okvira, što bi doprinijelo i saradnji u oblasti robne razmjene, turizma i poljoprivrede.\nKorantena je pozdravila otvaranje Stalne misije Crne Gore u Adis Abebi i najavila intenzivniju dinamiku saradnje u obostranom interesu.\nUpoznala je Đukanovića sa nastojanjima Gane da kao demokratsko društvo unaprijedi ekonomski razvoj i kroz industrijalizaciju otvori prostor za veće uključivanje mladih. Posebno je podržala inicijativu za kulturnu saradnju dvije zemlje.\nĐukanović je uz poruke dobrodošlice istakao zadovoljstvo što je novoimenovani ambasador Republike Srbije odličan poznavalac prilika u Crnoj Gori, što može biti dobar input za učvršćivanje razumijevanja, prijateljskih i dobrosusjedskih odnosa dvije zemlje.\nĐukanović i Božović\n"U kontekstu veoma izraženih ekonomskih interesa, Crna Gora Srbiju smatra najvažnijim trgovinskim partnerom", kazao je Đukanović uz želju za dalji razvoj tih odnosa.\nOn je uputio i na zajedničke interese u pogledu integracije u EU, što može doprinijeti još boljoj saradnji i međusobnoj podršci u ostvarivanju krajnjeg cilja punopravnog članstva u EU.\nUz podsjećanje da su odnosi dvije države od obnove nezavisnosti imali uzlazan karakter, ukazao je na postojanje određenih pitanja koja se aktiviraju u vidu izvjesnih razlika i nerazumijevanja, čemu svjedočimo ovih dana nakon usvajanja Zakona o slobodi vjeroispovjesti.\nOn je naglasio da to ne treba da bude iskorišćeno kao razlog za pogoršanje odnosa i zatvaranje prostora za saradnju.\n"Takve situacije, dodatno obavezuju predstavnike državne politike da javnosti prezentuju činjenice i ne dozvole političkoj i medijskoj javnosti bilo kakvu manipulaciju, već da u duhu evropskog prava i prakse, poštujući demokratske procese, ostvarujemo zajedničku evropsku perspektivu. Postoje teme o kojima imamo različite stavove, a to ne znači da ne treba da komuniciramo", poručio je Predsjednik Crne Gore.\nIstičući da će Crna Gora rješavati svoje unutrašnje protivurječnosti, a da to ne ugrožava njene odnose sa susjedima.\nBožović je predstavio prioritete buduće saradnje dvije države u okviru svog mandata, naglašavajući jačanje ekonomske saradnje, prije svega kroz povećanje trgovinske razmjene i infrastrukturno povezivanje.\n"Uporedo sa ekonomijom potrebno je dalje unapređivati kulturnu, naučnu i prosvjetnu saradnju", kazao je on.\nUz ocjenu da ta dva polja djelovanja treba relaksirati od političkih zamki, naglasio je da je crnogorska državnost neupitna, da ne može biti osporavana, te da Crna Gora kao suverena država samostalno vodi svoju unutrašnju i spoljnu politiku.\nU tom smislu, poručio je da će svoj diplomatski kapacitet posvetiti razvoju najboljih mogućih odnosa između dvije zemlje koje su nezavisne i međunarodno priznate države.


Cijene nafte porasle sedmu sedmicu zaredom - Biznis Info\nBy BiznisInfo on\t 21/12/2020 Vijesti u fokusu\nNa svjetskim tržištima cijene nafte porasle su i prošle sedmice, sedme zaredom, jer se trgovci nadaju da će se, zahvaljujući cijepljenju protiv covida-19, ekonomska situacija uskoro normalizirati, a potražnja za ‘crnim zlatom’ porasti.\nCijena barela na londonskom tržištu prošle sedmice porasla je 4,6 posto, na 52,26 dolara, najviši nivo od marta, dok je na američkom tržištu barel poskupio 5,4 posto, na 49,10 dolara, blizu najvišeg nivoa od februara.\nCijene nafte u uzlaznom su trendu sedam sedmica zaredom, od kada su objavljene vijesti o razvoju prvog cjepiva protiv koronavirusa, što je potaknulo nadu da će se uskoro ekonomske aktivnosti u svijetu normalizirati, a potražnja za ‘crnim zlatom’ porasti, prenijela je agencija Hina.\nU SAD-u je prošle sedmice cijepljenje počelo, a uskoro će i u evropskim zemljama.\nU aprilu su zbog koronakrize cijene nafte potonule na najniže nivoe u posljednjih 20-ak godina. No, kasnije su nadoknadile velik dio tih gubitaka, zahvaljujući golemim fiskalnim i monetarnim poticajnim mjerama u najvećim svjetskim ekonomijama, što je potaknulo oporavak ekonomskih aktivnosti, a time i potražnje za naftom.


Prikupljena neophodna finansijska sredstva za braću Kardović - Osvrt.me\nnedelja, 4 aprila, 2021\nDritanov lajk da u Srebrenici nije bilo genocida\nPomoć braći Kardović: Petnjički odbornici se odrekli zarada\nSveobuhvatno sagledavanje ambijenta i propisa – preduslov za oporavak ekonomije\nNaslovna Hronika Prikupljena neophodna finansijska sredstva za braću Kardović\nObraćanje porodice Faruka Kardovića prenosimo u cjelosti.\nNadamo se da ćemo dobiti ovu bitku koju vodimo svi zajedno i da će Abaz i Rifat moći kao i sva djeca da imaju bezbrižno i zdravo djetinjstvo.”?\nStoji u saopštenju koje potpisuje porodica Kardović.\nNAPOMENA: Dio najavljenih finansijskih sredstava još uvijek nije uručen porodici.\nPrethodni tekstDritanov lajk da u Srebrenici nije bilo genocida\nMinistar Spajić donirao platu za liječenje dječaka Rifata i Abaza iz Rožaja\nMarković: Ne bi Milutin imao ni vremena, a ni resursa za senzacije da mu nijesmo ostavili snažnu EPCG\nHronika Osvrt portal - 4. aprila 2021. 0\nObraćanje porodice Faruka Kardovića prenosimo u cjelosti. "Poštovani,Zahvaljujemo se svim plemenitim, nesebičnim i neumornim građanima Rožaja, Crne Gore, regiona,...\nIzdvojene vijesti Osvrt portal - 3. aprila 2021. 0\nOsim komentara u vezi sa vakcinacijom bilo je i onih koji nijesu „na zadatu temu“, a jedan korisnik ispod vicepremijeorve objave na...\nOdbornici SO Petnjica još jednom su pokazali jedinstvo i slogu u teškim trenucima odazvavši se molbi porodice Kardović iz Rožaja, koja je...\nMinistar Spajić donirao platu za liječenje dječaka Rifata i Abaza iz...


