NSA ukida poverljivost novinarskih izvora - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\n21. februar 2014. • Novinarstvo • by Milan Misic\nIzveštaj Komiteta za zaštitu novinara ukazuje na to da su medijske slobode „kolateralna šteta” svestranog bezbednosnog nadzora.\nOno što je o programima NSA za sveopštu prismotru izneo Edvard Snouden pokazuje već sasvim realnu orvelijansku sadašnjost, dok razvoj njenih kapaciteta sasvim izvesno donosi još crnju budućnost.\nOvo je nalaz upravo objavljenog godišnjeg izveštaja Komiteta za zaštitu novinara, nevladine i neprofitne organizacije sa sedištem u Njujorku, koja se najbolje može opisati kao „novinarski Crveni krst”.\nPrva dva poglavlja posvećena su posledicama koje na posao novinara i slobode medija ima sveopšti nadzor najveće tajne službe SAD, čija je zvanična misija da Ameriku zaštiti od pretnji iz inostranstva.\nOvaj deo izveštaja napisao je Džefri King, internet aktivista iz San Franciska koji na kalifornijskom Berkli univerzitetu predaje pravo digitalne privatnosti i uticaj medija na društvene promene.\nKingov glavni zaključak je da su novinari „uzgredna šteta” u široko zabačenoj mreži NSA koja evidentira i skladišti podatke o praktično svim elektronskim komunikacijama, uključujući i one na teritoriji SAD, s mogućnošću da ih po potrebi naknadno analizira koristeći poslednja dostignuća informatičke tehnologije.\nKako ovo pogađa novinare? Tako što naknadnim uvidom u podatke o tome ko je koga pozivao, odakle i koliko dugo, čak i bez neposrednog prisluškivanja sadržaja razgovora, NSA može da rekonstruiše šta je neki novinar radio, gde se sve kretao i sa kim je kontaktirao – uključujući tu i njegove poverljive izvore.„Otkrivanje novinarskih izvora uskoro će postati toliko jednostavno da će to obesmisliti svako obećanje poverljivosti koje novinar može da pruži svom sagovorniku”, napisao je King.\nOpisujući novi centar NSA sagrađen u državi Juta, sa najnovijom tehnologijom za skladištenje i obradu podataka, koji je u pogonu od kraja 2013, King kaže da je ova ekspanzija mogućnosti najtajnije američke tajne službe nedvosmisleno nova pretnja novinarstvu u digitalnoj eri.\nNovi centar ima i mogućnost široke primene sistema veštačke inteligencije, što će NSA omogućiti da automatski, uz pomoć specijalnih algoritama, potencijalne teroriste, ali i nepoćudne novinare koji su na tragu nekih po državu nelagodnih tajni, „obeleži” i pre nego što nanesu pretpostavljenu štetu.\nSvoju analizu King je zasnovao na razgovorima sa Vilijamom Binijem, bivšim kriptologom („razbijačem šifri”) NSA koji je u ovoj službi proveo 30 godina (ostavku je podneo 2001, u znak protesta zbog masovnog kršenja privatnosti od strane te službe posle 11. septembra 2001), zatim sa Džejmsom Bemfordom, novinarem sa reputacijom „glavnog hroničara NSA”, i Aleksom Abdoom, pravnikom Američke unije za građanske slobode, članom njenog tima koji je dosad više puta tužio NSA.\nBini je uveren da su novinari već na meti NSA i da ta služba održava dosijee svakog od njih, jer to ne iziskuje mnogo resursa. Bemford pak smatra da su pod posebnom paskom oni koji pišu o nacionalnoj bezbednosti i samoj NSA, koji se zbog toga smatraju „pretnjom nacionalnoj bezbednosti”, pa su, posledično, mere nadzora prema njima dozvoljene.\nAleks Abdo je uveren „da bi svi reporteri trebalo da budu zabrinuti”, a pogotovo oni u većim medijima, jer će im „izvori presušiti” kad shvate da nema načina da njihov identitet ostane sakriven.\nSa druge strane, razlog za brigu onih u manjim medijskim kućama jeste prosta činjenica da ne mogu da dobiju onu vrstu institucionalne podrške koju uživaju njihove kolege u velikim.