29.09.2010 u 08:28\nVisoki avans uzdrmao temelj mosta preko Dunava\nPompezno najavljena, simboličnim postavljanjem kamena temeljca kom su prisustvovali najviši državnici Srbije i Kine, kamermani i šefovi protokola, izgradnja mosta Zemun – Borča „zapela” je već na prvom konkretnom koraku – finansiranju radova i izradi glavnog projekta. Prekjučerašnja vest da izvođač radova, kineska kompanija „Čajna roud end bridž kompani” (CRBC), od republike i grada traži avans od 34...\n14.07.2010 u 08:32\nTadić: U Srbiji se grade tri najveća mosta u Evropi\nPolaganjem kamena-temeljca na mestu budućeg Mosta prijateljstva Kine i Srbije, predsednik Srbije Boris Tadić i predsednik Stalnog komiteta Svekineskog narodnog kongresa Vu Banguo simbolično su otvorili gradilište u beogradskoj opštini Zemun, na kome će za nekoliko meseci početi izgradnja nove saobraćajnice preko Dunava...\n08.07.2010 u 23:59\n„Gazelini regenti” preuzimaju dužnost\nDelimičnim zatvaranjem autoputa i četiri prilazne rampe ka „Gazeli”, gro opterećenja prenet je na Brankov i Stari savski most. Pesimisti bi rekli da valja sačekati veliki talas povratka sa godišnjih odmora i armiju školaraca u septembru, ali se mora priznati da su „Gazelini regenti” spremno izdržali prve dane iskušenja. Brankov most je pre početka obnove „Gazele” propuštao od 90.000 do 120.000...\nProbio dotrajalu ogradu „Pančevca” i sleteo na obalu\nDragan S. (18) iz Bosilegrada teško je povređen juče ujutru kada je iz nepoznatih razloga automobilom „reno pikap” probio zaštitnu ogradu Pančevačkog mosta i sa 15 metara visine pao na obalu Dunava. Od siline udarca vozač je preleteo na suvozačevu stranu, i na osnovu toga je u prvom momentu spekulisano da nije upravljao automobilom. U pomoć su mu pritrčali prolaznici, a lekari...\nEvropska pomoć za Žeželjev most\nVlada Srbije potpisaće do kraja marta sa Evropskom komisijom finansijski sporazum o korišćenju sredstava iz Instrumenta za pretpristupnu pomoć Evropske unije za 2009. Na osnovu tog sporazuma koji treba da bude potpisan u Novom Sadu, Srbija će dobiti 70 miliona evra za devet projekata, saznaje „Politika” od Ognjena Mirića, koordinatora fondova EU u Vladi Srbije. Za jačanje kapaciteta...\n01.03.2010 u 23:59\nStari savski most se uželeo točkova\nPočetak pripremnih radova na mostu „Gazela”, najavljen je za 9. mart, a od septembra pa do kraja dvadesetdvomesečne obnove, Beograđane očekuje navikavanje na različite varijante izmena režima saobraćaja. U početku će (od septembra do kraja godine) kapacitet „Gazele” biti smanjen za trećinu, a u toku 2011. protočnost će biti prepolovljena, uz sporadične potpune obustave....\n19.02.2010 u 23:59\nInspektori „krče” trasu ka budućem mostu\nGradski inspektori nastavili su juče popis bespravnih objekata i porodica koje žive u nehigijenskim novobeogradskim naseljima, duž trase budućeg pristupnog puta mostu preko Ade Ciganlije. Nova saobraćajnica dužine tri kilometra biće izgrađena neposredno uz železničku prugu, sa južne strane, a povezivaće Ulicu Tošin bunar sa petljom za most u blizini Otvorenog tržnog centra. Rešavanje...\nNadvožnjak kod Careve ćuprije premošćuje prugu\nNa mestu nekadašnjeg pružnog prelaza kod Careve ćuprije, posle pet meseci od početka radova uzdignut je deo nove konstrukcije koja će na jesen 2010. godine premostiti železničku prugu. Kada bude završena, 1,8 milijardi dinara vredna petlja „Hipodrom”, predstavljaće deo saobraćajne mreže koja povezuje most preko Save na Adi Ciganliji, odnosno njegovu pristupnu petlju Radnička koja čeka...\nPrva greda za most kod Ade Ciganlije stigla iz Kine\nNepunu godinu i po od početka izgradnje, osnove novog beogradskog mosta preko Ade Ciganlije postaju sve vidljivije. U toku jučerašnjeg popodneva u novobeogradsko brodogradilište uplovila je barža sa prvim od devet segmenata čelične konstrukcije, koji je preko holandskog Roterdama nedeljama putovao iz Kine. U gradskoj Direkciji za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda kažu da se radovi na novom...\n23.10.2009 u 15:00\nPredugovor za most Zemun-Borča\nNovi most na Dunavu čija izgradnja treba da počne sledeće jeseni zidaće kineska kompanija „Čajna roud end bridž korporejšn” (CRBC), saopšteno je juče prilikom potpisivanja predugovora o izgradnji između Ministarstva za Nacionalni investicioni plan, predstavnika grada Beograda i zvaničnika kineske građevinske firme. Predugovor su u prisustvu...


Niška televizija » Troicki i Federer zaustavljeni u Melburnu\nSrpski teniser Viktor Troicki završio je učešće na Australijan openu, pošto ga je u trećem kolu eliminisao Čeh Tomaš Berdih.Berdih je odigrao savršen meč protiv Troickog i potpuno zasluženo slavio rezultatom 6:4, 6:3, 6:2.\nTroicki, koji nije bio na nivou iz prethodnih mečeva, bez obzira na eliminaciju može biti zadovoljan posle prvog Gren slema – vratio se na veliku scenu i ušao među 50 najboljih na svetu.\nOvo je bio sedmi međusobni duel dvojice tenisera, a Tomaš sada vodi sa 6-1 u pobedama.\nViše uspeha imao je Nenad Zimonjić koji se sa Pakistancem Kurešijem plasirao u treće kolo dublova. Njih dvojica su u drugom kolu bili bolji od Španaca Pabla Karenja-Buste i Giljerma Garsije-Lopesa sa 7:6, 6:4.\nU osmini finala Zimonjić i Kureši čekaju boljeg iz meča u kome se sastaju Francuzi Erber i Mau protiv Kolumbijaca Kabala i Faraha.\nNajveće iznenađenje dosadašnjeg toka Australijan opena priredio je Italijanski teniser Andreas Sepi eliminisavši drugog nosioca Rodžera Federera u trećem kolu. On je posle tri sata igre slavio sa 3 : 1 u setovima. Švajcarac je prvi put eliminisan pre četvrtog kola Ozi opena posle 14 godina, dok je tek drugi put to slučaj u 10 godina, ako se računaju svi Gren slemovi.


PRVI KILOVATI STRUJE OD BUNDEVE U NOVOM MILOŠEVU: Ekološko postrojenje koje proizvodi energiju iz obnovljivih izvora pušteno u rad | Novosti.RS\nMinistarka energetike, Zorana Mihajlović, istakla je da je u njega uloženo pet miliona evra i da će, zahvaljujući tome, 30 ljudi imati posao. Za proizvodnju biogasa koji generiše električnu i toplotnu energiju, postrojenje kao glavnu sirovinu koristi biomasu. Preciznije, meso bundeve i žitni ostaci skladište se u silose i kasnije pretvaraju u struju uz pomoć generatora.\n- Ovo je poruka koju pokrajinska i Vlada Srbije šalju kada je reč o obnovljivim izvorima energije – istakla je Mihajlovićeva. – Ta investicija pokazuje u kom smeru ćemo ići i to mnogo brže nego u prethodnom periodu. Energetika i ekologija moraju ići zajedno, sve će biti usmereno ka zelenoj energiji i klimatski održivom razvoju.\nOna je naglasila da će ova godina u resoru energetike biti obeležena donošenjem novih zakona, strategija i akcionih planova. Kompanija „Pepo enerdži“, koja je zajednički poduhvat švajcarske energetske „MET grupe“ i lokalne firme „Arhar teh“, izgradila je u Novom Miloševu 100 odsto ekološko postrojenje za proizvodnju energije kapaciteta 1,2 megavata.\nZorana Mihajlović biomasa biogas Obnovljivi izvori energije ekološko postrojenje Novo Miloševo


ZAKON O KOMUNALNOJ MILICIJI: Zakon uvodi nadležnosti zaustavljanja vozila, ali samo ukoliko je to u okviru nadležnosti komunalne milicije. Ni u kom slučaju neće kontrolisati brzinu vozila, vezivanje pojasa ili druge stvari koje su u nadležnosti drugih organa ili službi\nKomunalni milicajci nakon usvajanja Zakona o komunalnoj miliciji ("Sl. glasnik RS", br. 49/2019 - dalje: Zakon), imaju nova zaduženja, poput zaustavljanja i pregledanja vozila, snimanja dokaza, asistiranja inspektorima pri obavljanju svojih dužnosti... Pogledajte koje su sve novine na snazi od 16. jula 2019. godine i šta one tačno znače.\nSituacije u kojima će komunalni milicajci primenjivati ovo ovlašćenje jesu, recimo, neovlašćeno odvoženje ili istovar zemlje, šuta, otpada i drugog materijala, čime se stvaraju deponije na javnim površinama. Takođe, tu je i kontrola nelegalnih taksi vozila.\nIz resornog ministarstva daju primer: komunalni milicajac će moći da prikuplja informacije i obaveštenja od građana kako bi, na primer, otkrio i sankcionisao počinioca koji fekalnu kanalizaciju ispušta u reku ili koji svoje sugrađane uznemirava bukom.\nPripadnicima komunalne milicije biće omogućen rad u civilu izuzetno i isključivo po pismenom nalogu načelnika komunalne milicije i samo za poslove iz nadležnosti komunalne milicije. Radom u civilu omogući će se da se uspostavi komunalni red posebno u oblastima bespravnog zauzeća javne površine, nelegalne prodaje, nelegalnog taksi prevoza, kao i buke u ugostiteljskim objektima.\n- Rad u uniformi se pokazao nedovoljno efikasnim u svim situacijama jer čim prekršioci uoče vozilo ili uniformisano lice, udaljavaju se sa lica mesta, zataškavaju prekršaj, što je onemogućavalo komunalnu policiju da takav prekršaj sankcioniše.\n7. Upotreba sredstava primene sile - dobiće sprej\n- Posebno je uređena kontrola komunalne milicije koja se odnosi na upotrebu sredstava prinude. Ona se ogleda u obavezi podnošenja pismenog izveštaja načelniku o upotrebi sredstava prinude u roku od 24 časa, ali i policiji u roku od 48 časa. Takođe u slučaju neopravdane i nepravilne upotrebe sredstava prinude utvrđuje se odgovornost komunalnog milicionara, ali i ocenjuje upotreba sredstava prinude. Mere preduzimaju najkasnije u roku od 15 dana od dana podnošenja izveštaja o upotrebi sredstava prinude. Građani takođe, ukoliko se smatraju da su im povređena prava građana nezakonitom ili nepravilnom primenom ovlašćenja, mogu se žaliti komunalnoj miliciji - kažu iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\n8. Svi prekršioci moraju da postupe po nalogu komunalnog milicionara\n- Postupanje po nalogu komunalnog policajaca je bio neophodno uvesti jer ako od neke službe očekujete da održava red, potrebno je dati joj mehanizme koji to omogućuje - poručuju iz Ministarstva.\nDo sada su samo gradovi imali mogućnost da organizuju službe komunalne milicije i praksa je pokazala da je odnos jedan milicionar na 5.000 stanovnika nije dovoljan da se održi komunalni red, pogotovu u velikim gradovim poput Beograda.\nTakođe, novo je i to što će jedan broj komunalnih milicionara morati da položi ispit za postupanje sa maloletnicima, imajući u vidu da rad sa njima zahteva posebne metode i pažnju, napominju iz Ministarstva.\nIzvor: Vebsajt Kurir, 12.07.2019.


PU Trebinje: Niko u Gradskoj upravi nije dao ključ za ulazak u prostorije MZ Lastva | Trebinje Danas\nPU Trebinje: Niko u Gradskoj upravi nije dao ključ za ulazak u prostorije MZ Lastva\n07.02.2019. u 12:51\nPolicija provjerava informacije iz medija u vezi sa neovlašćenim ulaskom u prostorije Mjesne zajednicu Lastva, a iz do sada prikupljenih saznanja – utvrđeno je da niko u Gradskoj upravi Trebinje nije dao ključ za ulazak u ove prostorije, potvrđeno je za Radio Trebinje u Policijskoj upravi.\nIz Odjeljenja za opštu upravu Grada Trebinja ranije je saopšteno da je 4. februara „kandidat za gradonačelnika koalicije PDP-SDS g-din Saša Borjan zajedno sa predsjednikom GO PDP-a Trebinje g-dinom Ljubišom Krunićem i još pet simpatizera neovlašćeno ušao u prostorije MZ Lastva i održao javnu tribinu“, te da su prijavu o ovom slučaju zaprimili od stanovnika ove mjesne zajednice.\nIz trebinjskog PDP su u saopštenju naveli da je „nadležno lice iz MZ Lastva otključalo vrata prostorije“ za održavanje javne tribine koalicije „Trebinje zaslužuje bolje“.\n„Iz do sada prikupljenih saznanja, utvrdili smo da niko u Gradskoj upravi Trebinje nije dao ključ da se uđe u prostorije mjesne zajednice Lastva. Policijski službenici PS Trebinje nastavljaju dalji rad na prikupljanju određenih informacija u vezi sa navedenim događajem, o čemu ćemo naknadno dati saopštenje“, kazao je za Radio Trebinje Bojan Okuka, zamjenik komandira Policijske stanice Trebinje.