BalkanMagazin :: Bum akcija ove godine – vrednost im porasla za osminu\nBum akcija ove godine – vrednost im porasla za osminu\nutorak, 05. maj 2015 14:40\nOd početka godine vrednost akcija svih firmi kojima se trguje na berzama porasla je sa 64 na 72 biliona dolara, za osam hiljada milijardi, tojest za 12,5 posto\n(ilustracija, berzanski monitori)\nKursevi akcija na berzama ove godine beleže rast kakav se ne pamti od početka novog milenijuma tj od vremena naglog buma akcija internet firmi koji nije, međutim, dugo potrajao. Vrednost svih akcija firmi, koje se kotiraju na berzama u svetu, skočila je u prva četiri meseca ove godine za osam biliona dolara, tj sa 64 na 72 biliona, u procentima rast je iznosio 12,5 posto.\nŠtampanje novca kao „oslobađanje“\nO kakvim se veličinama radi, dovoljno ilustruje podatak da je ukupna vrednost akcija, ili tzv tržišna kapitalizacija svih firmi čijim se akcijama trguje, skoro pet puta veća od godišnjeg bruto društvenog proizvoda američke ekonomije, inače, najveće na svetu.\nOvakav rast je posledica nekoliko faktora: prvenstveno, delovanja tzv kvantitativnog olakšavanja, odnosno oslabađanja kako se pomodno, stručno, u stvari, eufimistički kaže za stampanje novca. Evropska centralna banka (ECB) obavezala se nedavno da će svakog meseca upumpavati u finansijske tokove po 60 milijardi evra i to će činiti bar do kraja iduće godine, čime se želi stimulisati oživljavanje privrednog rasta u evrozoni i celoj EU. A pošto berze reaguju na nešto ovako, ne tek kad se dogodi nego još dok se očekuje, akcije su već počele da rastu i to dosta brzo.\nSlično je i u slučaju Kine, iako tamo nema ovakvog štampanja novca. Kina, naime, stimuliše privredni rast raznim merama, kao što su državna podrška infrastrkturnih projekata, niže kamate za prioritetne projekte, olakšice za investiranje u gradnju stana ili kuće za sopstvene potrebe... Sve to vodi pozitivnim očekivanjima razvoja ekonomske aktivnosti u Kini čija visoka stopa privrednog rasta ostaje jedan od najznačajnijih oslonaca rasta svetske ekonomije.\nKockanje se nastavlja\nMora se, međutim, ukazati da američke akcije ne podržavaju rast akcija u drugim delovima sveta, mada mu (bar zasad) ne škode. Investotori, naime, s napetošću očekuju kada će (što nije, ipak, sigurno da će se dogoditi, bar ne tako brzo) američki FED tj centralna banka početi, umesto da ubrzava što je, uglavnom činila poslednjih godina, da usporova nacionalnu privredu. A to se najednostavnije čini povećavanjem, odnosno smanjivanjem osnovne kamatne stope i pomentim „kvantitavnim olakšavanjem“ što dovodi i do jačanja dolara. To nije neizbežno mnogo negativno ali pozitivno po rast sigurno nije... Sama najava napuštanja “kvantitavnog oslobađanja” i viših kamatnih stopa pojačala je lane dolar prema evru za oko 15 posto.\nA, na kraju, neizbežno se nameće “pitanje za milion dolara”: da li će akcije dalje rasti ili će početiti da padaju? Rizičan faktor po akcije jeste, naravno, Grčka što se vidi i poslednjih dana napetih pregovora Atine sa EU i MMF-om. Rizičan je faktor i povećanja kamata u SAD. Rizik jeste i nagli porast akcija u Kini i Indiji tako da o tome ponovo počinje da se govori kao o “prenaduvanim balonima”.\nIpak, to što se čini da je važnije – podrška centralnih banaka i veća privlačnost akcija u odnosu na druge aktive, ipak, daje više razloga za optimizam što se tiče daljeg kretanja akcija. Ukratko, sam pogled na grafikon ne bi trebalo investitore da dovede do zaključka da “to više na gore ne može da ide”.


Stanković se oprašta od Superlige - Sportske.net\nStanković se oprašta od Superlige\nZamenik kapitena FK Partizan Vojislav Stanković u nedelju će odigrati poslednji meč u crno-belom dresu u Jelen Superligi, pošto će na kraju jesenjeg dela prvenstva postati slobodan igrač koji će bez obeštećenja moći da napusti Humsku.\nZavesa na jesenji deo sezone u Jelen Superligi u Humskoj će biti spuštena u nedelju kada Partizan dočekuje čačanski Borac u okviru 15. kola domaćeg šampionata.\nCrno-beli su već overili titulu jesenjeg prvaka a duel sa Borcem imaće posebnu težinu za Vojislava Stankovića koji na kraju jeseni najverovatnije odlazi iz kluba.\n"Biće ovo, kako sada stvari stoje, moj poslednji prvenstveni meč u dresu Partizana. Nadam se da ćemo i ekipa i ja posao obaviti na najbolji mogući način" rekao je Stanković a prenose "Novosti".\nMomak rođen u Vranju obeležio je svoju dosadašnju karijeru golom koji je u penal seriji sa Anderlehtom postigao u Briselu i tako omogućio Partizanu plasman u grupnu fazu Lige šampiona.\n"Zahvalio bih se svima koji su me podržavali poslednjih godina i kada je bilo dobro i, posebno, kada nije. Proživeo sam mnogo lepih trenutaka u Partizanu, osvojio mnogo trofeja, a moram da istaknem i da mi je mnogo značila podrška najvernijih navijača sa južne tribine" kaže Stanković.\nPoslednja utakmica u crno-belom dresu Stankovića očekuje u četvrtak kada u Humskoj gostuje Asteras ali će sutrašnji duel sa Borcem biti poslednji prvenstveni za vicekapitena crno-belih.\nUtakmica Partizan - Borac igra se u nedelju sa početkom od 15 časova.


Saudijska vojska oborila jemenski dron od 200 dolara sa raketom od 2 miliona dolara, ispaljenom iz F-15 od 100 miliona dolara | WebTribune\nHome U FOKUSU Saudijska vojska oborila jemenski dron od 200 dolara sa raketom od 2 miliona dolara, ispaljenom iz F-15 od 100 miliona dolara\nSaudijska Arabija je jedna od zemalja koje najviše troši na svoju vojsku.\nPrema Međunarodnom institutu za strateške studije (IISS), oružane snage Kraljevine Saudijske Arabije su u 2019. godini potrošile zapanjujuću sumu od preko 100 milijardi dolara, a očekuje se da ništa manje neće potrošiti ni 2020. godine.\nTo stavlja zloglasno vehabijsko kraljevstvo koje sponzoriše terorizam na 3. mesto u pogledu vojne potrošnje, odmah iza Kine i Sjedinjenih Država, ali ispred vojnih supersila poput Rusije (potrošeno 65 milijardi dolara u 2019.) ili vojnih divova poput Indije (potrošeno 60 milijardi dolara u 2019. godini).\nPa ipak, zemlja poput Rusije održava imidž vojne sile koju čak i Pentagon smatra značajnim protivnikom, jer je Rusija svetski lider u velikom broju ključnih vojnih tehnologija, uključujući, ali ne ograničavajući se na hipersonično, lasersko i usmereno-energetsko oružje, kao i u vojnom vazduhoplovstvu, pa čak i kada se radi o perspektivnom oružju za svemirsko ratovanje. I sve to sa vojnim budžetom 40% manjim od onog Saudijske Arabije.\nStoga moramo da se zapitamo kako su tačno Saudijci uspeli da se nađu među top 3 države koje najviše ulažu u svoje vojne snage, a ipak, ne mogu čak ni da poraze Jemen, svog osiromašenog suseda na jugu, kojeg napadaju od 2015. godine.\nEvo ovako: F-15 je napravljen za obaranje jemenske bespilotne letelice IED, raketom vazduh-vazduh. Dron verovatno košta oko 200-500 dolara.\nNemoguće je sa sigurnošću reći koja je raketa ispaljena samo gledanjem video snimka, ali u nepotvrđenim izveštajima stoji da je dotična raketa američke proizvodnje AIM-120 AMRAAM, srednjeg dometa.\nCena jednog AIM-120 AMRAAM-a, u zavisnosti od verzije, iznosi negde između 1,1 i 2 miliona američkih dolara.\nAli čak i ako su izveštaji lažni, mogli bismo da pretpostavimo da je to verovatno jeftinija raketa kratkog dometa koja je ispaljena na jemensku bespilotnu letelicu.\nNajjeftinija raketa vazduh-vazduh koju F-15 može da koristi je AIM-9 Sidewinder, američka raketa kratkog dometa vazduh-vazduh, koja košta preko 600.000 dolara po jedinici.\nAko uzmemo u obzir i činjenicu da je F-15 platforma od 100 do 130 miliona dolara, koja takođe košta najmanje 30.000 dolara po satu leta, doći ćemo do neizbežnog zaključka čiste vojne (ne) efikasnosti saudijske vojske.