\nSve procene o kapacitetima novog centra NSA u Juti ukazuju na to da je reč o istinskom mozgu i očima jednog ne fiktivnog, već sasvim konkretnog Velikog brata. Čak i oni koji su oprezni, sugerišu da tamo može da se skladišti između tri i 12 egzabajta podataka. Kao vodič za razumevanje ovih brojeva, u Kingovoj analizi iznosi se primer da sveukupne verbalne komunikacije od zore civilizacije do danas zapremaju najviše oko 5 egzabajta.\nU izveštaju Komiteta za zaštitu novinara navodi se i ocena eksperta za digitalnu bezbednost Brusa Šnejera da iz takozvanih metapodataka, informacija koje evidentira NSA, može da se sačini „sasvim intimna slika nečijeg života”.\nKing je naveo i procenu Brustera Kejla, osnivača sajta „Internet arhiv”, da evidentiranje i skladištenje svih telefonskih razgovora na tlu SAD ne odnosi mnogo iz budžeta NSA: to košta najviše 27 miliona dolara godišnje.\nTags:Džefri King, Edvard Snouden, Komitet za zaštitu novinara, novinarski izvor, novinarstvo u digitalnoj eri, NSA, poverljivost izvora\n» Novinarstvo » NSA ukida poverljivost novinarskih izvora


Posao - SUPER SNIZENJA NA JEDNOM MJESTU\nPet načina da zaradite novac na internetu\nDanas kada se broj nezaposlenih povećava, dok zaposleni rade za male plaće, mnogi traže načine da radom od kuće zarade nešto dodatnih prihoda. Internet omogućava da na razne načine zaradite novac iz udobnosti vlastitog doma, a mi donosimo pet načina kojima bi to mogli postići.\nOpširnije:Pet načina da zaradite novac na internetu\nTrziste u ekspanziji: Potraznja za aromaticnim biljem iz BiH sve veca\nUzgoj ljekovitog i aromatičnog bilja je jedno od najbrže rastućih tržišta u BiH, a za njim postoji i ogromna potražnja sa inozemnog tržišta. Jedan od razloga za to je izuzetno visoka kvaliteta bilja koje uspjeva na ovim područjima. (Smilje- najveća potražnja na svjetskom tržištu)\nOpširnije:Trziste u ekspanziji: Potraznja za aromaticnim biljem...\nU SAD mozemo izvoziti hiljade proizvoda\nNakon što Hrvatska od 1. jula naredne godine postane članica Evropske unije, Bosna i Hercegovina ne samo da neće moći izvoziti proizvode životinjskog porijekla u tu zemlje nego ih neće moći ni transportovati ka trećim tržištima.\nOpširnije:U SAD mozemo izvoziti hiljade proizvoda\nSwisslion seli u Trebinje, ali ne odlazi iz Hrvatske\nSwisslion namjerava dio proizvodnje preseliti u Trebinje, ali neće otići iz Hrvatske, bez obzira što je njezin vlasnik Rodoljub Drašković u više navrata izjavljivao da je nezadovoljan uvjetima poslovanja u Hrvatskoj.\nOpširnije:Swisslion seli u Trebinje, ali ne odlazi iz Hrvatske\nUčitaj kataloge (65) Svi katalozi učitani


Implementacija Strategije za unapređenje rodne ravnopravnosti u pravosuđu BiH\nU skladu sa Strategijom za unapređenje rodne ravnopravnosti u pravosuđu BiH i Planom aktivnosti na provođenju predsjednik Osnovnog suda u Banjo Luci dana 02.03.2022. godine donio Odluku o formiranju Radne grupa za izradu Akcionog plana za implementaciju Strategije za unapređenje rodne ravnopravnosti u pravosuđu BiH u Osnovnom sudu u Banjoj Luci.\nRadna grupa ima obavezu sačiniti Akcioni plan rodne ravnopravnosti u roku od četiri mjeseca od dana održavanja radionica u januaru 2022. godine za implementaciju Strategije rodne ravnopravnosti.\nDakle, VSTS BiH koordinira procesom donošenja akcionih planova od strane pravosudnih institucija, te pruža podršku, donošenjem Uputstva u okviru navedenog procesa, sa krajnjim ciljem omogućavanja jednakog pristupa pravdi i jednakosti svih građana pred zakonom.\nNapominjemo da je Strategija za unapređenje rodne ravnopravnosti u pravosuđu BiH izrađena je u okviru Projekta „Unapređenje efikasnosti sudova i odgovornosti sudija i tužilaca u BiH – druga faza“, kojeg je implementiralo VSTS BiH, uz podršku Vlade Švedske.\nODLUKA - RADNA GRUPA STRATEGIJA ZA UNAPREDJENJE RODNE RAVNOPRAVNOSTI U PRAVOSUDJU