Pence: Pokušaj lansiranja korejske rakete je provokacija – Dnevni list\nPence: Pokušaj lansiranja korejske rakete je provokacija\ntravanj 16, 2017 travanj 16, 2017 Dnevni list 0 Comments\nSjeverna Koreja nije uspjela da lansira još jednu balističku raketu, samo dan pošto je upozorila Sjedinjene Američke Države da je spremna za nuklearni napad u, kako su naveli „slučaju provokacija“.\nAmerička pacifička komanda priopćila je da je sjevernokorejska raketa eksplodirala gotovo odmah po lansiranju, prenosi Slobodna Evropa.\n– Američki predsjednik Donald Trump i njegov vojni tim upoznati su sa informacijom da je Sjeverna Koreja lansirala raketu u subotu – saopćio je američki ministar odbrane Jim Mattis. Trump nije iznio nikakav komentar s tim u vezi, rekao je Mattis, prenosi Reuters.\nI američki potpredsjednik Mike Pence, koji se trenutno nalazi na putu ka Seulu, obaviješten je o najnovijem raketnom lansiranju Sjeverne Koreje, rekli su zvaničnici Bijele kuće novinarima koji putuju sa Penceom.\nPence je u kontaktu s predsjednikom Trumpom, a o lansiranju sjevernokorejske rakete obaviješten je sat vremena nakon što je njegov avion poletio sa Aljaske u subotu, naveli su njegovi saradnici.\nJužna Koreja priopćila je da najnovije raketno lansiranje Sjeverne Koreje predstavlja prijetnju cijelom svijetu, i upozorila na kaznenu akciju ukoliko dođe do daljih provokacija kao što je nuklearna proba ili lansiranje rakete dugog dometa.\n– Sjevernokorejsko pokazivanje niza ofanzivnih raketa na jučerašnjoj vojnoj paradi i usuđivanje te zemlje da danas ispali balističku raketu predstavlja demonstraciju snage koja prijeti cijelom svijetu – saopćilo je Ministarstvo vanjskih poslova Južne Koreje, prenosi Reuters.\nAmerički potpredsjednik Mike Pence nazvao je danas provokacijom pokušaj Sjeverne Koreje da lansiranjem rakete pokaže vojnu moć, javlja agencija AP.\nOn je ukazao na to da, iako se radilo o neuspješnom testiranju rakete, ono potvrđuje veliki rizik sa kojim se suočavaju vojnici SAD i Južne Koreje raspoređeni u regionu.\nPence je stigao u Južnu Koreju u sklopu desetodnevne azijske turneje, a u danima kada su u regiju poslane dodatne američke vojne snage.\n– Jutrošnja provokacija je samo podsjetnik na rizik sa kojim se suočavamo svaki dan braneći slobodu naroda Južne Koreje i SAD u ovom dijelu svijeta – rekao je Pence.\nOn je potvrdio da se čuo dva puta sa predsjednikom Donaldom Trumpom, dok je trajao neuspješni pokušaj lansiranja rakete u Sjevernoj Koreji.\n– Uz liderstvo predsjednika Trumpa, naša volja nikada nije bila jača, naša predanost savezništvu sa hrabrim narodom Južbe Korere nikada nije bila veća. Uz Božiju pomoć sloboda će prevladati na ovom poluotoku – poručio je američki potpredsjednik.\n← Njemačke željeznice traže 8 tisuća radnika\nUmro ‘otac’ interneta i kompjutera →


Uhvaćeni na (ne)delu: Zaprašivanje chemtrailsom (VIDEO) | ZELENE NOVINE\nPilot komercijalnog aviona napravio je veliki propust i nepobitno dokazao postojanje chemtrailsa, kada je prilikom sletanja jednostavno zaboravio ugasiti “sistem”, pa su chemtrailsi bili vidljivi na vrlo maloj visini, a što su zabeležili ljudi svojom kamerom, kao i sigurnosne kamere na aerodromu.\nNaime, avion je sletajući na pistu još uvek ipuštao otrove u vazduh, što se do sada nikome nije dogodilo. Ovo je prvi empirijski, vidljivi dokaz za ljude koje su nazivali “teoretičarima zavera”, a koji su tvrdili da avioni u atmosferu ispuštaju nedozvoljene aerosole bez znanja čovečanstva i na štetu istog.\nSnimak dokazuje da uprkos sletanju aviona po maglovitom vremenu, chemtrailsi u ovom slučaju ne mogu biti demantovani vremenskim neprilikama, jer je na snimci vidljivo kako tragovi ne dopiru iz mlaznih motora kako skeptici oduvek zagovaraju.\nDrugo, na snimku je vidljivo da iz krila ne izlazi samo voda već se jasno vide mlaznice koje izlaze iz nekoliko delova krila ovog aviona što ne bi bilo moguće da su u pitanju kondenzacijski tragovi.


Rusija obustavila izvoz žitarica do 1. jula - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tRusija obustavila izvoz žitarica do 1. jula\nRusija obustavila izvoz žitarica do 1. jula\nRusija, prvi svetski izvoznik žita, obustavlja do 1. jula izvoz više vrsta žitarica. To su, prema navodima ruskog Ministarstva poljoprivrede, žito, raž, ječam, kukuruz…\nRusija je početkom aprila odlučila da ograniči izvoz žitarica na sedam miliona tona do 30. juna. Tada je to izazvalo kritike multinacionalnih organizacija kao što su FAO, Svetska trgovinska organizacija i Svetska zdravstvena organizacija. One su izrazile strahovanje da bi te restrikcije u vreme pandemije mogle da izazovu nestašicu hrane.\nMeđutim danas su te kvote „potpuno iscrpljene“, navelo je rusko ministarstvo u saopštenju i dodalo da će izvoz žitarica biti prekinut do 1. jula 2020.\nOva ruska odluka mogla bi da utiče na porast već visokih cena žitarica u svetu, navodi Frans pres.\nJedna instalacija, neiscrpan izvor energije i vode, uz veliku uštedu


Beograd Pocetna Archives - Страница 823 од 826 - Studio B\nPet osoba povređeno tokom noći\nPet osoba je povređeno u tri saobraćajne nesreće koje su se tokom noći dogodile u Beogradu, rekla je portparol Hitne pomoći Nada Macura.\nProduženje radova na izgradnji saobraćajnice Tošin bunar\nRadovi na izgradnji saobraćajnice Tošin bunar, koje izvodi Direkcije za građevinsko zemljište, biće produženi, zbog čega će saobraćaj u tom delu grada biti pod posebnom orgranizacijom do 19. maja, saopšteno je danas iz Sekretarijata za saobraćaj.\nZatvaranje saobraćaja u ulicama Marije Bursać i Franca Prešerna\nU ulicama Marije Bursać i Franca Prešerna doći će do posebne organizacije saobraćaja i zatvaranja pojedinih deonica zbog najavljenih radova JP Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda, saopšteno je danas iz Sekretarijata za saobraćaj.\nRadno vreme JKP „Parking servis” za Uskrs i Praznik rada\nTokom Uskrsa i Praznika rada, JKP „Parking servis” će raditi izmenjeno od 29. aprila do 3. maja.\nOprez tokom pripreme roštilja\nIako je Prvi maj praznik rada, taj dan će za većinu ljudi proteći u opuštanju, najčešće u prirodi, uz nezaobilazni roštilj.\nZbog praznika, pojačan prevoz do turističkih mesta\nUoči Uskršnjih praznika, kada se očekuje veći broj onih koji će na nekoliko dana otići van Beograda, pojačan je broj linija koje prevoze do većih turističkih mesta u Srbiji.\n„Gradske pijace“ delile ofarbana jaja\nU susret najvećem hrišćanskom prazniku, Uskrsu, JKP Gradske pijace delile su ofarbana jaja na tri beogradske pijace.\nZavršeni radovi na proizvodnom pogonu „Makiš“\nPosle radova na proizvodnom pogonu "Makiš", vodosnabdevanje u Beogradu je stabilizovano.\nSačuvaćemo Gradić Pejton\nRekonstrukcija bi trebalo da počne 2017. godine kada se reši imovinskopravni status tamošnjih objekata, kako bi se on očuvao kao zanatskokulturni centar.


Vujadin Savić se istakao pogotkom nakon slobodnog udarca Bena u 67. minutu, da bi Vinisijus postavio konačan rezultat u finišu susreta.\nPočetak drugog poluvremena obeležile su dve izmene u sastavu Crvene zvezde, Savić i Jirka zamneili su Stojkovića i Rodića. Prva šnasa u nastavku igre dogodila se u 50. minutu. Jirka je uputio precizan centaršut ka Gobeljiću, ali Zvezdin univerzalac nije bio dovoljno precizan. Odmah se igra preselila na suprotnu stranu, a golman Popović upisao je još jednu fantastičnu intervenciju. Rondon i Popović bili su jedan na jedan, a iz tog duela golman šampiona Srbije izašao je kao pobednik.\nIzjednačujući pogodak, takođe nakon slobodnog udarca, viđen je u 80. minutu. Dugo je išla lopta do Vinisijusa, koji je glavom matirao Popovića. Talentovani vezista Vulić oprobao je udarac sa distance u 82. minutu, ali rezultat je ostao nepromenjen. Nije bilo većih uzbuđenja do kraja, tako da je rezultat ostao nepromenjen, 1:1.\nNaredna provera očekuje prvotimce Zvezde u utorak, 25. juna, kada će se sastati sa Apolonom.


Obama u svojim memoarima: Medvedev je bio „oličenje nove Rusije" - 17.11.2020, Sputnik Srbija\nObama u svojim memoarima: Medvedev je bio „oličenje nove Rusije"\nBivši američki predsednik Barak Obama pominje u svojim memoarima „Obećana zemlja“ Dmitrija Medvedeva, koji je 2009. godine bio predsednik Ruske Federacije... 17.11.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, barak obama, dmitrij medvedev, amerika, rusija\n13:27 17.11.2020 (Osveženo: 01:03 26.08.2021)\n© Sputnik / jekaterina Štukina / Uđi u foto-galerijuBarak Obama i Dmitrij Medvedev\nBivši američki predsednik Barak Obama pominje u svojim memoarima „Obećana zemlja“ Dmitrija Medvedeva, koji je 2009. godine bio predsednik Ruske Federacije, karakterišući ga kao „oličenje nove Rusije“.\n„Predsednik Dmitrij Medvedev bio je oličenje nove Rusije: mlad, moderno obučen u evropskom stilu“, navodi Obama u svojim memoarima. Bivši američki predsednik dodao je da je Medvedev „očigledno, razumeo engleski, iako je više voleo da razgovara uz prevodioca“.\nObama piše o svom prvom sastanku sa ruskim liderom u Londonu aprila 2009. godine uoči samita „G20“. Četrdeset četvrti američki predsednik naglašava da mu je od svih lidera zemalja BRIKS-a koji su prisustvovali samitu najviše bio interesantan sastanak sa Medvedevom.\nMeđu razlozima za sastanak Obama navodi „posebno nizak nivo američko-ruskih odnosa“ i oružani gruzijsko-južnoosetinski sukob u avgustu 2008. godine.\nSAD obelodanile dokumenta: Obama planirao da poveže Trampa sa Rusijom\n7 Oktobar 2020, 17:35\n„Moja administracija se nadala da će započeti ono što smo nazvali 'resetovanjem' odnosa sa Rusijom, započinjući dijalog radi zaštite naših interesa, podrške našim demokratskim partnerima u regionu i uspostavljanja saradnje u postizanju naših ciljeva neširenja nuklearnog oružja i razoružanja“, rekao je bivši američki lider.\n„Iznenadio nas je neočekivani predlog da američkoj vojsci dozvoli da koristi ruski vazdušni prostor za transport trupa i opreme u Avganistan. To je alternativa koja bi smanjila našu potpunu zavisnost od skupih i ne uvek pouzdanih pakistanskih ruta snabdevanja“, rekao je Obama.\nOn takođe nije očekivao da će ruski lider „ići toliko daleko da prizna da su iranski nuklearni i raketni programi evoluirali mnogo brže nego što je očekivala Moskva“.\nDiskusija o nuklearnom programu\nDmitrij Medvedev i Barak Obama skoro svake nedelje razgovarali su telefonom o iranskom nuklearnom programu i uvođenju sankcija Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija protiv Teherana, navodi bivši predsednik SAD u svojim memoarima.\nObama ne želi sa Bajdenom: Supruga bi me odmah ostavila\n15 Novembar 2020, 20:50\nPiše i o tome kako je Vašington 2010. godine obezbedio podršku Moskve i Pekinga u usvajanju Rezolucije Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija 1929, koja predviđa značajno pooštravanje sankcija Iranu u vezi sa razvojem njegovog nuklearnog programa.\n„Angažovanje Rusije i Kine bio je zajednički napor našeg tima. (U to vreme američka državna sekretarka i stalna predstavnica pri Ujedinjenim nacijama Hilari Klinton i Sjuzan Rajs provele su vreme ubeđujući, šarmirajući i ponekad preteći svojim ruskim i kineskim kolegama). Na marginama svakog međunarodnog samita kojem sam prisustvovao, on i ja smo našli mogućnost da prevaziđemo nesuglasice u pregovorima. Kako smo se približavali datumu glasanja u Savetu bezbednosti, razgovarali smo telefonom na nedeljnom nivou. 'Uši nas bole', našalio se na kraju jednog takvog dugog razgovora", napisao je bivši američki lider.\nMedvedev Obami: Dođi da vidiš da li je ruska ekonomija „u fronclama“


Privrednici, od oktobra će vas birokratija poštedeti - Bizlife.rs\n11:54 Beograd, 25/06/2018\nTakođe, izmene su u skladu sa obavezama naše zemlje i u skladu sa pregovarčom pozicijom Poglavlja 6 da se u naš pravni sistem preuzmu propisi Evropske unije.\nNajznačajnije izmene zakona su, kaže Vučković, preciziranje odredaba koje se tiču upotrebe pečata u poslovanju i ukidanje propisa kojima su predviđene bile obaveze da se pečat upotrebljava u određenim poslovima između privrednih društva i organa javne uprave.\n„Ukinuto je preko 100 propisa kojima je bila propisivana upotreba pečata u poslovanju“, kaže Vučković.\nKaže da će se ovim izmenama zakona omogućiti upotreba elektronskog kvalifikovanog potpisa umesto overe potpisa na osnivačkim aktima privrednim društava, a time se prave i značajne uštede.\nUvođenje e-potpisa omogućava svima da se privredna društva registruju od kuće.\nS druge strane, objašnjava, uvedena je obaveza da sva privredna društva u roku od godinu dana od dana stupanja ovog zakona na snagu, registruju elektronsku adresu. „Registracija elektronske adrese ne košta, ona je besplatna, tako da tu nema povećanja troškova privredi“, kaže Vučković.\nprivreda pečat poslovanje