Početna » BBC News na srpskom » Page 221\nGetty ImagesKristen Riter je igrala Džesiku Džouns, dok je Džon Berntal bio Panišer Internet striming servis Netfliks zvanično je ukinuo poslednje dve Marvelove serije koje su mogle kod njih da se gledaju – Džesiku Džouns i Panišera. Serije Derdevil, Gvozdena pesnica i Luk Kejdž su takođe nedavno ukinuti, pa od sad na Netfliksu više nema […]\nPiše: BBC News na srpskom 20. 2. 2019.\nRevolucija za navijače: Povređen vam je omiljeni igrač – ne brinite, dobićete novac nazad\nGetty ImagesAko ne igra zvezda kao što je Kevin Durent, Fansure će vam refundirati novac za kartu Kako bi ste se osećali kada bi mogli da platite pet do 15 posto skuplju kartu, ali da na taj način osigurate da vam se refundira novac ako vaš omiljeni igrač ne izlazi na teren? Na žalost ovdašnjih […]\nBerni Sanders najavio novu kandidaturu za predsednika Amerike „Vreme je da završimo revoluciju“\nGetty ImagesSanders se kandidovao i 2016. godine, kada je izgubio od Hilari Klinton Američki senator Berni Sanders kaže da će se 2020. ponovo kandidovati za predsednika, što će mu biti drugi takav pokušaj u taboru demokrata. Senator iz Vermonta, star 77 godina, zbog naprednih stavova postao je zvezda predsedničke kampanje 2016, iako je izgubio tu […]\nPiše: BBC News na srpskom 19. 2. 2019.\nModni kreator Karl Lagerfeld umro u Parizu\nGetty ImagesLagerfeld je za sebe govorio da je „Jovanka Orleanka“ visoke mode Superzvezda modne industrije Karl Lagerfeld je preminuo u 85-toj godini u Parizu, javili su francuski mediji. Nemački modni kreator, koji je bio kreativni direktor kompanija Šanel i Fendi, bio je jedan od najplodnijih stvaralaca na modnoj sceni i radio je do poslednjeg daha. […]\nEPAAj Vejvej 11. februara na Berlinskom filmskom festivalu Umetnik Aj Vejvej optužio je producente sa kojima je radio da su umanjili njegov doprinos konačnoj verziji filma jer nisu hteli da uznemire kineske vlasti. Aj je režirao delić filma `Berlin, volim te` – ali se njegova epizoda nije pojavila u konačnoj verziji filma. On je za […]\nAFPDemokrate su podnele tužbu protiv Trampa Koalicija od 16 američkih država predvođena Kalifornijom tužila je administraciju predsednika Donalda Trampa zbog odluke da proglasi vanredno stanje kako bi prikupio sredstva za izgradnju zida na granici sa Meksikom. Tramp je u petak objavio deklaraciju kojom planira da zaobiđe Kongres nakon što su demokrate, koje čine većinu u […]\nAndiaPogrešno su prevedena i imena dobro poznatih ulica u Novom Sadu Šetnja Fruškom gorom, provod u Novom Sadu, posmatranje ptica u Kikindi – samo su neke od destinacija koje je Turističke organizacije Srbije preporučila strancima u brošuri „52 vikenda u Srbiji“ na engleskom jeziku. Jedini problem koji bi mogao da ih odvrati od dolaska je […]\nReutersPremijeri Mateuš Moravijecki i Benjamin Netanjahu na Bliskoistočnom samitu u Varšavi Samit lidera zemalja srednje Evrope u Izraelu otkazan je nakon rasprave poljskih i izraelskih zvaničnika o holokaustu. Poljska je otkazala učešće nakon, kako su saopštili, uvredljivih izjava izraelskih zvaničnika o učešću Poljaka u zločinima nad Jevrejima. Konkretno, novpostavljeni ministar spoljnih poslova Izraela Izrael Kac […]\nGetty ImagesZgrada u kojoj je rođen Adolf Hitler Na prvi pogled, nema ničeg neobičnog u jednoj od glavnih ulica u mestu Braunau na Inu na austrijskoj granici sa Nemačkom. Ali, sve se menja kada neko od prolaznika pogleda tablu na trotoaru ispred zgrade u ulici Salcburger Vorštat. Natpis je na nemačkom i pominju se milioni […]\nBBCViše od hiljadu ljudi je šetalo beogradskim ulicama Muzika grupe Beogradski sindikat često je u ponedeljak uveče odzvanjala Pionirskim parkom. Tu, baš ispred zgrade Predsedništva, održan je glavni deo protesta „Zaustavimo veleizdaju! Kosovo je Srbija“. Na bini je, uz govornike, bila ikona cara Lazara, kao i transparent sa natpisom „Nema predaje“, dok su se u […]\nPiše: BBC News na srpskom 18. 2. 2019.\nGetty ImagesParis Hilton na Nedelji mode u Njujorku Nedelja mode u Njujorku je upravo završena. Ovaj događaj u Americi prvi je od četiri velike međunarodne nedelje mode, koje se održavaju u Londonu, Parizu i Milanu. Obično ga karakteriše kombinacija supermodela, poznatih ličnosti u prvim redovima i političke kontroverze. Pre nego što se moda preseli u […]\nJokić, Ol Star, Žućkova levica i derbi – dva lica srpske košarke\nFonetCrno-beli su u Nišu osvojili 15. nacionalni kup U razmaku od samo 12 sati desile su se dve veoma važne stvari za srpsku košarku. Međutim, jedna je ostala u granicima terena, a druga je, kako je to i ranije često bio slučaj, nastavljena van aut-linija. Centar Denver Nagetsa Nikola Jokić je u Šarlotu postao prvi […]\nPred vama je naš izbor nekih od najupečatljivijih fotografija nastalih širom sveta prošle nedelje. Alexander Kuznetsov/REUTERSU nedelji za nama nastala je fotografija na kojoj čovek pozira ispred Polarne svetlosti u Finskoj. Emma McIntyre/Getty imagesNa dodeli Gremija nastupila je Lejdi Gaga, koja je osvojila tri nagrade Brad Penner/USA TODAY Sports/reutersCentar Filadelfija seventisikersa Džoel Embid skočio je […]\nAFPIndijska vojska stiže na mesto sukoba u selu Pulvama Četiri vojnika su ubijena u Kašmiru, gradu pod indijskom upravom, u razmeni vatre sa militantima, saopštila je policija. Sukob se dogodio u okrugu Pulmvama, gde je više od 40 indijskih paramilitarnih vojnika ubijeno u samoubilačkom napadu u četvrtak. Tokom policijske potrage u toj oblasti ubijen je […]\nBBCBrodkasting Haus 1959. godine BBC je decenijama poricao da su kandidati za zaposlenje podvrgavani političkoj proveri MI5. Proces provere zapravo je započeo još u ranim danima BBC-ja i nastavio se sve do devedesetih. Pol Rejnolds, prvi novinar koji je imao uvid u sve dosijee provere BBC-ja, priča nam priču o dugogodišnjem odnosu između ove korporacije […]


Uskoro završetak kružne raskrsnice | Palelive.com\nPočetna Regija Vlasenica Uskoro završetak kružne raskrsnice\nVLASENICA – U Vlasenici je danas počelo asfaltiranje jednog dijela kružnog toka koji bi do kraja oktobra trebao da bude potpuno završen.\nNačelnik opštine Miroslav Kraljević izjavio je da je ovo važan infrastrukturni projekat započet u julu, ali i da je prethodno trebalo riješiti imovinsko-pravne odnose.\nKraljević je ukazao da je bilo problema i na glavnom vodovodu koji snabdijeva fabriku „Alpro“, ali da se danas konačno vide konture ove kružne raskrsnice.\n„Dugujemo zahvalnost Vladi Republike Srpske i `Putevima Republike Srpske`, koji su razumjeli našu problematiku. Ovdje je velika dinamika i protok saobraćaja i na ovaj način će biti riješeno ono što nije bilo moguće proteklih godina, ukrštanje tri magistralna puta, iz pravca Beograda, Istočnog Sarajeva i Banjaluke“, izjavio je novinarima Kraljević.\nOn kaže da kada se dolazilo iz pravca Istočnog Sarajeva nije postojala mogućnost da se uđe u lijevu stranu u pravcu Banjaluke i obrnuto, što je dovodilo do toga da su kamioni i veliki šleperi morali da ulaze u grad.\n„Izgradnja kružne raskrsnice od velikog značaja je za stanovnike Vlasenice, ali i sve korisnike magistralnih puteva koji se ukrštaju na mjestu njene izgradnje. Izvođač radova je rekao da je danas urađeno oko 60 odsto posla, i po njegovim predviđanjima sve bi trebalo biti završeno do kraja mjeseca što je dobro jer ide zima“, naveo je Kraljević.\nKraljević je rekao da će biti urađena kompletna infrastruktura sa trotoarima i rasvjetom i da će u centru kružnog toka, simbolično, biti postavljen natpis „Vlasenica“, nakon čega će nastaviti uređivanje grada po drugim planiranim projektima.\nDirektor preduzeća „Zvornik putevi“ Jelenko Vasić izjavio je da je počelo asfaltiranje jednog dijela kružnog toka i da su vidljivi obrisi raskrsnice.\n„Kružni tok u velikom dijelu završavamo, ali imamo u planu još projekata u ovoj lokalnoj zajednici, prvenstveno izgradnju pristupnih puteva u industrijskoj zoni Kula-Zeban, sanaciju pojedinih ulica u centru grada, ulice u naselju Toplik… Prisutni smo u Vlasenici 365 dana, a tako će biti i naredne godine jer ćemo nastaviti uspješnu saradnju“, izjavio je Vasić.\nVlada Republike Srpske, između ostalog, izdvojila je 100.000 KM za rješavanje pitanja eksproprijacije zemljišta na kojem se gradi kružna raskrsnica, a „Putevi Srpske“ oko 500.000 KM za rješavanje višegodišnjeg problema u Vlasenici.\nPrethodni članakPredstavnici Republike Srpske prenijeli stav ambasadorima EU\nNaredni članakOd kraja iduće sedmice Agencija za lijekove neće djelovati u Srpskoj