Osnovana podružnica Zavičajnog društva Branko Ćopić - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Osnovana podružnica Zavičajnog društva Branko Ćopić\nOsnovana podružnica Zavičajnog društva Branko Ćopić\n26. maja 2010. 2 Mins Read\nSinoć je u prijedorskom pozorištu osnovana prijedorska podružnica Zavičajnog društva „Branko Ćopić“ iz Krupe na Uni. Cilj osnivanja ove podružnice je da se oko ideje njegovanja kulture, istorije i običaja kraja iz kojeg potiču okupe svi Krupljani nastanjeni u našem gradu. Predsjednik Inicijativnog odbora za Prijedor Ðorđe Jež rekao je da u ovom gradu živi oko 500 porodica iz Krupe na Uni, a da je namjera da se u svim mjestima u Republici Srpskoj i Srbiji gdje žive Krupljani od 1995. godine, osnuju ogranci Zavičajnog društva „Branko Ćopić“.\n„Ne samo da želimo da čuvamo kulturu i običaje našeg podgrmečkog kraja, i lik i djelo književnika Branka Ćopića, već želimo da svojim radom pomognemo i razvoj opštine Krupa na Uni i ljudi koji su ostali na svojim ognjištima“, naglasio je Jež, dodavši da će Krupljani uskoro u Prijedoru imati svoj klub i prostorije. Načelnik opštine Krupa na Uni Mladen Kotur rekao je da je Zavičajno društvo „Branko Ćopić“ formirano prije pola godine, te da ova opština podržava njegov rad i ciljeve. „U našem skromnom budžetu predvidjeli smo 3.000 KM za osnivanje i registraciju, a očekujemo i pomoć Vlade, kao i dobrovoljnih priloga naših ljudi koji žive širom svijeta“, dodao je Kotur.\nOvom okupljanju prijedorskih Krupljana prisustvovao je i zamjenik načelnika opštine Prijedor Milenko Ðaković, predstavnici Fondacije „Branko Ćopić“, Zadužbine „Petar Kočić“ Banjaluka – Beograd, te Osnovne škole „Branko Ćopić“ iz Krupe na Uni, koji su izveli kulturno-zabavni program uz pomoć Srpskog kulturno-umjetničkog društva „Dr Mladen Stojanović“ iz Prijedora. Sinoćnje okupljanje završeno je promocijom knjige „I ovde i tamo“ Rade Adamovića, Krupljanina koji živi u Parizu.


Izgradnja kraka gasovoda Južni tok, koji bi trebao jednim dijelom proći i kroz Bosnu i Hercegovinu - tačnije Republiku Srpsku, još uvijek je upitna. Kao što je to u BiH uobičajeno, na ovaj projekat različito se gleda u njena dva dijela, Federaciji BiH i Republici Srpskoj. Različiti stavovi dvije entitetske vlade u Bosni i Hercegovini ne samo da su doveli u pitanje izgradnju kraka Južnog toka već su ugrozili i rad Savjeta ministara BiH.\nFederacija BiH ne želi učestvovati u izgradnji kraka Južnog toka, gasovoda koji bi preko Crnog mora i teritorije Srbije trebao ići i kroz Republiku Srpsku. Vlada Federacije smatra da Sporazum o izgradnji ovog gasovoda nije usklađen s obavezama koje je preuzela Bosna i Hercegovina pri potpisivanju Ugovora o uspostavi Energetske zajednice, kao ni direktivama Evropske komisije.\nPredsjednik RS Milorad Dodik, koji je izgradnju kraka Južnog toka dogovarao u četiri oka, smatra pozivanje na evropske zahtjeve besmislenim:\n"Na kraju, to je naša odluka, nije ničija druga. Mi želimo da imamo taj projekat, ne vidimo razloga zašto bi to mogla da blokira Federacija. Nama samo treba da nam se prođe tzv. granična linija sa Srbijom, i ništa više. Sve ostale kompetencije su u rukama Republike Srpske. Ako i to zadržavaju, onda šta ćemo ovdje?", pita Dodik.\nJanez Kopač iz Energetske zajednice ističe da je i postojeći gasovod dovoljan za BiH.