Tekuće reforme i investicije\nGrčka je, prema Evropskoj komisiji, uveliko u prvoj brzini – ne sama, već kao stalna članica grupe zemalja koja se ističe u oblasti učinka Fonda za oporavak i održivost. Grupa, van Grčke, redovno uključuje Francusku, Španiju, Italiju i daje pečat svakom razvoju.\nOdgovor na to gde smo, u oblasti učinka Fonda za oporavak, dolazi iz objave zamenika ministra finansija Teodorosa Skilakakisa na društvenim mrežama (post je propraćena slikom koja prikazuje učinak država članica Evropske unije). Pozitivna preliminarna ocena Komisije ulazi u završnu fazu isplate, u aprilu, prve tranše „Grčka 2.0”, u iznosu od 3,6 milijardi evra. „Mi smo drugi predali naš plan, prvi dobili odobrenje, a takođe smo prvi podneli zahtev za isplatu, koja se već uspešno odvija. Nastavljamo sa radom, smanjujemo birokratiju i ubrzavamo tempo implementacije grčkog programa, u smislu transparentnosti.“\nNa osnovu podataka, Nacionalni plan za oporavak i održivost „Grčka 2.0“ je u punom jeku, uz uključivanje projekata čiji je broj u stalnom porastu. Podseća se da je u dve faze već uključeno i najavljeno 48 projekata u vrednosti od 2,76 milijardi evra. Prvih 12 (1,42 milijarde evra) u julu 2021, a preostalih 36 projekata (1,34 milijarde evra) u oktobru 2021.\nSa trećim paketom (januar 2022.) ukupan budžet od 103 projekta koji će se realizovati preko Fonda za oporavak premašuje 6 milijardi evra. Istovremeno, „u toku“ je i Jedinica za sazrevanje projekata, koja funkcioniše kao autonomna poslovna jedinica u okviru HRDH, koristeći znanje i iskustvo i potencijal Fonda.\nNedavno su potpisani ugovori Ministarstva pravde za izmeštanje Prvostepenog suda i Atinskog tužilaštva, kao i ugovori Ministarstva za razvoj i investicije za nove industrijske parkove. Slede drugi, među kojima je i rad na prevenciji seče šuma, budžet od 50 miliona evra, koji će se na proleće „pokrenuti” pod nadležnošću zamenika ministra životne sredine Georgiosa Amirasa.\nIstovremeno, u toku su reforme, poput one za unapređenje grčkog pravosuđa, praćene projektima i investicijama od preko 250 miliona evra - investicijama u ljudski kapital i edukaciju, infrastrukturu i zgrade, kao i u informacione sisteme. U toku su ulaganja, kao što je instalacija najmanje 36.000 interaktivnih sistema za učenje (uključujući table, laptopove, interaktivne projektore) za učionice osnovnih i srednjih škola. Investicija ima budžet od 148 miliona evra.\n100.000 prijava za program "Kućna štednja"\nProgram kućne štednje (sa budžetom od preko 1 milijarde evra) biće veliko iznenađenje. Broj aplikacija može premašiti 100.000, dok će investicije nakon podrške dostići i premašiti 2 milijarde evra. Novac koji će biti dat – dakle doprinos programa privredi – biće evidentiran u 3. kvartalu 2022. godine.\nKoje investicije i kako će se finansirati - Megaro Maksimu ubrzava uključivanje projekata u Fond za oporavak i održivost privrede\nSredstva Fonda za oporavak i otpornost aktivira Vlada kako bi novi investicioni planovi koji će biti uključeni u njega delovali kao protivteža šoku koji privreda doživljava od energetske krize i rata.\nKako se ističe, od Fonda se očekuje odlučujući doprinos jačanju domaće privrede, dok je krajnji cilj rekonstrukcija i transformacija privrede, uglavnom kroz stubove zelene tranzicije i digitalne transformacije, jačanje potencijala za rast zemlje i osnova konkurentne ekonomije sa više ekstroverzije.\n1 Koji su raspoloživi resursi?\nPreko Fonda za oporavak, Grčka ima pristup resursima od 31 milijardu evra, koji će biti kanalisani u obliku grantova i zajmova i koji su usmereni na sprovođenje javnih i privatnih investicija. Konkretno, grantovi predstavljaju 60% resursa i iznose 18,4 milijarde evra, dok krediti čine 40% i iznose 12,7 milijardi evra.\nVremenski okvir za završetak aktivnosti podrazumeva završetak zakonskih obaveza do 31.12.2023. godine (grant komponenta), kao i obavezu isplate svih sredstava do 31.12.2026.\n2 Kako se mogu iskoristiti resursi Fonda za oporavak i otpornost (RDA)?\nKorišćenje resursa Nacionalnog plana oporavka i održivosti može se izvršiti kroz 3 ose:\n- Grantovi: Ukupni resursi grantova iznose 18,4 milijarde evra i očekuje se da će biti kanalisani domaćoj privredi u cilju realizacije javnih i privatnih investicija koje će ispuniti specifične kriterijume iz četiri glavna stuba programa: 1) zeleni tranzicija, 2 digitalna tranzicija, 3) zapošljavanje, veštine i socijalna kohezija i 4) privatne investicije i transformacija privrede.\n- Krediti: Banke će u potpunosti podržati davanje kredita u iznosu od 12,7 milijardi evra u cilju realizacije investicija koje će zadovoljiti specifične kriterijume, prema pet pravaca programa: 1) zelena tranzicija, 2) digitalna tranzicija, 3) istraživanje i inovacije, 4) ekstroverzija i 5) spajanja i akvizicije.\n- Učešće u realizaciji projekata: Kompanija može da koristi resurse TAA učestvujući kao a) izvođač, b) podizvođač i c) dobavljač u javnim i privatnim projektima.\n3 Kako će se sredstva TAA kanalisati kroz grantove?\nU oblasti grantova (18,4 milijarde evra), sredstva TAA će biti kanalisana na sledeći način:\n- Zelena tranzicija (6,2 milijarde evra) kroz usvajanje ekološki prihvatljivih modela i sistema, promociju sistema zelenog transporta i energetsku nadogradnju zgrada.\n- U digitalnoj transformaciji (2,2 milijarde evra) kroz usvajanje inovativnih digitalnih sistema na nivou poslovanja, unapređenje povezanosti građana, privrede i države i, konačno, kroz digitalnu transformaciju javnog i privatnog sektora.\n- Zapošljavanje i socijalna kohezija (5,2 milijarde evra) kroz modernizaciju stručnog osposobljavanja, unapređenje zdravstvenog sistema i jačanje pristupa socijalnim politikama.\n- Privatne investicije i transformacija (4,8 milijardi evra) kroz jačanje konkurentnosti i ekstroverzije poslovanja, kao i kroz unapređenje poreske administracije i pravosudnog sistema.\n4 Kako će se sredstva TAA kanalisati kroz zajmove?\nU sektoru zajmova (12,7 milijardi evra), sredstva TAA će biti kanalisana:\n- Zelena tranzicija (4,9 milijardi evra) i digitalna transformacija (2,6 milijardi evra) kao što će se desiti u oblasti subvencija.\n- U istraživanju i inovacijama (1,3 milijarde evra) kroz jačanje istraživanja i inovacija, ali i kroz promociju pionirske i inovativne infrastrukture.\n- U ekstrovertnosti (3,2 milijarde evra) jačanjem ekstrovertnosti kompanija prema domaćoj i međunarodnoj ekonomiji.\n- U spajanjima i akvizicijama (0,7 milijardi evra) kroz stvaranje ekonomije obima, ali i promociju spajanja i akvizicija.\n5 Da li korišćenje resursa TAA treba da bude u skladu sa pravilima o državnoj pomoći?\nKorišćenje sredstava TAA treba da bude u skladu sa pravilima o državnoj pomoći koja je postavila Evropska unija. Na početku procesa evaluacije ispituje se kompatibilnost sa državnom pomoći, a posebno se procenjuje investicija na osnovu poziva TAA, dok se u isto vreme status kompatibilnosti pomoći i podobnost troškova na trošku investicije ispituju se. Iznos pomoći se zatim utvrđuje na osnovu odabranog člana Uredbe o opštem izuzeću (GAC), gde se ispituje ograničenje iznosa. Ako se radi o određenoj vrsti ulaganja, ona se ispituje na osnovu posebnog člana GAC-a ili na osnovu mape regionalne pomoći (član 14 – GAC). Za manje iznose pomoć se utvrđuje nagodbom (maksimalni iznos od 200.000 € po kompaniji za period od tri godine).\nKonačno, u vezi sa ispitivanjem praga za obaveštavanje, korist (odnos veličina i intenziteta pomoći) treba da bude u skladu sa pragovima obaveštenja, a ako premašuje pragove obaveštenja, pogodnost se prilagođava i obaveštava se EU.\n6 Da li postoje subvencije za privatni sektor?\nDa, postoji subvencionisanje privatnog sektora, za koje se očekuje da će se postepeno objavljivati do kraja 2022. Pozivi za subvencije obuhvataju one sektore koji pokrivaju značajan deo grčke privrede, dok su zelena tranzicija i digitalna transformacija direktno ili indirektno povezani sa velikim delom ovih grantova. Indikativno, da pomenemo neke povezane akcije· „Ušteda preduzetništvom“, digitalna transformacija malih i srednjih preduzeća, reforma Clavback sistema, ustanove za brigu o deci na radnim mestima, postavljanje sistema za skladištenje energije, stvaranje zelene industrije, infrastrukture za vodosnabdevanje i uštedu , razvoj turizma, reforma aktivnih politika zapošljavanja, transformacija u poljoprivrednom sektoru, itd. Stopa pomoći varira u zavisnosti od vrste akcije i može u nekim slučajevima pokriti 100% troškova. Zbog obima koji pokrivaju stubovi TAA, kompanije koje ispunjavaju uslove za ove grantove mogu poticati iz različitih sektora, u zavisnosti od vrste granta.\n7 Šta je indikativna šema finansiranja zajmova TAA?\nČitav proces podnošenja zahteva za kredit biće u potpunosti podržan od strane bankarskih institucija, bez učešća države. Poslovni planovi preduzeća mogu se realizovati prema finansijskoj šemi koju definiše Evropska unija, prema kojoj je maksimalni procenat pomoći koji kompanija može da dobije od Fonda 50%. Stopa pomoći će biti određena vrstom i smerom prihvatljivih troškova na osnovu kriterijuma po stubu. Shodno tome, najmanje 30% dotičnog investicionog plana treba da bude finansirano iz komercijalnog zajma bankarske institucije, dok najmanje 20% plana treba da bude finansirano sopstvenim sredstvima, uključujući sve nenovčane doprinose do 10% budžet investicionog plana.\n8 Koje su kritične tačke za dobijanje TAA kredita?\nPostoji ukupno deset ključnih tačaka koje preduzeća treba da uzmu u obzir kada se prijave za TAA zajam:\n- Ceo proces „teče“ preko banke bez učešća države (osim ocene pojedinih tačaka od strane nezavisnog revizora Fonda).\n- Minimalna kamatna stopa na TAA kredite je 0,35%.\n- Za kredite između banke i države u smislu otplate, kolaterala i gubitaka primenjuje se princip parri passu.\n- Rok trajanja kredita neće biti kraći od tri (3) godine i duži od petnaest (15) godina, u zavisnosti od prirode ulaganja.\n- Procena investicionog plana biće obavljena u razumnom roku iu svakom slučaju neće biti duže od četiri meseca.\n- Pomoć mora biti kompatibilna sa pravilima i granicama državne pomoći.\n- Nije predviđena mogućnost refinansiranja iznosa postojećih kredita preko TAA (osim u slučajevima premosnog finansiranja za TAA kredite).\n9 Koje su indikativne investicije u stub akvizicije i spajanja?\nInvesticioni planovi u pravcu akvizicija i spajanja treba da imaju za cilj razvoj ekonomije obima. Indikativne investicije u stub akvizicije i spajanja su spajanje ili akvizicija preduzeća za vertikalizaciju delatnosti i stvaranje ekonomije obima. Odnosno, prihvatljivi trošak je trošak koji nastaje spajanjem ili akvizicijom preduzeća.\nO obliku saradnje za:\nPostojeća i nova preduzeća:\n- Posvećenost investitora da učestvuje u novom ili postojećem zajedničkom planiranju u narednih pet (5) godina.\n- 20% prihvatljivih troškova HS odnosi se na troškove po ugovoru o saradnji.\nPromet novih lica > 50% prometa najvećeg pravnog lica među učesnicima (prosečno 3 istorijske godine).


Vesti online / Vesti / Svet / Nema odluke o glifosatu\nKomisija EU nije odobrila upotrebu pesticida glifosat u narednom periodu, jer nemačka vlada i dalje nema jasnu poziciju u vezi primene ovog, spornog pesticida za uništavanje korova. Nemački ministar poljoprivrede Kristijan Šmit, koji zagovara produženje dozvole za glifosat, izjavio je da još ne očekuje nikakvu odluku u Briselu.\nEvropska komisija i dalje bez odluke o spornom američkom pesticidu\nKomisija EU očito želi da stavi odluku na glasanje tek kada bude sigurna da ima potrebnu većinu. U sadašnjoj konstelaciji snaga, Francuska i još neke države Unije su protiv, dok su Nemci uzdržani. Nemački glas u Briselu ima veliku težinu, jer se po pravilima EU računa i brojnost neke države - članice.\n* Otrov ostaje na tanjiru!\nDosadašnji razgovori nisu doveli do konačnog stava vlade u Berlinu. Kancelarka Angela Merkel deli mišljenje ministra poljoprivrede Šmita, a ministri iz njene stranke se u svojim argumentima oslanjaju na studiju Efse i nemačkog Instituta za procenu rizika, koje minimiziraju opasnosti u slučaju adekvatne primene ovog pesticida.\nNa drugoj strani je ministarka za zaštitu životne sredine, Barbara Hendriks, koja se zajedno sa ostalim socijaldemokratama u vladi poziva na studiju Međunarodne agencije za istraživanje raka (IARC), koja je ovaj biljni otrov definisala kao kancerogen.\nNe samo u vladi, nego i u celoj zemlj se frontovi polarizuju po ovom pitanju. Dok poljoprivredna udruženja vrše pritisak da se glifosatu produži opstanak jer je jeftin i koristi se još od 70-ih godina na oko 40 odsto njiva u Nemačkoj, ekološki savez BUND predao je Ministarstvu poljoprivrede peticiju sa 145.000 potpisa protiv tog pesticida, sa ključnim stavom da ova hemikalija nije samo opasna po zdravlje, nego je odgovorna i za odumiranje vrsta u prirodi.\nGlifosat je dospeo na naslovne strane kada su otkriveni tragovi ovog otrova u pivu. Potrošači su zbunjeni zbog oprečnih studija o dejstvu ovog pesticida, a konfuzija vlada i među političarima. Dok predsedavajući grupe CDU/CSU u Evropskom parlamentu Herbert Reul smatra da nije dovoljno dokazano da je glifosat zaista opasan, portparol Zelenih u istom parlamentu Martin Hojsling traži da se zabrani i ograniči široka primena pesticida.\nBajer ulazi u igru\nNa tržištu se nagoveštava veliko preuzimanje, jer nemački hemijski gigant Bajer želi da unapredi agrarne poslove sa američkim koncernom Monsanto, a ceo posao bi vredeo oko 60 milijardi evra.\nSVET Trovačima otvaraju vrata Evrope\nSRBIJA Dojče vele: Nemačka nije oduševljena 2025. kao godinom ulaska Srbije u EU


Tezina Papira: 64-300 gr.\nBrzina Štampe A4: 60 str/min\nBrzina Štampe A3: 34 str/min\nBoje za Štampanje: Black, Cyan, Yellow, Magenta\nRezolucija Štampe: 1200x1200 - 1200x3600 dpi\nDigitalna Štampa (Konica C6000)\nKonica C6000 je visoko kvalitetan sistem za komercijalnu štampu koju mi koristimo. Poseduje odličnu reprodukciju boja u kombinaciji sa bogatim mogućnostima završne obrade, garantuje odličan kvalitet štampe i visoke performanse. Za nas je Konica C6000 idealno sistemsko rešenje za štampu, poseduje visoki kvlitet štampe koji je nama neophodan.\nOsmoslojni laserski sistem omogućava štampu sa rezoluciom do 1200x1200 dpi. Brz digitalni sistem u boji, odlikuje se visokim kvalitetom štampe. C6000 je produkcioni uredjaj brzine 60 str/min. Format papira koji uredjaj koristi i moze da podrzi od formata A5 do A3. Što se tiče papira, težine papira koriste se težine od 64-300 gr.\nŠtampa na Štampaču C6000 ima sistem automatske kolibracije(linearizacija), oprema nam omogućava stabilizaciju boje otiska i pre i tokom cirkulacije bez dodatnog vremena. Opcioni uredjaj za uredjivanje(vlaženje) papira omogćava potpuno uklanjanje statičkog elektriciteta i hladjenja listova na normalnu temperaturu. Nakon Štampe papir je odmah spreman za bilo kakvu dalju obradu u štamparskom procesu.