Obradović: Protest samo korak u stvaranju narodnog opozicionog saveza – NovostiDana.rs\nPredsednik pokreta Dveri Boško Obradović izjavio je da je današnji protest „Ovako više ne može“ samo jedan korak u stvaranju narodnog opozicionog i patriotskog saveza.\n„Ujedinjene patriote imaju šanse na političkoj sceni“, ocenio je Obradović, koji se okupljenima ispred Vlade Srbije u Beogradu obratio sa kamiona.\nOn je aktuelnu vlast nazvao „lažnim patriotama koji izdaju srpske nacionalne interese“.\nObradović je pozvao gradjane na ukrupnjavanje opozicije u patriotskom bloku protiv aktuelne vlasti „da pokažemo da se ne plašimo ni Pinkova, a po najmanje Gorana Vesića koji traži zatvaranje Milana Stamatovića i mene“.\nOn je rekao da se u Srbiji danas priča o gej pravima, a ne o 100.000 radnika kojima nisu isplaćene zarade niti povezan radni staž, niti o radnicima koji su u katastrofalnom položaju, mladima koji beže u inostranstvo, niti o unutrašnjosti Srbije, niti o Beogradu.\n„Sutra će ova vlada na čelo gej parade da ponižava naše tradicionalne vrednosti“, rekao je Obradović istakavši da Dveri „nemaju problem s homoseksualcima, već s političkim pederima koji sede u Vladi Srbije“.\n„To su moralni pederi koji izdaju ovu državu i narod“, rekao je Obradović, a učesnici skupa na to su povikivali „Vučiću, pederu“.\nObradović je rekao da je Pink ogledalo vlasti Srpske napredne stranke „to je ta Pink kultura, taj prostakluk, kupljene diplome i kriminal koji treba da završi u zatvoru“.\nOn je kazao da su Dveri miroljubiv pokret i da do sada na protestima Dveri nikada nije bilo nasilja.\nObradović je rekao i da organizatori današnjeg skupa „ne žele nasilje niti su učestvovali u nasilju“.\nOn je naveo da je završno poniženje Srbije ulazak Srpske liste u „sepratističku vladu Ramuša Haradinaja“ na Kosovu.\nPoslanik Dveri Srdjan Nogo rekao je da predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću ne može da bude oprošteno to što je „sa teroristima pravio vlast“.\n„Tvoji koalicioni partneri su (Hašim) Tači i (Ramuš) Haradinaj“, rekao je Nogo na šta su se iz mase čuli povici „Vučiću šiptare“.\nPredsednik političkog saveta Dveri Kosta Čavoški rekao je da je Vučiću u Americi naredjeno da prizna Kosovo i da je posle posete SAD smislio unutrašnji dijalog o Kosovu.\n„U takvoj izdaji nacionalnih interesa, nemamo nameru da učetvujemo“, rekao je Čavoški.\nU ime mladih na skupu je govorila Andjela Vlajić, a govorili su i predstavnici sindikata nekoliko firmi.\nPredstavnik sindikata „Nezavisnosti“ IMR-a Dragan Milivojević rekao je da vlast govori da privreda cveta, a da je oko fabrika samo „korov u kome može da procveta neki kukurek“.\nPosle protesta ispred vlade okupljeni su kreni u šetnju centralnim gradskim ulicama do RTS-a gde će zatražiti gostovanje predstavnika Dveri i Zdrave Srbije u drugom dnevniku te medijske kuće.\nObradović je ispred Predsedništva poručio da će doći vreme da će Vučić biti ismejan kao „rijaliti klovn koji nije ispunio ni jedno svoje obećanje i koji će zajedno sa Željkom Mitrovićem završiti u Zabeli“.\nIsred Presedništva su puštali pesmu „Gusta mi magla padnala more na toj mi ravno Kosovo“.\nPojačane policijske snage obezbedjuju „Prajd info centra“ koji se nalazi u Ulici Kralja Milana gde i predsedništvo.\nPovezanoDveri, vesti, Здрава Србија


Vesna Bracanović predsjednica Odbora direktora CGES-a – Bankar.me\nJune 25, 2019 BERZA, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nKako su saopštili iz CGES-a, danas je i održana održana deseta redovna Skupština akcionara Crnogorskog elektroprenosnog sistema AD, na kojoj su akcionari jednoglasno usvojili Izvještaj o poslovanju CGES-a za prošlu godinu i finansijske iskaze sa izvještajem nezavisnog revizora.\n“Što se tiče Odluke o raspoređivanju neto dobiti CGES-a za 2018. godinu, koja iznosi 4,2 miliona eura, odlučeno je da se doda neraspoređenoj, odnosno akumuliranoj dobiti iz prethodnih godina. Za revizora CGES-a za 2019. godinu izabran je ‘Prajsvoterhaus Kupers’”, dodaju oni.\nAkcionari su u nastavku Skupštine razriješili, a potom izabrali nove članove Odbora direktora CGES-a.\n“Pored Vesne Bracanović, predstavnici države su: Tamara Ivković, Zoran Miljanić, kome su obnovljeni mandati i Kemal Omerović, novi član u Odboru direktora. Terna je takođe imenovala dva predstavnika – Giovannia Cerchiarinia i Carla Crea, dosadašnje članove Odbora direktora CGES-a, dok će Elektromrežu Srbije i u ovom sazivu predstavljati Jelena Matejić”, navode iz CGES-a.\nPrevious Nissan odložio pregovore o spajanju s Renaultom\nSljedeći Kolika je zaista zarada na YouTube-u?


Tanjug 8. maja 2021. 13:09\nMOSKVA – Predsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je Dan pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu, 9. maj, liderima članica Zajednice nezavisnih država (ZND), republika nekadašnjeg Sovjetkog Saveza, kao i predsednicima Abhazije i Osetije, i građanima Gruzije i Ukrajine, uz poruku da se ne sme dozvoliti prekrajanje istorije.\nKako je saopšteno danas u Moskvi, Putin je čestitao je 76. godišnjicu pobede Sovjetskog Saveza (nad fašizmom) u Velikom otadžbinskom ratu, liderima i narodima Azerbejdžana, Jermenije, Belorusije, Kazahstana, Kirgistana, Moldavije, Tadžikistana, Turkmenistana, Uzbekistana, Abhazije i Južne Osetije, kao i narodima Gruzije i Ukrajine.\n„Danas imamo moralnu obavezu da pažljivo negujemo sećanja na te teške godine i da naša sećanja predamo novim naraštajima. Zajednički se moramo odupreti pokušajima da se prekraja i falsifikuje istorija, revidira ishod Drugog svetskog rata i opravdavaju gnusni zločini koje su činili nacisti i njihovi saradnici“, poručio je predsednik Putin, navodi se u saopštenju Kremlja.\nPutin je izrazio uverenje da će „tradicija bratskog prijateljstva i uzajamne privrženosti, koja je opstala i u ratnim iskušenjima, ostati čvrst temelj konstruktivnih dobrosusedskih odnosa između zemalja članica i njihovih naroda“, prenosi TAŠ.\nRuski predsednik je izrazio zahvalnost ratnim veteranima i sovjetskim radnicima i poželeo im dobro zdravlje i dugovečnost.