\n"Za sada je postojeći gasovod predimenzioniran. Sada nema nikakve potrebe, pošto nema dovoljno potrošača. Najproblematičnije stvari su pristup trećoj strani - znači, svaki gasovod u Evropskoj uniji mora da ima omogućen pristup bilo kome", konstatuje Janez Kopač.\nRanije je premijer Federacije BiH Nermin Nikšić izjavio da ovaj entitet ne želi blokirati RS i izgradnju Južnog toka. Naglasio je da Federacija BiH ima usvojenu strategiju koja ne poznaje Južni tok kao strateško opredjeljenje:\n"Ne možemo i ne želimo donositi odluke, čak ni preliminarne, koje bi bile mimo one strategije koja je usvojena od Parlamenta i u ime onoga što cijenimo kao strateško opredjeljenje FBiH", kaže Nikšić.\nStrategijom Federecije predviđena je izgradnja gasovoda na relaciji Zenica-Brod koji bi se spajao na gasovod u Republici Hrvatskoj.\nPrijetnja blokadom Savjeta ministara\nU svom maniru, Dodik je zaprijetio da će, ukoliko se ne riješi pitanje izgradnje još jednog gasovoda u Bosni i Hercegovini, blokirati Savjet ministara BiH, koji treba da potpiše sporazum kojim bi se sve obaveze i prava prebacili ne Republiku Srpsku, što je već dogovoreno sa Rusijom.\n"Ukoliko ni taj dio sporazuma ne prihvate, ne preostaje nam ništa drugo nego da provedemo ove naše politike koje smo tamo rekli, a odlučivanje u samom Savjetu ministara ne dajući podršku nijednoj drugoj odluci dok se to ne riješi", istakao je Dodik.\nO gradnji kraka gasovoda kroz Republiku Srpsku zna se malo. Još nije poznato koliko će da košta njegova gradnja, niti sa koliko će novca Republika Srpska da učestvuje. Za pripremne aktivnosti formirana je kompanija Gas-Res, koja bi sa ruskim Gaspromom trebala da formira zajedničku kompaniju u kojoj bi odnos vlasništva bio 60 prema 40 odsto u korist ruskog partnera.\nDirektor Gas-Resa Slobodan Puhalac smatra opravdanim izgradnju još jednog gasovoda u Bosni i Hercegovini.\n"Trideset godina star gasovod koji se koristi sa nekih 700 miliona m3 gasa godišnje, a imate u strateškom planu do 2025. četiri milijarde. Kako mislite da se to može ostvariti ako ne napravimo ovaj priključak? S druge strane, ako nećete da Federacija, kojoj je ponuđeno da na istim principima kao i mi, učestvuje u projektu, onda ćemo mi sami graditi", kaže Slobodan Puhalac.\nSasvim je jasno da se Bosna i Hercegovina našla između interesa Evrope i Rusije, koja bi izgradnjom Južnog toka u isporuci plina zaobišla Ukrajinu.\nBosna i Hercegovina ipak je bliža izgradnji Jadransko-jonskog gasovoda jer oko njega postoji saglasnost, što nam je potvrdio i pomoćnik ministra inostranih poslova Amer Kapetanović.\n"U nekom energetskom interesu Bosne i Hercegovine je da bude priključena na oba strateška gasovoda. Veća prednost od Transazijskog gasovoda, tog jadransko-jonskog njegovog kraka, jeste što, prema zadnjim odlukama, on prolazi kroz teritoriju Bosne i Hercegovine, što Bosni i Hercegovini daje na strateškoj važnosti. Ali, kažem, u ovom trenutku je zaista teško predvidjeti kako će se to na kraju završiti", navodi Kapetanović.\nIzgradnja ovog gasovoda, prema riječima Kapetanovića, ne isključuje i gradnju Južnog toka.\n"Bitno je da ljudi znaju: neće se graditi ni jedan ni drugi, ukoliko je to neisplativo. Dakle, to nije projekat koji je na nivou neke humanitarne pomoći, ili geostrateške humanitarne pomoći, nego je isključivo projekat u koji se ulaže. Ako fizibiliti studije ne pokažu da je on isplativ, onda od toga neće biti ništa, ma kako ko šta govorio ili čemu se nadao u nekim domaćim političkim relacijama", konstatuje Kapetanović.\nZanimljiva je i podrška Južnom toku koju je dao Bakir Izetbegović, koji je rekao da sve što je dobro za Republiku Srpsku, dobro je i za Bosnu i Hercegovinu, ali uz poštovanje evropskih standarda.