NAŠLI SMO GRAD MAJA od 10 miliona stanovnika: Arheolozi zapanjeni LASERSКIM otkrićem\nNa osnovu snimaka iz vazduha, na kojima su digitalno uklonjene krošnje drveća, naučnici su uspeli da u desetinama dotad skrivenih gradova vide kuće, palate, pa i piramidu visoku skoro 30 metara, za koju se ranije verovalo da je brežuljak.\nIstraživanje, omogućeno zahvaljujući avionima opremljenim specijalnim laserima koji mogu da „vide“ kroz gustu džunglu, ukazuje da su metropole Maja bile mnogo veće i kompleksnije nego što se ranije mislilo, navodi Si-En-En.\nVeličina otkrića, o kojem je pisala „Nacionalna geografija“, mogla bi da promeni naše mišljenje o tome kako je civilizacija Mezoamerike funkcionisala, smatra jedan od direktora istraživačkog projekta Marselo Кanuto sa Univerziteta Tulane u Nju Orleansu.ž„Otkrili smo da je bilo više svega i da su dimenzije mnogo veće. U svakoj toj oblasti bilo je više struktura, više građevina, kanala i terasa nego što se očekivalo“, rekao je on u telefonskom intervjuu.\nU proteklih 100 godina preovlađivalo je mišljenje da tropski predeli nisu bili povoljno mesto za izgradnju civilizacija i da ta klima nije bila pogodna za održanje kompleksnih društava, kaže Кanuto, koji se bavi majanskom arheologijom više od 30 godina.\n„Uvek se pretpostavljalo da je majansko društvo imalo manju populaciju i da nije imalo infrastrukturu — da su imali veoma male nezavisne države-gradove bez veće povezanosti“, objašnjava on.\nSada je, međutim, dodaje Кanuto, otkriveno da to nije istina.\nOvo istraživanje pokazuje da ne samo da je tu živelo više ljudi, već da su oni na mnoge načine izmenili okruženje kako bi ga učinili produktvinim.\nGusta džungla Centralne Amerike često je logistički otežavala istraživanja istorijskih lokaliteta većeg obima. Ali najnoviji razvoj tehnike svetlosne detekcije i raspona, poznate kao „lidar“, omogućava arheolozima da vide kroz gustu šumu.\nProces mapiranja iz vazduha izvodi se tako što se senzor lidara prikači na donju stranu aviona. Кoristeći istu tehnologiju kakva postoji u automobilima bez vozača, instrument skicira pejzaž emitujući impulse laserskog svetla i vremena potrebnog da se oni vrate.\n„Za arheologe koji rade u tropskim predelima, ovo donosi revolucionarne promene načina rada. To je kao da posmatrate sunce i zvezde golim okom, a onda neko izmisli teleskop“, objašnjava Кanuto.\nLidarski senzori su ranije korišćeni za proučavanje drugih mezoameričkih naselja u Belizeu, kao i kompleksa hramova u Кambodži, a ta tehnologija može da ima arheološki potencijal i u drugim tropskim oblastima, kao što su Amazon i centralna Afrika.\nNajveća prepreka većem korišćenju ove metode zasad su troškovi iznajmljivanja aviona.


Građanske Inicijative | Srbija u kategoriji zemalja u kojima su osnovne slobode opstruirane\n15 Oct Srbija u kategoriji zemalja u kojima su osnovne slobode opstruirane\nBeograd, 15. oktobar 2019. godine (Beta) – Međunarodna mreža CIVICUS smanjila je rejting Srbije iz kategorije zemalja u kojima su osnovne slobode sužene u kategoriju zemalja u kojima su osnovne slobode i građanski prostor opstruirani. Tim povodom Građanske inicijative su danas organizovale konferenciju za medije, zajedno sa kolegama iz CIVICUS-a, Balkanske mreže za razvoj civilnog društva i predstavnicima lokalnih organizacija.\nDominik Perera iz CIVICUS-a naveo je da u tu kategoriju spadaju države u kojima vlast direkno opstruiše rad organizacija civilnog društva i gde postoji opasnost da će osnovne slobode i dalje biti degradirane.\nDodao je da u tu grupu spadaju još Mađarska, Kazahstan i Filipini, s tim da to ne mora da znači da su sve zemlje identične po tom pitanju. Takođe je naglasio da je Srbija jedina zemlja regiona sa ovom ocenom. U Evropi su pored Srbije još jedino Mađarska, Ukrajina i Moldavija u grupi zemalja u kojima su slobode opstruirane.\nProgramska direktorka Građanskih inicijativa, Bojana Selaković navela je da je u Srbiji od marta do oktobra ove godine zabeleženo 97 kršenja osnovnih prava u Srbiji, a da najveći broj od tih slučajeva predstavlja kršenje prava na slobodu izražavanja.\n“Sve te informacije ukazuju na jedan rastući trend, uigrani scenario. Imamo na tapetu jedne iste organizacije, medijske kuće i novinare, uglavnom one koji se na kritički način izražavaju o aktivnostima različitih državnih organa”, rekla je Selaković.\nOna je navela da je izveštaj pokazao da je jedan od glavnih problema u Srbiji uspostavljanje i funkcionisanje GONGO i PONGO organizacija koje postoje isključivo da bi postigle ciljeve funkcionera na vlasti i koje se koriste za diskreditaciju kredibilnih organizacija.\n“Drugi nalaz koji ide u prilog opstruiranosti u Srbiji odnosi se na selektivnu primenu istih propisa, što je naročito izraženo kod Zakona o javnom okupljanju. Imamo različite reakcije policije i sudova u odnosu na to ko je organizator javnog skupa”, navela je Selaković.\nIstraživanje je rađeno po metodologiji CIVICUS monitor koja podrazumeva praćenje stanja građanskih sloboda u svim državama sveta, a sprovodi ga od 2016. godine CIVICUS kao globalna alijansa za građansku participaciju u čijem radu učestvuje više stotina organizacija iz celog sveta.\nMetodologija podrazumeva prikupljanje informacija od lokalnih i regionalnih istraživača koji se potom analiziraju u odnosu na postavljene indikatore i sabira ukupna ocena za svaku zemlju.\nPodaci koji se koriste za Srbiju dostavljaju Građanske inicijative koje podatke prikupljaju na dva načina – kroz Platformu Tri slobode, koja prati stanje slobode udruživanja, okupljanja i izražavanja i metodologiju Monitoring matrice.\nNa događaju je predstavljen i Izveštaj o praćenju podsticajnog okruženja za razvoj civilnog društva za Srbiju za 2018. godinu koji se radi po metodologiji Monitoring matrice, a koja podrazumeva tri ključne oblasti: osnovne pravne garancije sloboda, okvir za finansijsku izvodljivost i održivost OCD, odnos na relaciji Vlada- OCD. Anja Bosilkova Antovska, iz Balkanske mreže za razvoj civilnog društva, čiji su Građanske inicijative jedan od osnivača i član, i sa kojom već godinama objavljuju ovaj izveštaj, predstavila je regionalni kontekst izveštaja. Izveštaj možete preuzeti u nastavku.\nMatrica za monitoring podsticajnog okruženja za razvoj civilnog društva 2017-2018\nNa konferenciji su učestvovali i Radomir Lazović iz Inicijative Ne davimo Beograd, koji je govorio o izazovima sa kojima se ova organizacija susreće kada je reč o selektivnoj primeni Zakona o javnom okupljanju i o preko 30 postupaka koji se u ovom trenutku vode, ili su se vodili, protiv Inciijative.\nO napadima na nezavisne novinare i kršenju prava na slobodu izražavanja govorila je Ivana Stevanović iz Fondacije Slaavko Ćuruvija. Stevanović je pokušala da nabroji napade koji su se desili samo u proteklih mesec dana, a naročito se osvrnula na napade i na rad nezavisnih lokalnih medija.\nSonja Stojanović Gajić iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku govorila je o pojmu “zarobljene države” koji se odnosi na sistemsku korupciju i snažan uticaj privatnih interesa na donošenje odluka, pa i samim tim nepoštovanje zakona kada su u pitanju građanske slobode. Ova organizacija je često i sama bila meta napada GONGO organizacija upravo zbog činjenice da ukazuju na to da je Srbija “zarobljena država”. Orkestrirane kampanje koje se vode protiv civilnog društva na kraju dovode do smanjenja ionako niskog poverenja građana u rad organizacija.\nPrisutnima se na kraju obratila i Lidija Komlen Nikolić iz strukovnog Udruženja javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije konstatujući da je se sve prethodno upravo događa zbog činjenice da u Srbiji ne postoji vladavina prava kao ključni temelj svakog demokratskog društva.


► Izetbegović tražio kažnjavanje Dodika zbog izjave o okupaciji Podrinja\nIzetbegović je na konferenciji za novinare u Sarajevu rekao da je ova Dodikova izjava "najopasnija" izjava nekog bosanskohercegovačkog zvaničnika od potpisivanja Dejtonskog sporazuma i da je predsednik RS počinio krivično delo.\n"S obzirom na to da nije bilo očekivane reakcije, obratio sam se OHR-u i Tužilaštvu BiH, kao i članicama Upravnog odbora PIC-a da reaguju i sankcionišu ovakvo ponašanje predsjednika RS", kazao je on.\nGovoreći o pretanjama smrću čelnim ljudima Islamske zajednice u BiH, Izetbegović je pozvao nadležene institucije da ne potcenjuju te pretnje i da daju zaštitu imamima u BiH.\nU poslednjem magazina Islamske države na ovdašnjim jezicima objavljena je fotografija poglavara IZ BiH Huseina Kavazovića, njegovog zamenika Huseina Smajića, kao i muftija IZBiH, koji su ocenjeni kao "otpadnici od islama" i pozvano je na njihovo ubistvo.\nIzetbegović je naveo da su pretnje uputili odmetnici iz BiH koji se nalaze na ratištu u Siriji i da je Islamska zajednica BiH prva na meti ekstremista, jer se, kako je naveo, odupire pogrešnom tumačenju islama.\nGovoreći o napadima pojedinih političara na Obaveštajno-bezbednosnu službu (OBA) BiH, bošnjački član Predsedništva je naveo da je cilj te kampanje uplitanje u rad tajne službe, jer se ona bavi kriminalom političara.\nPrema njegovim rečima, cilj kampanje prema OBA je udar na državne institucije. Izetbegović je rekao da je Dodik OBA više puta nazvao neprijateljskom organizacijom i dodao da ta agencija, kao i pravosuđe BiH, stoji na putu predsedniku RS.\n"Ja branim čitav taj sistem koji brani ustavnopravni poredak BiH i brani BiH od organiziranog kriminala", kazao je Izetbegović.\nGovoreći o izmenama Izbornog zakona, koje je predložila HDZ BiH, on je rekao da bi usvajanjem tog predloga niz građana bio u situaciji da im se oduzme pravo na kandidovanje.\n17.07.2017, 14:15h MIRITI NARODE a ne svađati Preporuči\nIzetbegović se pravi "neobavešten" iako zna da su Srbi pravoslavci živeli u Podrinju hiljadama godina pre nego što su se u 16. veku muslimani (osmanlije i janičari) pojavili u Podrinju? Zna on i da su muslimani-Bošnjaci prvi započeli građansko-verski rat 1992. (ubistvom svata u Sarajevu) i da su muslimani-Bošnajci prvo počeli da pale sela i ubijaju civile u Podrinju , pa se posle desio ratni zločin u Srebrenici !!\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da poslanici vladajuće koalicije u Narodnoj skupštini Srpske neće prihvatiti izveštaj skupštinskog Anketnog odbora, formiranog kako...