Beograd jedna od najatraktivnijih lokacija za investiranje u izgradnju - Gradjevinarstvo.rs\n09.03.2020. | RTS\n- Imajući u vidu da je usvojen i da će se realizovati investicioni plan Srbija 2025. gde je predviđeno da od 14 milijardi evra koliko je planirano za sve projekte, devet milijardi evra bude utrošeno na realizaciju projekta u transportnoj infrastrukturi, to direktno utiče i na povećanje broja objekata koji se grade - izjavila je Aleksandra Damnjanović, državni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\n- Kvalitet izgradnje svakako raste i kupci su zahtevniji, a bolji informisani. Konkurencija je velika i samim tim oni imaju mogućnost da biraju, a upravo ovaj sam razvoj tržišta pogoduje tome da standardi u našoj gradnji i u graditeljstvu uopšte u Srbiji rastu, jer tržište ih goni na to - rekla je Dušica Gaković, menadžer za razvoj projekata kompanije Deka Inženjering.\n- Stranim investitorima je vrlo interesantno srpsko tržište nekretnina iz prostog razloga što nigde u Evropi ne mogu da nađu ovakav povraćaj investicije, znači negde između 150 pa čak do 300 posto je povraćaj u ovom trenutku i pritom je likvidnost ogromna, kad kažem likvidnost, mislim na rok prodaje - dodao je Pašanović.


Izolacija za oko 108 miliona Kineza - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Svijet > Izolacija za oko 108 miliona Kineza\nIzolacija za oko 108 miliona Kineza\n19. Maja 2020. Istinito380Leave a Comment on Izolacija za oko 108 miliona Kineza\nOko 108 miliona stanovnika jednog regiona na sjeveroistoku Kine ponovo se nalazi u izolaciji, pošto se tamo opet pojavio korona virus, kojim je zaraženo 34 ljudi.\nNedugo pošto je širom zemlje počeo povratak na normalan život, gradovi u provinciji Ðilin obustavili su željeznički i autobuski prevoz i zatvorili škole, a u karantinu se nalaze desetine hiljada ljudi.\nKako navodi Blumberg, ponovno uvođenje strogih mjera uznemirilo je mnoge stanovnike, koji su smatrali da je, što se tiče epidemije korona virusa u njihovoj zemlji, najgore već prošlo.\nIako rast broja zaraženih nije toliko brz kao što je to prošlog decembra bio slučaj u Vuhanu, kineskom gradu u kojem je globalna pandemija i počela, brza i snažna reakcija vlasti u Ðinanu odražava strah Kine od mogućih posljedica novog talasa zaraze, čije je obuzdavanje već izazvalo ogromnu društvenu i ekonomsku štetu u toj zemlji.\nU namjeri da suzbiju širenje virusa, vlasti u gradu Šulan najavili su donošenje dosad najstrožih mjera – stambeni blokovi sa potvrđenim ili potencijalnim slučajevima biće zatvoreni, a izlazak iz kuće na dva sata radi kupovine najosnovnijih potrepština biće dozvoljen jednom članu svakog domaćinstva svakog drugog dana, navodi Blumberg.\nTagged istinito izolacija kina korona\nSmanjenje gužvi na graničnim prelazima sa Hrvatskom\nU Rusiji gotovo 300.000 oboljelih od korone


Kontrola pristupa - Macchina group\nSveobuhvatni sigurnosni sistemi poslednjih godina dobijaju na značaju i ostvaruju široku i raznovrsnu upotrebu. Cenom su pristupačni koliko i obični kućni aparati, a potrebni su domu ili poslovnoj prostoriji koliko i svaki od tih aparata! Možda i potrebniji, jer je sigurnost imovine prva stavka pri opremanju svakog doma.\nMi odgovaramo zahtevima kompanija i pojedinaca za jednostavnim za korišćenje, ali vrhunskim sistemima tehničke zaštite, kao što su: protivpožarni sistemi, kontrola pristupa pojedincima, protivprovalni sistemi i interfonski sistemi. Uz našu ponudu sigurnosnih sistema, kao i kompletnu pomoć pri ugradnji sistema, koju obavljaju višegodišnji stručnjaci, možete mirno spavati i pustiti nas da brinemo o bezbednosti Vaše imovine.\nZa jednostavnu kontrolu kretanja pojedinaca, sprečavanje neželjenh ulazaka i radnji, kao i jednostavnu evidenciju zaposlenih i vozila, tu su naši sistemi za kontrolu pristupa. S obzirom na značaj ovih sistema, oni predstavljaju ulaganje u poslovanje, ne trošak kompanije.\nSistemi za kontrolu pristupa dozvoljavaju pristup autorizovanim osobama na osnovu otiska prsta, šifre, beskontaktne kartice ili kombinacijom ovih opcija. Sistemi za kontrolu vozila evidentiraju ulaske/izlaske vozila iz garaže, tako da u svakom trenutku možete znati gde su Vam vozila. Svi sistemi imaju mogućnost umrežavanja čime omogućavaju kontrolu više objekata istovremeno. Sistem evidencije radnog vremena omogućava tačnu evidenciju rada zaposlenih očitavanjem vremena ulaska i izlaska sa posla.


Reforma visokog obrazovanja: Analiza FCJP\nSaradnica FCJP Sevima Sali Terzić u Aljazeera emisiji Kontekst o govoru mržnje\nSaopštenje Fondacija Centar za javno pravo\nNovi Prijedlog Zakona o visokom obrazovanju Kantona Sarajevo akademska zajednica dočekuje kao zakonski prijedlog koji će degradirati visoko obrazovanje tako što će suziti akademske slobode, samoupravu i akademsku autonomiju i ograničiti finansijsku autonomiju univerziteta. Prošle godine je oblast visokog obrazovanja na području Tuzlanskog kantona također pretrpjela niz bitnih normativnih promjena. Naime, u junu 2016. godine, na prijedlog Vlade Tuzlanskog kantona, Skupština TK donijela je Zakon o visokom obrazovanju. I ova reforma je u akademskim krugovima dočekana kao napad na samoupravu, autonomiju i akademske slobode univerziteta pri čemu je isticano da se stvaraju zakonske pretpostavke za nejednak tretman javnih i privatnih visokoobrazovnih ustanova. Očigledno je da je reforma visokoškolskog obrazovanja neophodna i da je u dva kantona otvoren proces reformi čiji je konačan rezultat teško prognozirati.\nUniverzitetsko obrazovanje je u BiH nadležnost nižih nivoa vlasti, a država je propisala osnovne okvire. U takvom sistemu se prepliću akademski, politički i privredni interesi: univerziteti su od institucija za stjecanje teorijskih i praktičnih znanja postali mjesta za dobijanje sumjivih akademskih zvanja i za smještanje političkog kadra koji osigurava „znanstvenu podršku“ političkim ideologijama i potrebama. U takvom sistemu zakonska regulacija ove oblasti ne smije biti prepuštena političkim partijama koje imaju većinu u svakom parlamentarnom tijelu; ona mora biti usmjerena ka traženju socijalnog konsenzusa. Njemu mora prethoditi rasprava u koju će se osim akademskog osoblja uključiti nevladin sektor, političke partije i regionalni eksperti. Fondacija Centar za javno pravo, u smislu podsticanja produktivnog dijaloga o reformi visokog školstva, stavlja na uvid nekoliko analiza pravnog sistem i elemenata visokog obvrazovanja u sarajevskom i tuzlanskom kantonu.\nAnaliza Mehmeda Bećića donosi egzaktan pregled institucionalnog i normativnog okvira visokog obrazovanja u BiH. Autor osim nadležnosti pojedinih institucija i nivoa vlasti rekonstruira i pojedine elemente Okvirnog zakona o visokom obrazovanju i pokazuje da on predstavlja instrument za harmonizaciju visokog obrazovanja i uključivanja BiH u evropski prostor visokog obrazovanja. U analizi se zatim prikazuju pojedina rješenja u pogledu imenovanja, sastava i strukture upravnih tijela: u Federaciji su upravni odbori pod utjecajem izvršne vlasti (dakle, konkretnog osnivača), u Republici Srpskoj je učešće osnivača svedeno na zakonski minimum. Akreditacija je poseban problem: pokrenuta je sa mrtve tačke ali usvojeni pravilnici o postupku akreditacije visokoškolskih ustanova nisu usaglašeni sa općim zakonskim i podzakonskim aktima i evropskom praksom. Autor zaključuje da dvanaest režima visokog obrazovanja proizvodi realne probleme, od stepena i standarda autonomije do stvarne usklađenosti visokog obrazovanja sa tržištem rada. On preporučuje objektiviziranu akreditaciju koja će se osigurati tako što među involviranim akterima neće postojati ni jedan oblik sukoba interesa kao i uzajamnu koordinaciju entiteta, kantona i Brčko distrikta i objektivan, politički neutralan i standardiziran inspekcijski nadzor koji neće praviti razliku između privatnih i javnih obrazovnih institucija.\nAnaliza Mirze Hebiba je fokusirana na reformu visokog obrazovanja u Kantonu Sarajevo i nakon prikaza organizacije kantonalnog visokog obrazovanja slijedi analiza značaja Univerziteta u Sarajevu za visoko obrazovanje u BiH. Autor pokazuje da upravo ovaj Univerzitet ima vodeću ulogu u sistemu visokog obrazovanja Bosne i Hercegovine. Prema mišljenju autora Nacrt zakona o visokom obrazovanju pokazuje slabosti u pogledu osiguranja akademskih sloboda, autonomije i samouprave u odnosu na izvršne organe kantonalne vlasti, zatim u pogledu uloge i sastava upravnih odbora, u pogledu raspolaganja budžetskim i vanbudžetskim sredstvima (finansiranje) i pravnog statusa akademskog osoblja. Analiza u osnovi sažima tipične primjedbe akademske zajednice i u tom su smislu i preporuke: prije konačnih rješenja osigurati komparativne analize kako bi se osigurala akademska autonomija i samouprava univerziteta, jačanje kvaliteta studija jačom koordinacijom organizacionih jedinica Univerziteta, umjesto jednog zakona donošenje dva zakona (jednog o Univerzitetu u Sarajevu i drugog o visokom obrazovanju), mogućnost internih oglasa u izboru za viša zvanja i odmjerenije određivanje starosne granice za prinudno penzionisanje.\nU pripremi su dvije analize: Jedna, Sifeta Kukuruza, pomoćnika ministra za visoko, obrazovanje, nauku i mlade u Kantonu Sarajevo i, druga, Dženete Omerdić, vanredne profesorice na Pravnom fakultetu Univerziteta u Tuzli. Prva analiza donosi argumente koji osnažuju nastojanja kantonalne vlade da „disciplinira“ univerzitetsko obrazovanje. Njena je teza da upravo akademsko osoblje može ugroziti akademske slobode i autonomiju univerziteta ako nisu u funkciji uspostavljanja „istinskog univerziteta“ – autor konkretne primjere nalazi u istupima akademskog osoblja povodom izmjene postojećeg zakona. U drugoj autorica dovodi u pitanje zakonitost aktuelnog Zakona o visokom obrazovanju Tuzlanskog kantona.\nSve se analize mogu preuzeti na web stranici Fondacije Centar za javno pravo: www.fcjp.ba