“Kada gopođa Kuč iz DPS drži moralne lekcije o partijskom zapošljavanju, to je kao da Pinoče priča o kršenju ljudskih prava” – Volim Podgoricu\nPočetna/Najčitanije/“Kada gopođa Kuč iz DPS drži moralne lekcije o partijskom zapošljavanju, to je kao da Pinoče priča o kršenju ljudskih prava”\nKada gopođa Kuč iz DPS drži nekom moralne lekcije o partijskom zapošlljavanju, to je isto kao kada bi Augusto Pinoče pričao o kršenju ljudskih prava, saopštili su iz budvanske koalicije ”Marko Bato Carević – za budućnost Budve”.\n“Ako se sjećate, mada sumnjamo da imate toliko široko obrazovanje – Augisto Pinoče je predvodio vojnu huntu koja je državnim udarom smijenila legitimnog predsjednika Čilea Salvadora Aljendea.\nPinoče je tokom svoje vladavine sproveo niz “bezbjednosnih operacija” u kojima je ubijeno oko 3.000 osumnjičenih protivnika i ljevičara a oko 30.000 je mučeno.\nNa žalost, Pinoče za te zločine nije nikada odgovarao – ali nemojte se zanosti gospodo iz DPS, a posebno gopođa Kuč da ćete izbjeći odgovornost za ono što radite, pa ste u jeku predizborne kampanje otpustili 12 ljudi iz Komunalne službe, ali ste samo 7 dana nakon toga zaposlili 20 svojih i to na ugovore od 120 dana pride im povećali plate. Neke ste ostavili uz rečenicu ”vidjećemo se kako ćete se ponašati” – što je direktna prijetnja zaposlenima i neskriven pritisak da se glasa za kriminalnu družinu DPS”, navodi se u saopštenju. Kako dodaju “ako laže koza, ne lažu papiri i ugovori uredno dokumentovani i ranije proslijeđeni medijima”.\n“Zloupotrebljavate opštinske finansijske resurse da plaćate obezbijeđenje koje vas prati po partijskim promocijama i šetnjama dok ovdje ljudi i po tri mjeseca ne primaju plate.\nJedno pitanje za godpođu DPS Kuč, kada već iznosi ”ekskluzivne” informacije: Ko je zaposlio tih 327 radnika koje smo zatekli 2016.godine? Mi ili vi? Kada se dobro zna da ni čistačica nije mogla da dobije posao bez prethodno ovjerene partijske knjižice DPS.\nTe ljude koje ste zaposlili, bili ste toliko nesposobni da niste mogli ni plate da im isplatite, a kada ste počeli da isplaćujete plate – niste isplaćivali poreze i doprinose koje smo mi ugovorom o reprogramu isplaćivali posljednje skoro 4 godine i izmirili smo sve obaveze koje ste nam tako ”znalački” ostavili.\nVi gospođo Kuč očigledno živite u nekom paralelnom univerzumu, gdje izgleda DPS nije partija Pinočea već Vilija Branta, ali te vaše čudne halucinacije izgleda ne dijele građani Budve koji vide ko je radio a ko se ugrađivao.\nVaša jeftina, demagoška priča kojom pokušavate da obmanete javnost neće ovoga puta proći i vi ne samo da nećete biti u prilici više išta da odlučujete već ćete zajedno sa svojim kolegama uzurpatorima poslije 30.08 moći samo da pišete molbe za pomilovanje zbog dobrog vladanja jer ste u posljednjih 20 dana učinili više zloupotreba položaja zbog kojih ćete krivično odgovarati.\nGrađani Budve znaju kome vjeruju, a to niste sigurno vi i vaša kriminalna družina”, zaključili su u saopštenju.\nPOLICIJA PRETRESLA KUĆE: Od M.D. (70) i R.D. (61) oduzeti lovačka puška i gasni pištolj u ilegalnom posjedu


Zavarivač bio apsolutni hit: 900 KM učenicima koji upišu jedno od 10 deficitarnih zanimanja - Jajce Online\nNaslovnica DRUŠTVO Zavarivač bio apsolutni hit: 900 KM učenicima koji upišu jedno od 10...\nVlada Tuzlanskog kantona objavila je listu deficitarnih zanimanja, a učenici koji pokažu interes za njih, u narednoj školskoj godini mogu očekivati stipendiju, koja će najverovatnije iznositi 900 KM, podijeljenih u devet mjesečnih rata.\nDeficitarna zanimanja za školsku 2021/22. godinu su bravar, zidar-fasader-izolater, keramičar-teracer, krojač, konobar, plinski i vodoinstalater, električar, stolar, tapetar i rukovalac rudarske mehanizacije površinskog kopa.\n– U Budžetu TK za 2021. godinu, za stipendiranje učenika koji upišu deficitarna zanimanja, izdvojeno je 100.000 KM. Konkurs će biti raspisan za učenike koji upišu prve razrede srednjih škola, a opredijele se za neko zanimanje sa liste – kaže ministar obrazovanja i nauke TK Elvis Baraković.