Prvog takmičarskog dana na 15. Letnjem EJOF-u koji se održava u Bakuu, glavnom gradu Azerbejdžana, Srbiju su predstavljali sportisti u atletici, plivanju, rvanju, tenisu i muške ekipe u košarci i rukometu.\nNa atletskim takmičenjima je Srbiju predstavljalo šest sportista. Ivana Ilić je u trci na 100 metara zauzela 5. mesto u svojoj kvalifikacionoj grupi vremenom 12,16 koje nije bilo dovoljno za plasman u finale. U istoj disciplini u konkurenciji dečaka nastupio je Stefan Kaljuš i vremenom 11,06 sekundi završio takmičenje na 11. mestu. Tijana Japundža je postigla rezultat 57,39 u trci na 400 metara, dok je Iva Maletić trku na 800 metara završila vremenom 2:16,25. Obe atletičarke su zauzele peto mesta u svojim kvalifikacionim grupama i ostale bez plasmana u dalji tok takmičenja. Zorica Stanić je u bacanju kugle rezultatom 13,11 metara zauzela 8. mesto u svojoj grupi.\nTomislav Isailović u takmičenju u skoku u dalj rezultatom 6,86 metara ostvario plasman u finale.\nU plivanju su nastupili Nina Stanisavljević, Tanja Popović, Nađa Lazarević i Nikola Lazarević.\nTanja Popović (100 metara kraul) je rezultatom 57,83 zauzela 4. mesto u svojoj kvalifikacionoj grupi i ostala bez plasmana u polufinale ove discipline. Nađa Lazarević je nastupila u dve trke: U trci na 200 metara delfin stilom je vremenom 2:27,92 zauzela 9. mesto u svojoj grupi, dok je na 400 metara mešovito 5:14,06 bilo dovoljno za 7. mesto u toj kvalifikacionoj trci.\nNikola Lazarević i Nina Stanisavljević su obezbedili plasmane u finala svojih disciplina.\nNikola je 200 metara prsnim stilom prešašao za 2:11,21, a Nina 100 metara kraul preplivala za 56,42 i tako bila treća u kvalifikacijama.\nMomčilo Gajić, rvač grčko-rimskim stilom je u prvom kolu eliminisan rezultatom 4:0 od Merilainova iz Estonije, kao i teniser Luka Jovanović, koji je u prvom kolu igrao meč protiv Konstantinosa sa Kipra. Posle dobijenog prvog seta rezultatom 6:4, drugi set je izgubio istim rezultatom nakon čega je Kipranin došao do pobede sa 10:8 u taj brejku.\nNaši mladi rukometaši su na startu takmičenja pretrpeli poraz od reprezentacije Danske rezultatom 29:16, dok su košarkaši "nokautirali" Azerbejdžan, bilo je 77:39.\nMEDALJA KOŠARKAŠA ZA KRAJ Četiri odličja za Srbiju na EJOF-u


Služba Hitne medicinske pomoći Doma zdravlja imala je u junu pune ruke posla. Kako je za „Subotičke novine” rečeno, samo u ovom mesecu zabeleženo je čak 850 lekarskih intervencija na terenu.\n- Prosečan broj intervencija po danu je 29. Međutim, tokom juna ovaj broj je na dnevnom nivou izuzetno varirao. Samo tokom poslednjeg vikenda, broj intervencija se povećao i do 40, te se dešavalo da se za samo par minuta prime i do 4 urgentna terena. To praktično znači da su dve ekipe koliko ih ima na teritoriji Grada radile intenzivno. Najčešće se intervenisalo kod pacijenata koji imaju kardiološke i neurološke tegobe, dok su u ovom periodu češće i povrede koje su nastale usled pada sa drveta - kaže za naš list dr Mihaela Budimski, PR Doma zdravlja.\nPored velikog broja terenskih intervencija, obavljen je i veliki broj pregleda u ambulanti Službe. Tako se čak 1.550 pacijenata javilo zbog različite etiologije. Mali je broj pacijenata koji imaju virusne infekcije dok su u porastu povrede, alergijske reakcije i ubodi krpelja, što se i očekivalo za ovo doba godine, tvrde u Domu zdravlja.\nTehničari su obavili 1.500 intervencija na terenu i transporta pacijenata na specijalističke preglede, dok je kolima Hitne pomoći pređeno čak 35. 000 km.\nIz Hitne službe upućuju apel građanima da se ukoliko nisu u stanju da im je potrebna urgentna pomoć, tokom dana obraćaju isključivo svojim ambulantma opšte prakse, jer su zbog povećanog broja poziva, ekipe uglavnom na terenu, te nema ko da ih pregleda u Službi hitne pomoći, čak iako okrenu broj ove Službe.


20.01.2019 07:34 Administrator 152\nPredsednik Milan Rančić i članovi UO fudbalskog kluba Tanasko Rajić, za ponedeljak 21. januara. u 19.00 sati u prostorijama MZ, zakazali su prozivku igrača. Pripreme počinju 22. januara, po planu i programu novog trenera Marka Popovića. Plan obuhvata rad u teretani, treninge snage i brzine, kondicione treninge, kao i nekoliko prijateljskih trening utakmica....\n17.01.2019 20:17 PP Media 185\nPredsednik Fudbalskog kluba Polimlje Milivoje Matović podneo je Upravnom odboru neopozivu ostavku na ovu funkciju saznaje PP Media. Loša finansijka situacija dovela klub pred sami bankrot, dugovi se gomilaju iz dana u dan, dok je uprava nemoćna da sama bez pomoći lokalne samouprave reši problem. Matović je na predsedničkoj funkciji nasledio Rijada Muškića, klub...\n17.01.2019 15:42 Aleksandar Daišević 432\n10.01.2019 16:55 toplickevesti.com 254\n14.12.2018 07:43 toplickevesti.com 270\n11.12.2018 07:01 Branko Stojkovski 276\n10.12.2018 11:34 PP Media 494\n08.12.2018 18:26 ZR KLIK 401\n04.12.2018 10:41 Dragan Pejić 3155\nKada su letos doveli Đukića, Marića, Vojvodića, Laništanina, Stojkovića, Perina, Todorova, Prpu i braću Prokin – sve fudbalere bolje od boljega, činilo se da se Budućnost snažno pojačala i najozbiljnije kandidovala za vrh tabele i eventualni plasman u viši rang. No, i uprava i novoangažovani trener Slobodan Živkov su bili mnogo oprezniji od uvek ambicioznih i višeg ranga željnih...\n25.11.2018 20:26 Administrator 520


Milorad Dodik se plaši mogućnosti da mu se porodica nađe na "crnoj listi" EU | Sutra.ba Website preview\n24.07.15 u 21:36\nMilorad Dodik se plaši mogućnosti da mu se porodica nađe na "crnoj listi" EU\nMilorad Dodik tvrdi da nije previše zabrinut ako ga međunarodna zajednica stavi na „crnu listu“ zbog toga što je pokrenuo inicijativu za održavanje referenduma o Sudu i Tužilaštvu BiH, kažu izvori bliski Dodiku.\nPrema njihovim riječima, Dodik ima namjeru da, ako se to i desi, situaciju spinuje i pokuša je okrenuti u svoju korist kako bi se prikazao kao žrtva zapadnih zemalja, smatrajući da bi mu to podiglo rejting u javosti Republike Srpske.\nIsti izvori tvrde da je on vrlo zabrinut zbog mogućnosti da se i članovi njegove porodice nađu na „crnoj listi“ Evropske unije, jer bi mu to, kako navode, bio težak udarac.\nOn se, ipak, nada da EU neće staviti članove njegove porodice na „crnu listu“.\nZapadne zemlje razmatraju uvođenje sankcija za Milorada Dodika zbog njegovog insistiranja na održavanju referenduma o Sudu i Tužilaštvu BiH, potvrđeno mi je iz više diplomatskih izvora.\nRazmatra se blokada Dodikove imovine na teritoriji Evropske unije, koja podrazumijeva zabranu raspolaganja računima i nekretninama.\nTakođe, zemlje EU razmatraju mogućnost stavljanja Dodika i još nekolicine visokih funkcionera RS na tzv. crnu listu, čime bi im se onemogućilo putovanje u zemlje EU.\nJoš nisu donesene konačne odluke o tome koje će mjere Zapad preduzeti protiv Dodika zbog njegovih postupaka.\nTagovi: Slobodan Vasković Milorad Dodik Slobodan Vasković Blog\nVlada FBiH usvojila zakon o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica (VIDEO)\nSamo istina vrijedi protiv korone\n350 hiljada ljudi čeka da država pomogne malim privrednicima


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Za godinu rekonstruisano 30 km puteva\n05. 12. 2019. 19:34 >> 19:57 0\nZa godinu rekonstruisano 30 km puteva\nGradonačelnik Prijestonice Cetinje Aleksandar Kašćelan obišao je danas sa saradnicima radove na sanaciji i rekonstrukciji puta u selu Grab, u Mjesnoj zajednici Bata, koji se realizuju u okviru projekta sanacije i rekonstrukcije lokalnih puteva u Katunskoj nahiji, vrijednom 410 hiljada eura.\nKako je saopšteno iz Prijestonice, radovi bi trebalo da budu završeni najkasnije sjutra, a obuhvatali su sanaciju i rekonstrukciju 400 metara kolovoza, širine 2,5 metara.\nPrethodno su u selu Petrov do, u Mjesnoj zajednici Ćeklići, završeni radovi na sanaciji i rekonstrukciji 300 metara puta.\nU toku su i radovi na profilisanju i pripremi puta za asfaltiranje u selu Lipa, gdje bi trebalo da bude sanirana i rekonstrusana saobraćajnica dužine 3,5 kilometara.\nOčekuje se da bi ovi radovi mogli biti završeni u toku naredne sedmice ukoliko dozvole vremenske prilike.\nNakon završetka radova u selu Lipa mehanizacija će biti preseljena u selo Dragomi do i Jezer, u Mjesnoj zajednici Ćeklići. Tamo bi trebalo da bude saniran i rekostrusan put u dužini od pet kilometara.\n"Prijestonica Cetinje je u proteklih godinu sanirala i rekonstruisala oko 30 kilometara lokalnih i seoskih puteva, za šta je potrošila oko 1,7 miliona eura", saopšteno je iz Prijestonice.\nViše od 20 infrastrukturnih i kapitalnih projekata na CT\nJunaštvo đedova obavezuje da čuvamo CG\n07:04 Danas konstitutivna sjednica Skupštine


Ministar za sve: Dao čovek sebi 17 funkcija - 11.10.2020, Sputnik Srbija\nMinistar za sve: Dao čovek sebi 17 funkcija\nNovi premijer Kukovih ostrva Mark Braun, osim premijerske funkcije u Vladi obavlja i posao ministra, i to ne jednog. Naime, Braun je dodelio sebi 17 mesta u... 11.10.2020, Sputnik Srbija\n10:19 11.10.2020 (Osveženo: 10:57 11.10.2020)\nCC0 / Pixabay / Kukova ostrva\nNovi premijer Kukovih ostrva Mark Braun, osim premijerske funkcije u Vladi obavlja i posao ministra, i to ne jednog. Naime, Braun je dodelio sebi 17 mesta u vladi te zemlje.\nMark Braun je pored premijerske funkcije, sebe imenovao i za ministra spoljnih poslova, imigracije, finansija, energetike i obnovljivih izvora, policije i telekomunikacija.\nTakođe, između ostalih portfelja, on je odgovoran za morske resurse, minerale i prirodne resurse na morskom dnu, penzionisanje i spoljna ostrva zemlje. Braun je sebe postavio i za državnog tužioca.\nOpoziciona liderka Tina Brauni navela je za Kuk Islands njuz, da takva raspodela portfelja znači da premijer nema poverenja u sopstvene ministre, prenosi RTS.\n„Novi premijer je ‘uzbuđen zbog potencijala svog kabineta‘, a onda je sebi dodelio 17 portfelja, što je signal koliko poverenja ima u kolege“, istakla je Brauni.\nPretpostavlja se da bi premijer Braun mogao da prenese neke od svojih nadležnosti u narednim mesecima.\nBraun je došao na vlast ovog meseca nakon ostavke Henrija Pune, koji je posle gotovo decenije odstupio sa vlasti, kako bi se takmičio za mesto generalnog sekretara Foruma pacifičkih ostrva, odnosno glavnog diplomate Tihog okeana.\nKukova ostrva su samoupravna autonomna parlamentarna demokratija u slobodnoj asocijaciji sa Novim Zelandom. Novi Zeland je odgovoran za spoljnu politiku i odbranu.


Home / Turizam / Kulturno istorijsko naslijeđe / Završena arheološka istraživanja u Skelanima\nBy eSrebrenica.ba on 21. September 2014.@esrebrenica\nU Srebrenici su, u okviru obilježavanja 55 godina rada Narodne biblioteke, predstavljeni rezultati arheološkog istraživanja rimskog nalazišta u Skelanima.\nMagistar Milica Kotur iz Republičkog zavoda za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog naslijeđa rekla je da su završeni arheološki radovi na nalazištu u Skelanima i da su u toku konzervatorsko-restauratorski radovi i zaštita otkrivene rimske građevine kojoj se dijelom vraća prvobitni izgled.\n“Cilj je da se konzervira i zaštiti oko 900 metara kvadratnih otkrivene rimske građevine i da se obnove zidovi do visine od jednog metra čime će se omogućiti prezentacija ovog nalazišta u kome se nalazi mala površina ostataka fresaka na zidovima i najznačajnije otkriće, oko 100 metara kvadratnih podnih mozaika koji su bili u lošem stanju, jer su 17 vijekova bili pod zemljom”, istakla je Koturova.\nDirektor Arheološkog muzeja “Rimski municipium-Skelani” Svjetlana Marković rekla je da je riječ o velikom obimu poslova na zaštiti arheološkog nalazišta koji treba da budu završeni za desetak dana.\n“Iz Razvojnog programa Republike Srpske za nastavak arheoloških istraživanja i konzervaciju nalazišta u Skelanima dobili smo 192.000 KM i urađeno je mnogo više od prvobitne zamisli. Osim konzervacije, zaštite mozaika i obnove zidova, postavili smo i ogradu oko nalazišta da bi spriječili neovlaštene ulaske i oštećivanje otkrivenih arhefakata”, rekla je Markovićeva.