Stresan posao vodi u depresiju – JUDZKS\nStresan posao vodi u depresiju\nNaučnici iz Velike Britanije su tokom studije koja je uključivala 1 000 tridesetdvogodišnjaka otkrili da je 45% novih slučajeva depresije i anksioznosti među ovim mladim ljudima uzrokovano stresnim poslom.\nUčesnici studije definisali su stresan posao kao posao u kojem nemaju osjećaj kontrole, a imaju dugo radno vrijeme, nefleksibilne rokove i velike količine posla.\nStručnjaci su, stoga, upozorili da poslodavci trebaju poraditi više na očuvanju mentalnog zdravlja svojih uposlenika.\nDepresija je najvjerovanije uzrokovana hormonima stresa koji utiču na mozak, zatim umorom i nedostatkom sna, rekla je voditeljica studije, dr. Maria Melchior, epidemiolog na Institutu za psihijatriju u Kings College u Londonu, te dodala da osobe sa stresnim poslovima obično nemaju dovoljno vremena da učestvuju u društvenim aktivnostima.Profesor Cary Cooper, profesor organizacione psihologije i zdravlja sa univerziteta University of Lancaster rekao je da poslovi postaju sve napetiji i stresniji.\n“Moramo pomoći ljudima da rade na fleksibilniji način, da koriste tehnologiju da smanje obim svog posla, a ne da budu zatvoreni u kancelarijama po cijeli dan. Također, trebamo natjerati šefove i direktore da promijene način svog upravljanja – da vode posao uz pomoć nagrađivanja i pohvaljivanja, a ne kažnjavanja, te da shvate da uposlenici imaju potrebu da osjete da imaju određenu kontrolu nad onim što rade.”


Knjazevčani – Page 38 – Knjaževačke vesti\nHome / Knjazevčani (page 38)\nKnjaževac: Ivković na obeležavanju Dana MZ Podvis\nPredsednik Skupštine opštine Knjaževac mr Miodrag Ivković prisustvovao je u nedelju, šestog avgusta, u Podvisu svečanosti na kojoj je obeležen dan ove mesne zajednice. Ivković je tom prilikom istakao da Podvis, kao specifično naselje sa dugom industrijskom tradicijom treba da ...\nKnjaževac : Jelašnica – selo neženja i fakultetski obrazovanih (Video)\nJelašnica kod Knjaževca – selo nekada bogatih domaćina kojima je bio prioritet da školuju decu. Tako, za pola veka iz ovog mesta, rasuti po svetu, 180 fakultetski obrazovanih ljudi i čak sedam doktora nauka. Neki od njih vratili su se ...\nZlatne trube i Timočki veseljaci na 57. Dragačevskom saboru trubača u Guči\nGuča – Saborski karavan je ove godine prošao kroz 10 predtakmičarskih centara. Nakon trubačkih megdana koji su se odigrali uKnjaževcu, Boljevcu, Leskovcu, Vladičinom Hanu, Novom Sadu, Kovačici, Surdulici, Požegi, Prijepolju i Zlatiboru, ovu su orkestri koji su obezbedili učešće na ...\nUDRUŽENJE „LIPA“ Knjaževac PROSLAVILO SLAVU (Foto)\nUdruženje pčelara ”Lipa” obeležilo je 21.07.2017. godine svoju slavu – Svetog Prokopija. Praznik Svetog Prokopija, koga Udruženje pčelara ”Lipa” slavi kao svog zaštitnika, obeležen je na pčelinjaku ovogodišnjeg kolačara, Ivice Petrovića u Vidovcu gde je i bilo rezanje slavskog kolača. ...\nFestival Alternativne Kulture 2017\n4. po redu Festival Alternativne Kulture održaće se 29. jula sa početkom u 19h, tradicionalno na livada ispod mosta Trgoviškog timoka u naselju Prc mala !!! Nastupaju sledeći bendovi : Two Stroke Engine (Knjazevac) Opposite Way (Nis) Vaccum (Zajecar) Good ...\nKnjaževac : 56. Festival kulture mladih Srbije – otvaranje (Foto & Video)\n–Sinoć je u Knjaževcu otvoren 56. Festival kulture mladih Srbije čije održavanje su pored opštine Knjaževac, podržali Ministrastvo kulture, Vlada Švajcarske i Evropska unija kroz program Evropski progres. Tako je ovaj festival postao deo kampanje „Evropa, to si ti“. Velikim ...\nU Knjaževcu potpisani ugovori sa Fondacijom ”Ana i Vlade Divac” (Video)\nDanas je u opštini Knjaževac desetoro mladih poljoprivrednika potpisalo ugovore sa Fondacijom ”Ana i Vlade Divac” o donaciji jaganjaca rase romanovska, svrljiška i vitenberg, kako bi na svojim gazdinstava razvijali ovčarstvo kao poljoprivrednu delatnost. Jaganjce rase romanovska, svrljiška i vitenberg ...


12.02.2007., 22:52 #1\nRadovanović je za Večernje novosti rekao da je suzbijanje korupcije u Srbiji cilj zakona o državnim organima u postupku za krivična dela organizovanog kriminala i druga posebno složena krivična dela.\nNovi zakon trebalo bi da omogući prenos dela nadležnosti sa Republičkog javnog tužilaštva na Specijalno tužilaštvo za borbu protiv organizovanog kriminala, kao i zaplenu imovine osuđenih za organizovani kriminal, a za koju ne postoje dokazi o poreklu.\nKako je predviđeno, posebna "specijalnost" zakona jesu sankcije za mito, protivzakonito posredovanje i zloupotrebu službenog položaja, a državni organi i organizacije dužni su da, na zahtev tužilaštva, bez odlaganja predaju svaki dokaz ili podatke koji mogu da pomognu pri procesuiranju takvih krivičnih dela.\nOn je odbacio ocenu Republičkog javnog tužilaštva da u predloženom nacrtu zakona ima neustavnih rešenja, istakavši da, po pitanju nadležnosti za korupciju, to nije tačno, i da je to proizvod njihovog nastojanja da se zadrži staro stanje.\nSpecijalno tužilaštvo ne bi ni postojalo da Srbija nije imala visok nivo organizovanog kriminala i korupcije, rekao je Radovanović i naglasio da bi najbolje rešenje bilo da to tužilaštvo bude nezavisna, potpuno izdvojena tužilačka organizacija.\n"Ne plediramo da tako ostane zauvek. Neka se te naše nadležnosti oroče na godinu, dve, ili pet. Sve dok ne sasečemo korene korupciji i finansijskom kriminalu u najvišim državnim organima", rekao je Radovanović.\nJasno je što mu je od početka njegovog mandata kost u grlu specijalni sud i specijalno tužilaštvo.\nU svakom slučaju, nije čudo što Koštunica želi da se dokopa još jednog mandata kako bi okončao povoljno po sebe, sada neprijatnu situaciju kada njegov pulen čami u ''Hajatu'' CZa a u izgledu mu još jedna kazna od 40 godina. Dakle za njega je Legija a verovatno i dobar deo crvenih beretki opasan teret, pa žele da stvar reše, izmedju ostalog i na ovaj način.\n12.02.2007., 22:54 #2\nSpecijalni tužilac za borbu protiv organizovanog kriminala neprijatno iznenadjen, a pomalo i uvredjen