\nMinistarstvo je sačinilo listu na osnovu podataka Službe za zapošljavanje TK i Kantonalne privredne komore.\n– Prošle godine učenici su po istom projektu bili stipendirani sa 900 KM u toku školske godine – dodao je Baraković.\nStipendiranje učenika u cilju školovanja kadra kojeg na tržištu rada nema, ustaljena je praksa u Tuzlanskom kantonu. Za neka zanimanja nema interesa i ona su na listi su već godinama, pa je tako stipendiju za zidara na prošlom konkursu dobio samo jedan učenik. S druge strane, ove godine na listi deicitarnih zanimanja nema zavarivača, a prošle godine su stipendiju za ovaj zanat dobila čak 62 učenika, što je više od polovine stipendiranih učenika za svih 10 zanimanja.\nPrethodni članakCijene divljaju, o građanima niko ne brine\nNaredni članakUkrali mu novčanik dok se na respiratoru borio za život


Uzbunjivačima jedini spas javnost i slobodni mediji - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Uzbunjivačima jedini spas javnost i slobodni mediji\nNAŠA PRIČA: Kako zaštititi pojedince koji ukazuju na nezakonitosti od napada aktuelnog režima Aleksandra Vučića\nZaštita uzbunjivača u Srbiji je mrtvo slovo na papiru zbog lošeg zakonskog okvira i opstrukcije pravosudnih organa u primeni postojećih zakone, koji kakvi god da su služe za ukras i pokazivanje strancima, smatra Aleksandar Olenik, predsednik Građanskog demokratskog foruma (GDF)\n1Piše: J. Diković 11. novembra 2019. 13.25\nIsto to smatra i Dragan Popović, direktor Centra za praktičnu politiku.\nPrema njihovom mišljenju, jedina nada uzbunjivačima u Srbiji dok je ove vlasti jeste javnost koju čine malobrojni slobodni mediji i aktivni građani.\nPrema dokumentaciji koju je Obradović dostavio medijima, među onima koji su proizvode „Krušika“ kupovali po povlašćenim cenama je i kompanija GIM, koju je u tim poslovnim aranžmanima predstavljao otac ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića – Branko Stefanović. Obradović tvrdi da je finansijsko iscrpljivanje „Krušika“ počelo 2014, kad je na čelo te fabrike došao „partijski (SNS) vojnik Mladen Petković“, koji je krajem prošle godine doveden na čelo Zastave oružja.\nTu su i slučajevi policijskih službenika Milana Dumanovića i Mladena Trbovića, kojima se trenutno sudi zbog navodnog odavanja službene tajne jer su obavestili javnost o tajnom snimanju komemorativnog skupa u Srebrenici 2015. godine kojoj je prisustvovao tadašnji premijer, a sada aktuelni predsednik Aleksandar Vučić. Dumanović i Trbović su zbog uzbunjivanja javnosti hapšeni, a ostali su i bez posla. Mada je Dumanović nedavno vraćen u policiju, ali odmah potom i suspendovan.\n– Čak se ide i dalje od izostanka primene važećih zakona pa na delu imamo otvorenu zloupotrebu prava od strane sudova i tužilaštva, koji pod pritiskom ili u strahu od režima, od uzbunjivača pokušavaju da naprave kriminalce. Ne pada im na pamet da ih zaštite, dok prave kriminalce, na koje uzbunjivači ukazuju, štite sa besprizornim obrazloženjima. Nažalost, jedina prava zaštita uzbunjivača je javnost. Kao na primeru Krušika, samo izlazak građana na ulice može da donekle zaštiti uzbunjivače. Zato Građanski demokratski forum GDF u potpunosti podržava proteste podrške Aleksandru Obradoviću, uzbunjivaču iz Krušika i trenutno jednim, od ukupno dva, politička pritvorenika u Srbiji – ističe za naš list Aleksandar Olenik.\n– To znači da uzbunjivačima ostaje samo javnost koju čine malobrojni slobodni mediji i aktivni građani, bilo individualno, bilo udruženi u stranke, pokrete i organizacije. To je jedina nada uzbunjivačima u Srbiji dok je ove vlasti – objašnjava za Danas Dragan Popović.\nAleksandar Olenik, Dragan Popović, slobodni mediji, Uzbunjvači\nUzbunimo se kaže:\n11. novembra 2019. u 17.06\nUzbunjivačima protiv SNS klike treba podrška građana širom Srbije. Moramo na ulice jer se uzbunjivači hapse, naprimer, da se zataška da otac ministra policije mulja i zaradjuje za SNS kartel\nUzbunjivači smo potrebni na ulicama mi kojima je sve jasno.