Vesti online / Sport / Fudbal / Dnjepar kažnjen sa 50.000 evra zbog divljanja navijača\nUEFA je, takođe, saopštila da će Dnjepar evropske mečeve na domaćem terenu igrati bez publike, ukoliko navijači naprave novi problem u naredne dve godine.\nDnjepar svoje mečeve igra u Kijevu, jer je UEFA procenila da nije bezbedno organizovati mečeve u Dnjepropetrovsku, na istoku Ukrajine. Meč između Dnjepra i Kopenhagena odigran je 30. jula, a gostujuće navijače Kopenhagena napale su pristalice Dnjepra, pa su oni morali su da se sklone pod tribine. Zbog toga je početak drugog poluvremena odložen 15 minuta.\nNavijači domaćeg kluba rekli su da su bili isprovocirani ruskom zastavom koju su donele pristalice gostujućeg tima. Danski klub i udruženje navijača odlučno su to demantovali.\nFUDBAL UEFA kaznila Ukrajince\nFUDBAL Ukrajince čeka kazna UEFA


RAK: Zbog nelegalne mreže "Trion tel" iz Banjaluke kažnjen sa 100.000 KM - Novosti Plus\nRegulatorna agencija za komunikacije (RAK) po službenoj dužnosti je izrekla novčanu kaznu u iznosu od 100.000 KM korisniku dozvole “Trion tel” iz Banjaluke, zbog puštanja u rad javne elektronske komunikacione mreže na području ovog grada, bez potrebnih dozvola.\nNa ovaj način Agencija je naložila korisniku dozvole “Trion tel” da obustavi pružanje javnih telekomunikacionih usluga kroz sporne delove mreže na period od tri meseca od dana prijema rešenja.\n-Agencija će u okviru svoje nadležnosti i dalje nastaviti da prati poštovanje propisanih pravila i propisa u sektoru telekomunikacija, te preduzimati odgovarajuće mjere s ciljem zaštite interesa krajnjih korisnika, poručeno je iz RAK.\nInače Novosti su ranije pisale da je mreža komapnije “Trion tel” pod lupom inspekcuje grada jer se sumnja da je nelegalno postavljena. Ovo je potvrdila i urbanističko-građevinska inspekcija grada Banjaluka koj je u prošlogodišnjoj inspekciji utvrdila da je kompanija “Trion tel” optičku mrežu na teritoriji Banjaluke postavljala bez građevinske dozvole, zbog čega je doneseno 30 rešenja o rušenju tih optičkih kablova.\n← M:tel Playground: Zajedno kroz izazov\n„Vodovod“ uputio apel za racionalnu potrošnju vode →\nĐOKOVIĆ SE IZVINIO SVIMA KOJIMA JE “ADRIJA TUR” NANIO ŠTETU\n“KONFERENCIJA BEBA” U 39 LOKALNIH ZAJEDNICA


Novi paket mera podrške za gradske hotele u Srbiji\nNovi paket mera podrške hotelskoj industriji u gradovima Srbije vredan je 1,247 milijardi dinara, a predviđa jednokratnu direktnu subvenciju svakom pojedinačnom hotelu od 350 evra po ležaju i dodatno još 150 evra po smeštajnoj jedinici.\n„Ceo program koji se odnosi na pomoć hotelskoj industriji će se realizovati preko javnog poziva. Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija će raspisati poziv u narednih desetak dana. Daćemo priliku hotelima da se prijave i očekujem da ćemo do kraja septembra, najkasnije do prve nedelje oktobra isplatiti novac iz budžeta Srbije“, rekao je ministar finansija Siniša Mali, predstavljajući mere u Privrednoj komori Srbije a nakon sastanka sa hotelijerima.\nMinistar je mere ilustrovao i primerom. Kako je objasnio, jednokrevetna soba dobiće oko 500 evra državne pomoći. „Iskoristio sam primer hotela Mona u Beogradu. On ima 237 ležajeva, 146 smeštajnih jedinica i dobiće nešto iznad 100.000 evra kao podršku države. Mislim da je to velika pomoć“, kazao je Mali.\nPrema njegovim rečima i ovaj paket mera, kao i prethodni, usmeren je ka tome da se ublaže posledice korona virusa i sačuvaju kapaciteti naše industrije, kao i radna mesta.\n„Samo jedan je uslov je za one koji žele da dobiju ovu pomoć a to je da do kraja godine nema otpuštanja više od 10 odsto zaposlenih“, dodao je Mali.\nGovoreći o najavljenoj meri Mali je rekao da su očekivanja bila da će se od maja postepeno stabilizovati situacija sa virusom, ali kako se to nije dogodilo, gradski hoteli su se našli u problemu jer su poseta i popunjenost bili na izuzetno niskom nivou, što nije bio slučaj sa banjama i planinama u Srbiji.\n„U poslednjih par meseci pratili smo šta se dešava. Naša želja je bila da se granice otvore, da putovanja krenu, ali nažalost to se zbog Kovida 19 nije dogodilo. Mi smo prepoznali kao Vlada Srbije probleme sa kojima se suočava hotelska industrija u gradskim sredinama i odlučili da im pomognemo“, objasnio je Mali.\nKako je istakao, podaci su pokazali da u gradovima Srbije ima 380 hotela koji su kategorizovani ali da je popunjenost veoma niska i kreće se svega oko deset procenata.\n„U Beogradu je još gora situacija. Od 115 hotela koji su kategorizovani samo 42 je otvoreno. Popunjenost je još niža i kreće se negde oko 9,5 proenata“, precizirao je Mali.\nDržavni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Miroslav Knežević izrazio je zadovoljstvo što je dogovoren ovaj paket pomoći i dodao da će se ubrzo na sajtu tog ministarstva biti objavljen javni poziv koji će jasno definisati kriterijume i proceduru za prijavu hotelijera.\n„Gradski hoteli su najviše ugroženi jer su najviše zavisili od stranih gostiju, dok sa druge strane imamo povoljnu situaciju u unutrašnjosti Srbije, u banjama i na planinama. Imamo situaciju da se u prvih šest meseci se smanjuje devizni priliv iz inostranstva, zbog odustva stranih turista ali sa druge strane imamo i da se smanjuje devizni odliv jer su nas građani poslušali i ostali u zemlji. Mi očekujemo da zbog toga imamo rezultate slične prošlogodišnjim“, kazao je Knežević.\nGrčka - gubitak u turizmu procenjen na 10 milijardi evra\n“Hilton” otpušta 22 odsto ukupne radne snage, što nije zabeležno u poslednjih sto godina\nU Austriji zbog epidemije hoteli izgubili deset godišnjih dobiti


Šeki Radončić: Crna Gora ima svoj Hag\nSudski postupci koje su porodice deportovanih Bošnjaka pokrenule protiv države Crne Gore, a crnogorsko tužilaštvo protiv bivših visokih policijskih funkcionera, najznačajna su suđenja u istoriji Crne Gore, smatra dio crnogorske javnosti.\nUdruženje porodica deportovanih iz Crne Gore 1992. godine saopštilo je danas da bi odugovlačenje i prekidanje parničnih postupaka koji su pokrenuti protiv države Crne Gore bilo ravno emotivnom silovanju.\nTo je kazala predsjednik Udruženja Jasenka Perović, nakon što je sudija podgoričkog Osnovnog suda Dragica Vuković prekinula uoči vikenda postupak po tužbi za naknadu štete porodice deportovanog bosanskog izbjeglice Azema Pljevljaka do okončanja krivičnog postupka pred Višim sudom protiv bivših visokih policijskih funkcionera.\nViši državni tužilac naložio je sredinom oktobra pokretanje istrage protiv šest osoba zbog osnovane sumnje da su, kao saizvršioci, počinili krivično djelo “ratni zločin protiv civilnog stanovništva”.\nPerović je navela da se tužbe porodica deportovanih bosanskih izbjeglica zasnivaju na neprikosnovenim i bolnim činjenicama, zbog kojih one nemaju snage "za bilo kakva nagađanja i špekulacije".\nSudski postupci koje su porodice deportovanih Bošnjaka pokrenule protiv države Crne Gore, a crnogorsko tužilaštvo protiv bivših visokih policijskih funkcionera, najznačajna su suđenja u istoriji Crne Gore, ocijenio je publicista Šeki Radončić.\n“Parnični postupak porodica nezakonito uhapšenih i deportovanih Bošnjaka protiv Ministarstva unutrašnjih poslova i krivični protiv bivših policijskih funkcionera, koji je iniciralo crnogorsko tužilaštvo, su crnogorski Hag”, smatra Radončić.\nRadončić je naveo da su zbog procesa oči domaće i strane javnosti uperene u taj slučaj, kao i da se veoma pažljivo analizira i vaga svaki potez punomoćnika porodica, tužioca, sudija, medija i političara.\nIz Crne Gore je 1992. godine nezakonito uhapšeno i deportovano oko 150 bosanskih Muslimana. Najmanje 48 njih crnogorska policija predala je vlastima Radovana Karadžića, dok je većina ubijena.\nVrijednost dosadašnjih odštetnih zahtjeva protiv države Crne Gore procjenjuje se na oko 45 miliona EUR.


Cassano: Prodao bih Icardija i doveo Higuaína\nBivši italijanski napadač Antonio Cassano odlučio je da savetuje čelnike Intera da prodaju Maura Icardija.\nCassano veruje da bi Inter trebao da iskoristi priliku i uzme za Icardija oko 100 miliona evra, te da deo tog novca ulože u dovođenje novog napadača. On je poručio da je Gonzalo Higuain odličan napadač i da bi bio pun pogodak da dođe u Inter.\nIako Higuaín trenutno igra za Milan verovatno neće ostati na San Siru gde se nalazi na pozajmici iz Juventusa. Interes za argentinskog napadača pokazao je Chelsea, ali je Cassano poručio da bi Inter morao brzo da reaguje i dovede Higuaína.\n"Da imam ikakve moći u odlučivanju odmah bih prodao Icardija i doveo Higuaína iz Milana. Pipita je šampion i neverovatan napadač. Ako Icardi želi da ide rekao bih mu da spakuje kofere i napusti Inter. Nadam se da slično razmišljaju i čelnici ovog kluba", rekao je Cassano.\nObjavio A.C. Milan Serbia у 18:08


Kako je Veliki smog u Londonu 1952. pokrenuo ovaj grad da smanji zagađenje vazduha? Kako je Veliki smog u Londonu 1952. pokrenuo ovaj grad da smanji zagađenje vazduha?\nKako je Veliki smog u Londonu 1952. pokrenuo ovaj grad da smanji zagađenje vazduha?\nKako bi se problem zagađenja rešio, donet je niz zakona kojima se regulisalo poslovanje u industrijskom sektoru, ali i uticaj pojedinaca na emisije gasova.\nPrethodnih dana često smo mogli u vestima da pročitamo da je Beograd jedna od prestonica sa najvećim stepenom zagađenja vazduha na svetu, a da je u nekim drugim gradovima Srbije vazduh još lošijeg kvaliteta. S početkom grejne sezone, nažalost, svake godine znamo da ćemo se suočiti sa ovim problemom, a tokom prošlog veka je bilo slično u mnogim evropskim prestonicama.\nVeliki broj tih gradova je ovaj problem sada rešio, ali ne pre nego što je London zadesila velika tragedija koja je mnogima poslužila kao poziv na buđenje.\nDan kada je smog „progutao“ grad\nU britanskoj prestonici, 5. decembra 1952. godine, svanulo je vedro, ali veoma hladno zimsko jutro. Kako bi se ugrejali, građani su po običaju punili kotlove u svojim domovima ugljem i na taj način se grejali. Međutim, dan je odmicao, a vedro nebo je polako postajalo sve tamnije kako se magla spuštala.\nMagla i smog nisu bili čudna pojava u Londonu, tadašnjoj svetskoj prestonici industrije i prvom milionskom gradu na svetu. Iz dimnjaka mnogobrojnih fabrika svakodnevno je kuljao gust, crni dim, a i građani su tome doprineli sagorevanjem uglja u svojim domovima.\nMeđutim, tog 5. decembra se desilo da do večeri smog proguta Katedralu Svetog Pavla, Big Ben i Londonski most. Takođe, smog se tu i zadržao narednih pet dugih dana, uz posledice ne samo po društvo u Velikoj Britaniji, nego i u celom svetu.\nPosledice „velikog smoga“ iz 1952. godine\nStanovnici Londona su se prvih dana trudili da nastave sa svojim svakodnevnim aktivnostima, ali ubrzo su shvatili da je to nemoguće. Prema nekim izvorima, smog je bio toliko gust da građani nisu mogli da vide ni svoja stopala tokom hoda.\nUbrzo, shvatili su da je tumaranje gradskim ulicama u oblaku dima gotovo nemoguće, te su skoro sve aktivnosti u ovom velikom gradu morale da stanu.\nNažalost, ovo nisu bile jedine posledice. Prema zvaničnim podacima, „velikis smog” je za samo pet dana odneo čak 4000 života, dok se više od 100.000 ljudi razbolelo. Međutim, novija istraživanja su pokazala da su posledice zapravo bile mnogo teže. U listu Environmental Health Perspectives 2004. godine objavljena je studija u kojoj naučnici navode da je mesecima nakon „velikog smoga“ još 6000 ljudi stradalo usled posledica zagađenog vazduha.\nOvaj događaj nije uticao samo na zdravlje ljudi, već je za tih pet dana stradao i veliki broj ptica koje su u letu udarale u različite objekte. Takođe, toliko životinja se gušilo da su uzgajivači stoke sami pravili gas-maske od džakova umočenih u viski u pokušaju da ih zaštite.\nPokrivač od smoga polako se uzdigao sa ulica Londona 9. decembra. Ljudi su konačno mogli da izađu iz domova i vrate se svojim uobičajenim poslovima. Pa ipak, žrtve koje je „veliki smog“ izazvao i životi koje je odneo ostali su zauvek upisani na crnim stranicama istorije.\nUsvajanje Zakona o čistom vazduhu\nProblem zagađenja vazduha i njegovo rešavanje postali su glavna tema u Velikoj Britaniji u narednim godinama.\nNakon velike tragedije iz decembra 1952, parlament Velike Britanije rešio je da ne dozvoli da se ovakav događaj ponovi. Kako bi se slične situacije izbegle, donet je niz zakona kojima se regulisalo poslovanje u industrijskom sektoru, ali i uticaj pojedinaca na emisije gasova.\nPrvi među zakonima koji su tih godina doneti bili su zakoni o čistom vazduhu iz 1956. i 1968. Njima je ograničeno sagorevanje uglja u urbanim sredinama, a lokalna veća su dobila ovlašćenje da uspostave zone bez dima. Istovremeno, vlasnici kuća dobili su grantove za prelazak sa uglja na alternativni sistem grejanja.\nMeđutim, smog je nastavio da se stvara i nakon donošenja zakona iz 1956. Na primer, 1962. godine je 750 građana Londona umrlo usled smoga, koji ovog puta nije bio ni približnih razmera onom iz prethodne decenije.\nIpak, nakon kobne 1952. nikada se nije dogodilo ništa u razmerama „velikog smoga“. Ova vrsta smoga sada je postala stvar prošlosti, uglavnom zahvaljujući zakonodavstvu koje sve više pažnje pridaje klimatskim promenama, ali i tehnološkom razvoju koje je omogućilo prelazak sa uglja na čistije izvore energije.\nVeliki smog u Londonu može čovečanstvu zauvek da služi kao jasan podsetnik na brojne negativne posledice koje nastaju usled nekontrolisanog zagađenja vazduha.\nCeo naš region se već godinama bori sa ovim problemom, a odnedavno su se i građani aktivirali i počeli glasno da zahtevaju da dišu kvalitetniji vazduh.\nRešenja postoje i zasnivaju se na pomoći i subvencijama za građane koji sebi ne mogu da priušte efikasnije šporete i kvalitetno gorivo, kao i uvođenju strožih standarda i kontrolisanju emisija koje dolaze iz industrije i termoelektrana.\nZagađen vazduh već godinama odnosi živote ne treba čekati neku veću i vidljiviju tragediju, poput „velikog smoga“, kako bi se preduzele konkretne mere, već je pravo vreme za delanje sada.