Dinkić: Na proljeće o novom aranžmanu sa MMF\n20.11.2012. / 15:16\nBEOGRAD, Ministar finansija i privrede Srbije Mlađan Dinkić rekao je da će razgovori srpskih vlasti sa Međunarodnim monetarnim fondom /MMF/ o novom aranžmanu biti nastavljeni na proljeće, ali još nije precizirano kada.\nNa konferenciji za novinare poslije sjednice Vlade Srbije Dinkić je rekao da, ukoliko sporazum sa MMF-om bude sklopljen, biće riječ o aranžmanu iz predostrožnosti na rok od tri godine.\nDinkić je istakao da su se srpske vlasti složile sa MMF-om da Srbiji nisu potrebna sredstva Fonda, ni za budžet, ni za devizne rezerve, ali da je državi ta međunarodna finansijska institucija neophodna zbog kredibiliteta i poboljšanja kreditnog rejtinga.\nOn je rekao da je veoma zadovoljan rezultatima razgovora sa MMF-om i da veliki broj stvari sa kojima se MMF složio daje osnovu za optimizam.\nDinkić je rekao da je Vlada Srbije usvojila Prijedlog zakona o javnim preduzećima, kojim se predviđa profesionalizacija njihovog upravljanja, kao i da se direktori biraju na javnim konkursima.\nPrijedlog zakona predviđa, između ostalog, da javnim preduzećima upravljaju profesionalci, koji neće moći da budu članovi političkih stranaka, a ukoliko se za rukovodeća mjesta kandiduju funkcioneri stranaka, tu funkciju moraće da zamrznu, ako budu izabrani za direktore. Srna\nTagovi: aranzmanmladjan dinkicmmfvlada srbije


sreda, 21. februar 2018. 16:00h\nK.C. Nektan art iz Pančeva u saradnji sa Teatrom Mimart će u sredu, 21. februara sa početkom u 16 časova na trgu Đorđa Vajferta u Pančevu izvesti performans Nevidljiva Granica.\nDetalj iz jednog od performansa Marka Nektana Nektan Art FB Page\nProjekat je nastao iz dugogodišnje saradnje Marca Nektana (Nektan art) i Nele Antonović (Mimart), i podržan je od strane Nezavisne Kulturne Scene na konkursu za saradničke projekte.\nOvaj performans ima jak uticaj Butoh umetnosti izvodeći priču o transcedenciji savremene umetnosti u odnosu na društvo. Nevidljivost ne predstavlja ništavilo već umetnikovu čistoću, novi početak, stvaranje, čišćenje... Ovo je podsticaj razmišljanja o mogućnosti razumevanja granica, kako ličnih, tako i geografskih, i nestanku barijera jezičke i društvene komunikacije.\nCilj nam je da ovim performansom započnem i podignemo svest lokalne zajednice i građana kao važne uloge umetnika u društvu posebno u vremenu u kojem živimo. Akcenat je na dostupnosti umetnosti u javnom prostoru i kulturnom buđenju usnule sredine malog grada. Pančevo poslednjih godina postaje neformalno predgrađe Beograda, pa je tako kulturno usnulo, kaže Marko Nektan.\nPerformans podstiče lokalne umetnike na dalje procese kreiranja i povećanje percepcije publike u odnosu na art aktivizam kao moćnog sredstva komunikacije u društvu.\nDatum: sreda, 21. februar 2018.\nMesto: Trg Đorđa Vajferta u Pančevu


Sreda 07. 6. 2006.\nZbog poslovne politike Zdravstvenog centra u Požarevcu\nLekari počeli da štrajkuju\nPOŽAREVAC - U znak protesta zbog poslovne politike rukovodstva Zdravstvenog centra Požarevac 79 od ukupno 115 lekara juče je stupilo u generalni štrajk, koji će trajati do ispunjenja njihovih zahteva. U prošlonedeljnom dopisu dostavljenom ministru zdravlja Tomici Milosavljeviću, poslovodstvu Zdravstvenog centra, predsednicima Upravnog i Nadzornog odbora ZC, predsedniku opštine Požarevac Dušanu Vujičiću i načelniku Braničevskog okruga Živadinu Jotiću lekari zahtevaju smenu direktora ZC Miodraga Ilića, direktora Opšte bolnice Aleksandra Matića i njihovih zamenika Živana Dimitrijevića i Dragane Medurić.\nU obrazloženju ovog zahteva navedeno je da se ostavke traže jer su pomenuti bolnicu doveli na najniže grane u njenom postojanju, jer se nalazi među poslednjima na rang-listi Ministarstva zdravlja, zbog nepoštovanja lekara, neopravdane suspenzije nekih od njih, neodgovaranja na zahteve zaposlenih, izdavanja naredbi i zabrana, pretnji, nezakonitog otpuštanja i neodgovornog i neracionalnog trošenja novca. Takođe, navodi se da u Zdravstvenom centru nije postignuta ušteda sopstvenih sredstava, i pored toga što su neopravdano ukinuta dežurstva i na nezakonit način uveden smenski rad.\nLekari se protive i ugovoru o snabdevanju, koji je Zdravstveni centar sklopio sa vlasnikom TV Duge i preduzeća "Laveks" Slavišom Nikolićem na godinu dana, do januara 2007. godine, bez prethodno raspisanog tendera. - Direktor ZC Miodrag Ilić pozvao je u ponedeljak predstavnike Štrajkačkog odbora lekara na razgovor i dogovor, ali se niko od njih nije pojavio - rekao nam je juče Nebojša Antić, portparol Zdravstvenog centra.\nNa Devetom pojedinačnom prvenstvu u preferansu održanom u Negotinu.\nRadio-televizija Zaječar od 12. juna počinje s novom letnjom programskom šemom\nPresude bivšim direktorima "Hebe" zbog zloupotreba\nUčenici 6-3 razreda OŠ "Desanka Maksimović" treniraju sve sportove\nPosle odluke da se vrate isključeni članovi SPS iz Pirota


Odbor taksista / Foto UPCG\nDok Sindikat taksista traži da se hitno ograniče cene goriva, jer zbog lošeg socio-ekonomskog stanja u zemlji nisu u mogućnosti da povećaju cene usluge, te već duže vreme posluju sa gubicima.\nPredsednik Odbora za taksi prevoz u Uniji poslodavaca Dejan Nuculović kaže da oni drugačije ne mogu da se fiskalizuju, a samim tim ni da sprovode program "Evropa sad". Odbor je zatražio hitan sastanak sa predstavnicima Ministarstva finansija i socijalnog staranja, Ministarstva ekonomskog razvoja i Uprave prihoda i carina, kako bi im ukazali na velike probleme i poteškoće u kojima se nalaze njihova privredna društva.\nNJihova rešenost da u potpunosti primene novine iz Zakona o elektronskoj fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga donela je pogoršanje njihove pozicije na tržištu, jer je, kako kažu, svega oko 30 odsto kompanija iz te delatnosti sprovelo elektronsku fiskalizaciju. Ukoliko razumevanje nadležnih izostane, biće primorani da svoje interese i interese zaposlenih brane na protestu.\nSTRUKOVNI sindikat taksista zahteva da se u Skupštini hitno pokrene inicijativa za izradu i usvajanje novog Zakona o energetici kojim bi se ograničila cena evrosupera i evrodizela na 1.10 evra po litru.\n- Iako poslujemo u uslužnoj delatnosti prevoza putnika i direktno zavisimo od cena nafte i naftnih derivata, nismo u situaciji da poskupljujemo cene naših usluga, već poslujemo sa cenama na nivou 2019. godine, i tako svesno poslujemo sa gubicima - navodi predsednik Sindikata taksista Borislav Pavlović.\nCrna Gora vesti taksisti subvencije za taksiste