Prelazak na manju platu pali alarm inspektora – Otvoreno\nIzvor: 07.08.2021, 9:21 17.8k\nPoreska uprava Republike Srpske, s ciljem sprečavanja isplate plata na ruke, počela je da provjerava poslodavce, ali i radnike koji su prilikom promjene poslodavca pristali na manju mjesečnu zaradu.\n“Nedavno su nas napustila tri radnika koja su imala platu malo višu od 1.000 KM i na taj iznos su bili i prijavljeni. Otišli su u firmu gdje im je zvanično plata 600 KM, a vjerovatno još više od toga dobiju na ruke. Inspektori Poreske uprave nakon određenog vremena otišli su u tu firmu i te radnike ispitivali zašto su prešli da rade za manju platu i to na radno mjesto koje je desetinama kilometara udaljeno od njihovog mjesta stanovanja. Naravno, radnici su naveli neke razloge ne želeći da priznaju da dio, i to veći dio, primaju na ruke i sve se na tome završilo”, ispričao nam je jedan od poslodavaca koji nije želio da mu navodimo ime, istovremeno ističući da je na tržištu sve manje radne snage koja na kraju završi tamo gdje se radnici ne prijavljuju na puni iznos, posebno mlađa generacija.\n“Neki od indikatora prilikom planiranja kontrola je i kada broj prijavljenih radnika nije u proporciji sa prihodima iskazanim u godišnjim izvještaju ili kada plata odstupa za određen stepen stručne spreme”, rekli su nam u Poreskoj upravi Republike Srpske.\n“Problem predstavlja činjenica da radnici iz straha da ne ostanu bez posla, uopšte ne sarađuju sa inspektorima. U sklopu kontrola inspektori Poreske uprave redovno uzimaju izjave od radnika, odnosno od njih traže da se izjasne koliko tačno iznosi njihova mjesečna plata, što se unosi i u zapisnik”, naglašavaju u Poreskoj upravi Republike Srpske.


Prosečna subvencija po radniku lane dostigla 36.500 evra | Nova Ekonomija\nFoto: Wikimedia - Lionel Allorge\nU 2020. godini je potpisano 22 ugovora o dodeli sredstava podsticaja ukupne vrednosti 215,7 miliona evra, piše u predlogu zakona o završnom računu republičkog budžeta.\nUkupna vrednost planiranih višegodišnjih investicija za koje je dodeljena državna pomoć je blizu 1,7 milijardi evra.\nRealizacijom ovih projekata trebalo bi da se otvori 5.906 novih radnih mesta. To bi značilo da je Ministarstvo privrede u proseku svako novo radno mesto subvencionisalo sa oko 36.500 evra.\nBošu 6,5 miliona evra subvencija za proširenje proizvodnje brisača\nSavet za ekonomski razvoj je u 2020. godini doneo odluku o dodeli sredstava podsticaja za još 10 privrednih društava, ali do kraja godine nije u potpunosti okončana procedura.\nJedna od najvećih državnih pomoći u 2020. godini dodeljena je švajcarskoj kompaniji Beri Kalbo (Barry Callebaut) u iznosu od 12 miliona evra za 100 novih radnih mesta. To znači da je dodeljeno 120.000 po radnom mestu.\nU periodu od januara do septembra 2021. godine zaključena su 33 ugovora o dodeli podsticaja, piše u zvaničnim podacima Ministarstva privrede.\nUkupna vrednost planiranih investicija po ovim ugovorima je 62,4 miliona evra, a odobrene su subvencije u iznosu od 57,4 miliona evra. Realizacijom ovih projekata trebalo bi da se zaposli 5.408 novih radnika. To znači da je država ove godine davala prosečno 10.600 evra po jednom radnom mestu što je tri puta manje nego lani.\nIako je Srbiji politika dodele državne i dalje primarni način za privlačenje investitora stručnjaci skreću pažnjju da su subvencije samo jedna od stavki koje investitori razmatraju prilikom odlučivanja o otvaranju novih pogona.\nNe postoje nikakvi ni naučni dokazi niti opravdanje da bilo koja zemlja subvencijama privlači strane direktne investicije, a njihov uticaj na smanjenje nezaposlenosti je zanemarljiv, rekao je Uroš Delević, profesor na londonskom Univerzitetu Grinič govoreći na konferenciji "OKO za Državnu Pomoć"(Odgovorno, Korisno, Otvoreno).\n"Povećanje pojedinačne subvencije za deset odsto dovelo je do povećanja zaposlenosti na nivou preduzeća od 0,2 odsto, dakle ne čak ni na nivou Srbije... Davanje subvencija za nekvalitetne investicije je trka do dna, jer će kompanije sa nekvalifikovanom radnom snagom svakako izmestititi svoju proizvodnju kad troškovi porastu, kao što je bio u slučaju Leonija", naveo je Delević.