Kuće s okućnicom niko neće\nPo ceni jednog prosečnog stana, u okolini od Niša moguće je kupiti kuću, okućnicu, obradivo zemljište i opremu za početak poljoprivredne proizvodnje. Stan u Nišu vredi bukvalno kao deset kuća na selu, pa ko želi mogao bi da napravi i takvu matematiku... Ali, zainteresovanih nema ni među 36.000 nezaposlenih.\n- Dvoiposoban stan od 63 kvadrata na Bulevaru Nemanjića vredi od 47.000 do 50.000 evra. S druge strane, po ceni od 7.000 do 20.000 evra moguće je u okolnim niškim selima kupiti kuću sa okućnicom i zemljištem. U Donjoj Trnavi, deset kilometara od Niša, recimo, prodavana je seoska kuća sa okućnicom od 10 ari i zemljištem od pola hektara za 11.000 evra - kaže Aleksandar Perić iz Agencije za nekretnine „Gigant“.\nDvoiposoban stan do 50.000 evra: Niš\nOn kaže da su retki interesenti za kupovinu kuća na selu, a još ređi oni koji bi da kupe i imanje.\n- Kuće ponekad traže roditelji koji žele da stan u gradu ostave deci. Imali smo samo jedan slučaj da je mladi bračni par kupio imanje u okolini Niša kako bi se preselio i počeo proizvodnju - dodaje on.\nNačelnik gradske Uprave za poljoprivredu i razvoj sela Saša Stoiljković kaže da se za 15.000 do 20.000 evra u okolini Niša može kupiti solidna kuća i hektar zemljišta.\n- Kuće u selima u proseku koštaju oko 10.000 evra, a hektar zemlje 5.000 evra. U udaljenom Kravlju, na 40 kilometara od Niša, kuća i imanje koštaju 5.000 evra. Ali zato u selima spojenim sa Nišom, poput Gornjeg Komrena, Huma, Čamurlije, Popovca, Medoševca, kuće koštaju od 10.000 do 20.000 evra. Isto je i sa zemljištem - njive bliže rekama i gradu su skuplje - kaže Stoiljković.\nNiški kraj je pogodan za voćarstvo i vinogradarstvo, a u ovom trenutku najviše se isplati gajiti kajsije.\n- Za manje od 2.000 evra moguće je podići zasad kajsije na hektaru zemlje. U četvrtoj godini - čista zarada je 12.000 evra - kaže Stoiljković.


10.09.2021 u 13:52\nAustrijanac krio telo majke u podrumu zbog penzije\nBERLIN - Austrijska policija je saopštila da je muškarac duže od godinu dana krio telo pokojne majke u svom podrumu kako bi nastavio da prima njenu penziju i naknadu za tuđu negu i pomoć. Policija Tirola je navela da su njeni pripadnici prošlog vikenda obišli 66-godišnjeg muškarca u oblasti grada Insbruk zbog sumnje da je njegova 89-godišnja majka umrla u junu 2020. godine. On je priznao da je držao njeno telo u podrumu nakon što je umrla kod kuće. Autopsija je pokazala da je žena umrla prirodnom smrću, prenosi Beta.\n07.09.2021 u 08:46\nKurc: Zaključavanje samo za nevakcinisane\nBEČ – Austrijski kancelar Sebastijan Kurc najavio je težište korona mera za jesen, koje predviđa da više neće biti opšteg zaključavanja, već samo „zaštitnih mera” za nevakcinisane, da je cilj povećanje spremnosti na vakcinaciju, i više kontrola, uz otvorene škole. Kurc je, za ORF, objasnio da se više neće pratiti nedeljna incidencija kao indikativna vrednost na osnovu koje će biti preduzimane mere, kao što je to bilo do sada. Umesto toga pratiće se ubuduće popunjenost kapaciteta na intenzivnoj nezi. Objasnio je da je izrađen plan mera koje će biti primenjene od dostizanja određenog kapaciteta. Što se zaključavanja tiče Kurc je poručio da, ukoliko budu potrebne „zaštitne mere”, one više neće biti za celu zemlju, već samo za nevakcinisane, prenosi Tanjug. Kada je reč o\n04.09.2021 u 12:37\nKancelar Austrije Sebastijan Kurc stigao u Beograd\nPredsednik Aleksandar Vučić sastao se sa austrijskim kancelarom Sebastijanom Kurcom, koji boravi u poseti Srbiji. Predsednik Srbije je svog visokog gosta dočekao ispred zdanja na Andrićevom vencu, prenosi RTS: Vučić i Kurc razgovaraće najpre u četiri oka, a nakon toga će biti održan i sastanak delegacija dve zemlje. Predsednik Srbije će zatim kancelaru Austrije uručiti Orden Republike Srbije na lenti, za zasluge u unapređenju odnosa sa Srbijom i celim regionom Zapadnog Balkana, posle čega će se dvojica zvaničnika obratiti medijima. Prethodno je ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović dočekala na beogradskom aerodromu kancelara Austrije Sebastijana Kurca. U kratkom razgovoru koji je potom upriličen, ministarka Joksimović zahvalila je Austriji na strateškoj\n03.09.2021 u 13:48\nU Austriji razbijena narko banda, među uhapšenima i državljani Srbije\nBEČ - Austrijska policija u Vajcu, Gracu i Beču razbila je narko bandu, u kojoj su među članovima i državljani Srbije. Istraga je pokrenuta još 2020. kada je u okviru operacije HT+, a nakon što su dva mladića preminula u Vajcu usled predoziranja heroinom. Duga i opsežna istraga dovela je policajce do mreže koja se protezala od Beča, preko Graca do Vajca i koja je prodavala više vrsti narkotika. Glavni osumnjičeni koji imaju između 19 i 42 godine terete se da su preprodali više od 10 kilograma heroina i sličnu količinu marihuane. Uhapšeno je 11 muškaraca i dve žene iz Austrije, Mađarske, Srbije, Avganistana, Rumunije i Irana, prenosi Tanjug. Takođe policija je ušla u trag i kupcima njihove ilegalne robe. Tokom pretresa više od 20 stanova, kako je saopšteno, policija\n03.09.2021 u 11:47\nSajber napad na 34 firme u Gornjoj Austriji\nBEČ – Sajber napadi proteklih meseci širom Austrije pogađaju sve više mala i srednja preduzeća, koja imaju manje zaštićene sisteme od velikih kompanija, a time su i lakša meta. U austrijskoj pokrajini Gornja Austrija 34 mala i srednja preduzeća posle sajber napada više ne može pristupiti svojim računarskim sistemima. Napadači su „zaključali” sve podatke na računarima firmi, usled čega su ih onemogućili da rade. Austrijska policija pokušava da „otključa” trojance koje je neko postavio na računare pogođenih kompanija. Jedno IT preduzeće iz Gornje Austrije je nesvesno širilo trojanca. Nakon napada na računare te kompanije, napadači su se „ infiltrirali „ u dalja 34 firme, koje su bile klijenti. „IT preduzeća sve češće su na meti sajberkriminalaca, pošto one imaju obično


Novi Pazar zbog rolni papira, baklji i petardi plaća 102.000 dinara - SPORTSKI ŽURNAL\nKošarkaški klub Novi Pazar kažnjen je sa 102.000 dinara zbog propusta na utakmici četvrtog kola Superlige Srbije protiv Partizana\nKako se navodi u saopštenju Košarkaške lige Srbije, Novi Pazar je kažnjen jer je na meču protiv Partizana na teren bačen "ogroman broj rolni papira" zbog čega je meč bio prekinut nekoliko minuta.\nTaj klub je, takođe, kažnjen zbog paljenja većeg broja baklji u gledalištu, zbog čega je hala jedno vreme bila ispunjena dimom, kao i zbog bacanja jedanaest petardi u gledalištu.\nKošarkaški klub Dinamik je zbog "brojnih nedostataka u radu semafora" na utakmici protiv Mega Bemaksa kažnjen sa 12.000 dinara.\nZbog dosuđene tehničke greške na utakmici u Novom Pazaru kažnjen je košarkaš Partizana Marko Pecarski sa 6.000 dinara, a istu novčanu kaznu moraće da plati i Dunav zbog tehničke dosuđene klupi na utakmici protiv FMP-a.\nKLS je izrekla kazne i za mečeve odigrane u petom kolu, pa su tako sa po 6.000 dinara zbog dosuđene tehničke greške kažnjeni košarkaš FMP i košarkaš tog kluba Stefan Pot, igrač Novog Pazara Marko Radonjić, košarkaš Borca Ivan Gavrilović, kao i igrač Crvene zvezde Majkl Odžo.\nOdložena dva meča KLS-a zbog korona virusa\nStefan Adžić novi igrač Pazara\nAleksej Nešović ostaje u Pazaru, stižu Meklur i Karter iz SAD


Hronika - datum: 2019-08-12 CRNOGORSKO TUŽILAŠTVO POSTUPILO PO ZAMOLNICI MINISTARSTVA PRAVDE SRBIJE\nMjesto ubistva Nakon tri mjeseca saslušan osumnjičeni za ubistvo u Beogradu\nZatvorenik Darko Dulović saslušan je po zamolnici Višeg javnog tužilaštva Srbije, koje ga sumnjiči da je ubio Sinišu Milića Bosketa, bliskog saradnika Luke Bojovića. Kako prenosi „Blic“, zamolnica za saslušanje Dulovića upućena je prije tri mjeseca, a nadležni iz Crne Gore tek sada su postupili po njoj.\nDulović se branio ćutanjem, a Višem javnom tužilaštvu u Beogradu u četvrtak je dostavljen zapisnik o saslušanju osumnjičenog Dulovića, koji u spuškom zatvoru izdržava kaznu zbog trgovine drogom.\nDulović se tereti da je u julu prošle godine postavio eksploziv pod automobil Siniše Milića Bosketa, desne ruke Luke Bojovića i člana obezbeđenja Filipa Koraća, koji je aktiviran dok je Milić čekao zeleno na semaforu na Autokomandi.\nOvaj osumnjičeni se nalazi u zatvoru u Crnoj Gori od kraja oktobra prošle godine, kada je uhapšen u Bosni i Hercegovini po crnogorskoj potjernici jer se nije odazivao na odsluženje kazne na koju je osuđen zbog trgovine drogom. Dulović je osuđen na dvije i po godine zatvora, a 21. juna 2016. godine uhapsila ga je crnogorska granična policija, pošto su on i njegov rođak odbacili 287,5 grama heroina i pištolj u kome je bilo šest metaka.\nSaslušanje nakon medijskih natpisa\nSaslušanje Dulovića uslijedilo je nakon pisanja medija da crnogorsko tužilaštvo tri mjeseca ne postupa po zamolnici iz Srbije. Ranije je viši javni tužilac u Beogradu Nataša Krivokapić na pitanje u kojoj je fazi istraga u slučaju ovog ubistva odgovorila je da je Dulović trenutno na izdržavanju kazne zatvora u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija KPD Podgorica, te da je zbog tih okolnosti u maju ove godine crnogorskom pravosuđu upućena zamolnica za saslušanje.\n– Do danas ovom tužilaštvu po navedenoj zamolnici nije udovoljeno – piše u odgovoru koji je Više javno tužilaštvo poslalo „Blicu“ prije nedjelju dana.


Udruženje studenata sa hendikepom organizuje besplatan kurs korišćenja računara u trajanju od 6 meseci sa pauzama u januaru tokom Novogodišnjih i Bozićnih praznika i sezone ispitnih rokova. Polaznici kursa će kroz interaktivan rad savladati osnove MS Office paketa, praktično korišćenje interneta, kao i multimedijalnih softvera.\nKonkurs za dodelu studentskih stipendija i kredita Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja za školsku 2017/2018 godinu\nMinistarstvo prosvete nauke i tehnološkog razvoja je raspisalo konkurs za dodelu studentskih kredita i stipendija. Pravo na studentsku stipendiju, u skladu sa zakonom, imaju studenti sa hendikepom visokoškolskih ustanova čiji je osnivač Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave, koji su upisani prvi put u tekućoj školskoj godini na studije prvog, drugog ili trećeg stepena, čije se školovanje finansira iz budžeta Republike Srbije, kojinisu u radnom odnosu, koji imaju državljanstvo Republike Srbije, koji nisu gubili nijednu godinu tokom studija. Na konkurs se mogu prijaviti studenti od II do V (i VI) godine osnovnih studija i studenti drugog i trećeg stepena studija, koji su odmah po završetku osnovnih studija nastavili studije drugog stepena i ukoliko ispunjavaju ostale uslove u skladu sa zakonom i pravilnikom.\nDokumentaciju je potrebno dostaviti Udruženju studenata sa hendikepom najkasnije do 1. novembra 2017. godine.\nOdržana zafršna konferencija "participacija mladih sa hendikepom"\nKonferencija “Participacija mladih sa hendikepom” održana je u četvrtak 30. marta u 10 časova u Press centru Udruženja novinara Srbije, Knez Mihailova 6/III.\nKonkurs za finansijsku podršku studentima sa hendikepom - zadužbina Dragoljub Marinković\nObaveštavamo Vas da je Univerzitet u Beogradu - Zadužbina Dragoljuba Marinkovića, raspisala Konkurs za finansijsku podršku za 40 studenata sa hendikepom u iznosu od 10.000 dinara.\n- da student studira na fakultetu Univerziteta u Beogradu\n- da je student u situaciji hendikepa\n- da student nije stariji od 28 godina u trenutku apliciranja\nViše o potrebnoj dokumentaciji možete naći na linku:\nZa dodatne informacije možete kontaktirati Sektor za investicije i upravljanje imovinom Univerziteta, zadužbina i fondova Univerziteta, na telefon 3207 426.\nKrajnji rok za prijavu je 17.03.2017.\nBesplatna obuka iz poslovne komunikacije\nKonferencija "Participacija mladih sa hendikepom"\nPredlog liste kandidata za studentske stipendije i kredite