Back PRIVREDA INSTITUCIJE Društvo u uslovima pandemije iz pravničke vizure\npetak, 24 septembar 2021 21:24\nDr Zoran Milošević, pokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost, istakao je da je ovo pravo mesto za delotvoran i efikasan razgovor o pitanjima društva, posebno pravnih propisa u uslovima covid-a. Naglasio je važnost sveobuhvatnosti tema koje su se našle na dnevnom redu, kao bitnih odrednica fakulteta koji osim obrazovno-naučne misije promišlja i o konkretnim problemima društva.\n- Ovo je mesto na kojem se govori o tome koliko smo mi demokratsko društvo. Svaki diskurs među novinarima, akademskom zajednicom, nevladinim organizacijama je dobrodošao. To je dobro za relaksaciju ove teme koja je uistinu podelila naše društvo. Osim zdravstvenih aspekata važni su i oni pravni, koji postavljaju pitanje da li mi kao pojedinci imamo svoja ljudska prava, uz obaveze koje se podrazumevaju, koliko i u kojoj meri doprinosimo rešavanju nekih problema. To je pitanje moralnog preispitivanja svakog od nas, o pravima i odgovornostima prema društvenim procesima svakog od nas - istakao je sekretar.\nProf. dr Vesna Vučković, v.d. predsednik Vrhovnog suda Crne Gore, nadovezala se konstatacijom da je ova konferencija od značaja ne samo za one koji se bave teorijom i naukom, već i za one koji se bave praksom.\n- Pandemija covid-19 je još uvek jedna nepoznanica i mislili smo da će to mnogo kraće da traje. Vreme će pokazati da li i na koji način se sve to odrazilo na naše živote. Najosnovnije pravilo ustavnog prava je pravo na zaštitu slobode i bezbednost ličnosti, i u smislu njenog zdravstvenog stanja i svih drugih prava. Postavlja se pitanje koliko to u pandemiji možemo da ispoštujemo, posebno neka osnovna prava ljudske slobode, što je i tema ovogodišnjeg naučnog skupa. Nadam se da će se svi oni koji su doprineli svojim radovima i učešćem u ovom skupu izjasniti koliko se ona krše ili koliko su opravdane mere koje se preduzimaju od strane Instituta za javno zdravlje Crne Gore, odnosno Instituta za javno zadravlje Srbije - rekla je dr Vesna Vučković, osvrnuvši se na kršenja Ustavnih prava u Crnoj Gori na početku pandemije, objavljivanjem imena lica koja su se nalazila u izolaciji, zbog čega su se cele porodice našle u neravnopravnom, diskriminatorskom položaju, što je i Ustavni sud u svojoj odluci utvrdio.\n- Zatvaranje, ograničenje slobode kretanja, kretanje u određenom vremenskom intervalu, karantin, distanca, izolacija, sve su to neke mere kojima se krše osnovna ljudska prava i slobode. Mislim da je još rano da govorimo o tome i da na to odgovor treba da Evropski sud za ljudska prava u Strazburu - navela je dr Vučković.\nProf dr Mirko Kulić, dekan Pravnog fakulteta za privredu i pravosuđe Univerziteta Privredna akademija u Novom Sadu, je između ostalog rekao:\n- Svi naučni skupovi danas su uglavnom posvećeni ovoj nesretnoj coroni. Mi smo hteli da damo svoj doprinos borbi protiv ove bolesti, tako što ćemo staviti pitanja na dnevni red, razmatrati ih, pre svega, sa pravnog aspekta, analizirati kako se država ponaša u ovim uslovima, koje su njene obaveze, kako se privreda snalazi itd. Jedno od važnih pitanja je ostvarivanje ljudskih prava i da li neko i ko može da natera ljude na poštovanje nekih mera, koliko je to ustavno ili ne. Mi nismo imali nameru da damo odgovore na sva ta pitanja, nego da ih pokrenemo i da na taj način skrenemo pažnju na njihov pravni aspekt, jer će ova bolest umnogome da promeni naš život, i sa ekonomskog, i sa političkog i socijalnog aspekta. Ulazimo u jednu neizvesnu budućnost za koju ne znamo koliko će da traje.\nMeđunarodni naučni skup Pravnički dani „Prof. dr Slavko Carić“ okupio je preko 30 učesnika iz Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Gruzije i Kipra, zbog ukupne situacije nešto manji broj nego prethodnih godina.\nZa svaku pohvalu je izdavanje Zbornika radova XVIII Međunarodnog naučnog skupa Pravnički dani „Prof. dr Slavko Carić“, (Pravni fakultet za privredu i pravosuđe, Novi Sad, 24. septembar 2021), na temu Pravo i društvo u uslovima pandemije, u kojima se našlo preko 30 naučnih radova eminetnih stručnjaka iz zemlje i inostranstva.\n- Ovo je bila prilika i na sećanje na osnovača ovog fakulteta, kome je i posvećen ovaj naučni skup - prof. dr Slavka Carića, oca našeg Univerziteta, prema kojem osećamo duboko poštovanje, jer onaj ko ne poštuje svoga oca rizikuje da i on ne bude poštovan od svoje dece, od onih koje je učio, koje je vaspitavao. Da nije bilo njega ne bi bilo ni ovog skupa, a ni mi danas ne bi razgovarali - zaključio je na dekan Mirko Kulić.


Najbolje prakse za testiranje mobilnih aplikacija\nAutor: Evelyn Choudhury\nKada se razvijaju aplikacije za pametne uređaje, temeljno i precizno testiranje je od ključnog značaja. Ako na tržište plasirate aplikaciju koja nije adekvatno testirana, to bi moglo da znači sigurnu propast!\nBudite pametni kada je u pitanju razvoj vaše aplikacije i pročitajte ovih 10 najboljih praksi po autoru Danielu Knotu za testiranje aplikacija za mobilne uređaje. Evo nekih najboljih praksi koje ističu iz tima u USAVeb:\nUpoznajte svoje kupce: Da biste precizno testirali aplikaciju, morate da shvatite kako vaše ciljno tržište izgleda i šta možete očekivati od načina korišćenja. To znači dobijanje jasne slike o demografiji korisnika, uključujući - starost, pol, mesečna primanja, navike i geografske lokacije.\nNapravite grupe uređaja: Napravite različite test grupe na osnovu vašeg poznavanja korisnika. Na osnovu trendova upotrebe u različitim grupama (na primer A, B, C) testeri mobilnih aplikacija mogu da steknu uvid u to kako se posebne funkcije mogu pokrenuti ili koristiti od strane različitih grupa uređaja.\nNe zaboravite standardne metode testiranja: nefunkcionalne i funkcionalne postupke za testiranje veb ili desktop aplikacija (kao što su granične vrednosti, klase ekvivalencije i kriterijumi za prihvatanje) još uvek su veoma relevantne za mobilni razvoj. To znači da upotrebite svoj postojeći razvojni tim (ako ga imate) za razvoj mobilnih aplikacija.\nTestiranje ažuriranja i instalacije / deinstalacije: Pre plasiranja mobilne aplikacije, temeljno morate da testirate ispravke, instalacije i deinstalirate sistem - da se uverite da vaš sistem ne prestane sa radom u bilo kom trenutku.\nTest protiv hardverskih karakteristika: Ovo dolazi do izražaja kada se gradi autohtona aplikacija (ili aplikacija izgrađena za određenu platformu, kao što su iOS ili Android). Testirajte svoje senzore kako biste se uverili da reaguju na različite test scenarije. U zavisnosti od aplikacije, to može uključivati: senzori svetla, senzori ubrzanja i senzori lokacije.\nTestiranje aplikacija za mobilne uređaje može da staje mnogo vremena i truda vašeg tima - ali verujte nam, pravilno testiranje čini svu razliku u svetu.\nTekst preuzet sa UsaWebSolutions.com


Polovno United kamioni oglasi za prodaju - Crna Gora - Mascus Crna Gora\nNalazite se ovde: Mascus Crna Gora > Transportna vozila > Kamioni > United\nPolovna United kamioni na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih United kamioni mašina koje su za prodaju. United kamioni oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o United kamioni u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih United kamioni za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og United kamioni koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih United kamioni koje Vas interesuju.