Država plaća prekvalifikaciju u programere, pravo da se prijavite imate SVI\nZa početak će 100 polaznika moći da stekne osnovna programerska znanja, a ukoliko projekat bude uspešan – još 900 polaznika do kraja godine. Obuku plaćaju 100 evra, a država ih stipendira sa najviše 1.500.\nIz gostovanja Ane Brnabić u Dnevniku RTS-a\nZa novo zanimanje učiće u firmama u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. Samo tokom prva dva dana konkursa prijavilo se više od 1.300 kandidata koji žele da postanu junior-programeri.\nPrema rečima ministarke državne uprave i lokalne samouprave Ane Brnabić, prekvalifikacija je brz način da se smanji deficit koji postoji kada je reč o kadru u IT sektoru.\nMinistarka kaže za RTS da nije potrebno nikakvo predznanje iz oblasti programiranja, kao ni fakultetsko obrazovanje. Takođe ne postoji ni starosna granica iako je najveći broj prijavljenih kandidata starosti do 35 godina.\nVeliko je interesovanje kandidata, ali i kompanija.\nTestiranje prijavljenih kandidata počinje u drugoj nedelji marta, a otvoreni su i konkursi za zainteresovane kompanije kao i za škole u kojima će se kandidati obučavati.\n"U prvoj fazi obuke angažovaćemo tri do četiri škole koje imaju najšire iskustvo u obuci u IT sektoru, dok ćemo ih u drugoj fazi imati veći broj", rekla je ministarka državne uprave i lokalne samouprave.\nKada je reč o broju kandidata koji mogu da nađu posao, ministarka Brnabić kaže da se, na osnovu rađene ankete, taj broj kreće oko 1.000.\n"Ono što mi mislimo da garantuje posao na osnovu ankete, kompanije nameravaju da do kraja 2017. godine zaposle 980 junior-programera, 75 kompanija je odmah zainteresovano da primi programere na plaćenu praksu. Mi ćemo 30 odsto sredstava namenjenih za obuku uplatiti tek kada se kandidati zaposle na najmanje tri meseca, sa platom koja nije manja od 40.000 dinara", rekla je Brnabićeva.\nPrema njenim rečima, Vlada je krajem prošle godine usvojila predlog za unapređenje IT sektora, koji podrazumeva niz akcija i kada je reč o formalnom i kada je reč o neformalnom obrazovanju.\n"Već su povećane kvote za upis na fakultete, a u martu i aprilu imaćemo zanimljive akcije što će biti uvod za obavezno IT obrazovanje u školama. Vlada je izdvojila milion i po evra za projekat prekvalifikacija, zbog čega ćemo i raditi pilot-projekat sa 100 ljudi da bismo, ukoliko se ti ljudi zaposle, program proširili na još 900 kandidata", rekla je za RTS ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić.\nIzvor/ autor teksta: rts.rs


KARLEUŠA PREKINULA SNIMANJE I NAPRAVILA LOM: Ovo se nikad do sad nije desilo u “Zvezdama Granda”! – Haber.ba\nKARLEUŠA PREKINULA SNIMANJE I NAPRAVILA LOM: Ovo se nikad do sad nije desilo u “Zvezdama Granda”!\nNa snimanju “Zvezda Granda” žiri, pored napornog posla i dugotrajnog snimanja, zna da se odlično zabavi.\nTome u prilog govori i video koji je Lepa Brena objavila na svom Instagram profilu.\nNaime na njemu vidimo atmosferu sa snimanja, a to što je snimanje prekinuto “okrivila je” nikog drugog nego Karleušu koja je svojom energijom podigla žiri i uhvatili su se u “vozić”, pišu srbijanski mediji.\nA post shared by Lepa Brena (@lepabrenaa) on Mar 20, 2018 at 1:09pm PDT\nTeme:Jelena Karleuša, Lepa Brena, prekinuto snimanje, Zvezde Granda


Danas press konferencija u Pedagoškom zavodu TK\nTema press konferencije koja će biti održana danas, u četvrtak 26. oktobra sa početkom u 10,oo sati u Pedagoškom zavodu Tuzlanskog kanton, su osigurana izdvajanja sredstava u budžetima Općina Gračanica i Lukavac prioritetno za obrazovanje nacionalnih manjina. Naime, ovo je najbolji i konkretan primjer podrške i pomoći najugroženijoj i najbrojnijoj nacionalnoj manjini u BiH, a važno je istaći i da sam Tuzlanski kanton prednjači u broju Romske djece koja pohađaju nastavu i stoga im je ovakav vid pomoći dodatna snaga i motivacija za još bolje rezultate. U skladu sa navedenim inicirat ćemo izdvajanja i u drugim opštinama Tuzlanskog kantona. Povod konferencije će biti i planirana sredstva u budžetu Tuzlanskog kantona na nedavnoj održanoj sjednici Vlade tuzlanskog kantona za rješavanje brojnih romskih pitanja. Više informacija o značaju same podrške i predstojećim aktivnostima biće prezentirano na samoj konferenciji.


Istorijska poseta dvojice patrijarha Crnoj Gori - 15.10.2018, Sputnik Srbija\nPatrijarh srpski Irinej i patrijarh antiohijski i svega istoka Jovan Deseti stigli su na Cetinje u okviru istorijske posete Crnoj Gori. Na svečanom dočeku... 15.10.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, crna gora, patrijarh antiohijski i sveg istoka jovan deseti, region\n11:34 15.10.2018 (Osveženo: 03:50 26.08.2021)\nPrimećeno je i prisustvo određenog broja političara opozicionih partija, kao i pripadnika „Noćnih vukova“ iz Rusije.\n14 Oktobar 2018, 22:18\nPoglavaru antiohijske crkve Amfilohije je dodelio eparhijski orden zlatni lik Svetog Petra Lovćenskog u znak sećanja na njegov prvi dolazak u „kraljevski grad“ Cetinje.\nSrpskog i antiohijskog patrijarha do Cetinja je dopratila policijska pratnja. Prema planu posete, dvojica crkvenih poglavara će pored Cetinja obići i manastir Ostrog, kao i Hram Hristovog vaskresenja u Podgorici.\nPoseta dvojice patrijarha Crnoj Gori realizuje se u sklopu posete Srpskoj pravoslavnoj crkvi patrijarha antiohijskog i svega istoka Jovana Desetog. U pitanju je prva poseta jednog poglavara Antiohijske patrijaršije Crnoj Gori u istoriji. Patrijarh Jovan stigao je u Srbiju 11. oktobra, a u nedelju je s patrijarhom Irinejom služio liturgiju u Hramu Svetog Save na Vračaru. Predviđene su njegove posete Žiči, Studenici, Pećkoj patrijaršiji i Visokim Dečanima, kao i susreti s akterima državnog i društvenog života Srbije.


Takmičenja | Košarkaški klub Sport's World Novi Sad\nKK Sloga – KK Sports World, deseto kolo kadetske lige Srbije, Sezona 2016/17\nUrednik јануар 28, 2017 0\nU susretu sa gostima iz Novog Sada kadeti Sloge očekivali su novi uspeh posle pobede nad ekipom Mladosti iz Smederevske Palanke. Osim vođstva u prvoj deonici domaća ekipa je u nastavku uz mnogo grešaka\nUrednik јануар 21, 2017 0\nU 9.kolu KLS sastali su se domaćin Sport`s World i gosti iz Čačka ekipa Borca. Gosti su u prvoj četvrtini krenuli odlično i taj period igre završili sa 4 poena razlike. Međutim domaća ekipa\nUrednik јануар 11, 2017 0\nDerbi osmog kola Triglav KLS opravdao je očekivanja malobrojnih gledalaca jer su videli jedan kvalitetan, zanimljiv i većinom susreta neizvestan meč na kome su ipak kada se sve sabere domaćini zasluženo pobedili. Meč su\nKK Sports World – KK Mega Bemax, sedmo kolo kadetske lige Srbije, Sezona 2016/17\nU derbiju TKLS odigrana je jedna tvrda utakmica,prava prvenstvena na mali broj poena, pred oko 200 gledalaca. Tokom prvog poluvremena je vođena egal borba, gde su gosti sa malom prednošću otišli na odmor. Novosađani\nKK Vizura Shark – KK Sports World, šesto kolo kadetske lige Srbije, Sezona 2016/17\nOd samog početka utakmice videlo se da će ovo biti jedna jako neizvesna i teška utakmica za obe ekipe, ali su na kraju gosti uspeli da upišu u tabelu još jednu pobedu. Kod domaćina\nKK Sports World – KK Konstantin, peto kolo kadetske lige Srbije, Sezona 2016/17\nU 5.kolu KLS sastali su se domaćin Sport`s World i gosti iz Niša ekipa Konstantina. Od samog starta domaćini su krenuli dosta agresivno i celo prvo poluvreme samo dizali razliku u njihovu korist, na\nKadeti Mladosti su posle odlične igre tokom svih 40 minuta zabeležili prvi trijumf u Triglav kadetskoj ligi Srbije, savladavši dobru ekipu Sport’s vorlda rezultatom 84:75. Ekipa Mihaila Šušića je do prve pobede u novoj


SRPSKA SELA U NESTAJANJU: U čak 150.000 kuća niko ne stanuje | Serbiantimes.info\nDa ima razloga za zabrinutost svakako pokazuje podatak da u Srbiji od 4.700 sela nestaje svako četvrto\nPosle sedam decenija zanemarivanja, srpska sela danas su u fazi nestajanja. Da stanovništvo zadrži u seoskim područjima i vrati one koji su otišli država pokušava nizom mera – od podsticaja za kupovinu kuća, pokretanje posla, mehanizaciju i stoku, preko ulaganja u zadrugarstvo. Ideja je i da se u narednom periodu mladim bračnim parovima zemljište bez naknade da na korišćenje.\nDa ima razloga za zabrinutost svakako pokazuje podatak da u Srbiji od 4.700 sela nestaje svako četvrto. Čak 50.000 kuća nema vlasnike a u 150.000 niko ne živi.\nSVE MANJE STANOVNIKA U SELIMA: Svako četvrto nestane\n“Treba odrediti sela koja mogu da se spasu koja mogu da opstanu i da ostanu, pa prema tome u njih treba ulagati pare. Treba pre svega stvoriti uslove za život kao i u gradu, pa neka mladi biraju da li će onda da ostanu. Oni mladi koji su otišli sa sela malo će se vratiti, na prste možemo izbrojati oni koji dođu baš na selo da žive. Dobro je i to ali je teško dok se ne bude sve nudilo za dobar život u selu i da se može živeti od poljoprivrede”, kaže Branislav Gulan, član Nacionalnog tima za preporod Srbije.\nTreba odrediti sela koja mogu da se spasu koja mogu da opstanu i da ostanu, pa prema tome u njih treba ulagati pare. Treba pre svega stvoriti uslove za život kao i u gradu, pa neka mladi biraju da li će onda da ostanu.\n“Imaćemo kroz ovaj novi projekat i savetodavnu ulogu države gde će im država pomoći od prvog koraka do poslednjeg da prođu kroz čitav proces i birokratske procedure. Isto tako i u procesu proizvodnje da ih savetujemo kako da nešto rade, na kom zemljištu, kako da im prinosi budu što veći, samo sa što manje troškova”, kaže ministar poljoprivrede Branislav Nedimović.\nDa li će mere koje se preduzimaju oživeti sela, videće se tek kroz nekoliko godina, možda i decenija.\nDok se to ne desi, ne smeju se zapostaviti ni varošice kojima takođe preti nestanak.\nIZVOR: RTS FOTO: Printscreen/Aljazeera\nRelated Topics:srpska sela


Obogaćeni životi i proširena vidici samo su dio prednosti Erasmus+ programa studentskih razmjena - EU Info Centar\nStudiranje u inostranstvu na prestižnim evropskim univerzitetima, učenje novih jezika, upoznavanje novih kultura i tradicija dio su prednosti studentskih razmjena u okviru Erasmus+ programa. Studenti i akademsko osoblje iz Bosne i Hercegovine sve više koriste brojne mogućnosti Erasmus+, jednog od najuspješnije programa Evropske unije.\nStudiranje u inostranstvu nije bauk, već je nešto na što su Erasmus alumni studenti veoma ponosni. Leili Lizde i Ameli Brčaninović, Erasmus iskustvo je u potpunosti promijenilo shvatanje života i karijere i naučilo ih strpljenju i važnosti izlaska iz zone komfora. „Usudite se i stanite na jednom Erasmusu!“ složne su Leila i Amela, koje su bile na dvije razmjene, upoznale iznimne ljude iz svih dijelova svijeta i vratile se u Sarajevo bogatije za nevjerovatno iskustvo.\nGianluca Vannini, šef Sekcije operacija za društveni razvoj, civilno društvo i prekograničnu saradnju Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini, čestitao je budućoj generaciji Erasmus studenata, tokom prvog u nizu događaja koje Info centar EU u BiH svake godine organizuje za ispraćaj nove generacije. Vannini je studentima poželio sreću u novim avanturama „Ovo iskustvo će vam omogućiti da upoznate vrijednosti Evropske unije i da ih podijelite s vašim vršnjacima. Vašoj državi su potrebni mladi i obrazovani ljudi koji poznaju proces evropskih integracija,“ dodao je Vannini.\nSmanjenje nezaposlenosti mladih, promocija razvoja novih vještina, poticanje mladih za učešće u evropskoj demokratiji, podržavanje inovacija, saradnje i promocije mobilnosti mladih su razlozi zašto je Erasmus+ vrijedna prilika za učenike i visokoškolske institucije iz Bosne i Hercegovine.\nSuad Muhibić, direktor Nacionalnog Erasmus+ ureda u Bosni i Hercegovini je naglasio da su glavni ciljevi programa pomoći visokoškolskim obrazovnim institucijama da unaprijede svoje kapacitete, modernizuju i poboljšaju nastavne planove i programe i upravljačke strukture. Učešćem u programu se također unapređuje međunarodna mobilnosti, te je sve veća mobilnost studenata iz Bosne i Hercegovine jedna od najznačajnijih komponenti programa. „Vi ulažete u svoje obrazovanje. Učešće u Erasmusu je ključna odluka za vašu budućnost, upoznat ćete nove ljude i naučiti jako puno i time učiniti sebi najveću uslugu – Erasmus+ je vaša ulazna karta za Evropu i svijet,“ naglasio je Muhibić.\nUdvostručenjem budžeta Erasmus+ programa za period 2021.-2027., Evropska unija nastoji osnažiti mlade ljude i ojačati evropskih identitet. Studija utjecaja Erasmus+ programa koju je objavila Evropska komisija ističe da je iskustvo razmjene bilo prekretnica u životu više od 5 miliona studenata. Iskustva studenata, najbolje prakse univerzitetskog osoblja i nove mogućnosti programa bit će predstavljanje na narednim događajima koje će biti organizovani u Tuzli, Mostaru i Banja Luci.