Konkursi – Page 10 – Knjaževačke vesti\nHome / Konkursi (page 10)\nKnjaževac : Imenovana komisija za sufinansiranje projekata u oblasti javnog informisanja\nOpštinska uprava u Knjaževcu imenovala je tročlanu komisiju za ocenu projekata podnetih za konkurs za sufinansiranje projekata iz budžeta opštine Knjaževac u oblasti javnog informisanja radi ostvarivanja javnog interesa u 2019.godini. Zadatak komisije je da pregleda 49 pristiglih projekata u ...\nDanas je u sali Opštinskog veća organizovana svečanost na kojoj je uručeno 35 ugovora o stipendiranju najboljih učenika i studenata. Dosadašnji iznos mesečne novčane pomoći od pet hiljada dinara za studente i dve i po hiljade za učenike, od februara ...\nKnjaževac : Objavljen konkurs za sufinansiranje projekata udruženja\nOpština Knjaževac raspisala je javni konkurs za sufinansiranje pojekata udruženja iz budžeta opštine za 2019. godinu. Za udruženja izdvojeno je ove godine 13 miliona dinara, a sredstava su namenjena udruženjima koja realizuju projekte vezane za unapređenje uslova za lokalni ekonomski ...\n– Zavičajni muzej iz Knjaževca povodom Dana Svetog Save, 27. januara 2019. godine, raspisuje 28. konkurs za najuspešniji likovni rad, a u okviru tradicionalnog „Dečijeg likovnog salona Sv. Sava“. Tema je kao i prethodnih godina slobodna. Odabrane radove treba dostaviti ...\nKnjaževac : iImenovana Komisija za ocenu projekata podnetih na Konkurs za sufinansiranja medija\nHa osnovu člana 24. Zakona o javnom informisanju i medijima (“Sl. glasnik RS’, broj 83/2014, 58/2015 i 12/2016- autent.tumačenje), člana 19–23. Pravilnika o sufinansiranju projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasi javnog informisanja (“Sl. glasnik RS”, br. 16/2016 i 8/2017) ...\nKnjaževačka pesnikinja Sanja Radovanović dobitnica je, petu godinu zaredom, književne nagrade na XVII javnom konkursu ljubavne “Pjesme nad pjesmana” povodom Dana zaljubljenih, koju dodeljuje Klub umjetničkih duša Mrkonjić Grada.\nNacionalna služba za zapošljavanje je nedavno raspisala javne pozive i konkurse koji se samofinansiraju sredstvima iz budžeta preko NSZ. Ove godine je za aktivne mere izdvojeno 800 miliona više u odnosu na prošlu godinu kao i 550 miliona za zaspošljavanje ...\nMinistarstvo turizma raspisalo konkurs za dodelu bespovratnih sredstava\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija raspisalo je u petak (12. januara 2018. godine) konkurs za dodelu subvencija i dotacija namenjenih za projekte razvoja turizma u Srbiji u ovoj godini. Kako navode, konkursom su predviđeni podsticaji za izgradnju infrastrukture i suprastrukture ...


Sprema li se Milov povratak na vlast?\nOd kad je Milo Đukanović odlaskom sa mjesta premijera napustio državne funkcije ne prestaju nagađanja o njegovom povratku. Špekulisalo se da je za sebe rezervisao mjesto šefa države, kada sadašnjem predsjedniku početkom naredne godine istekne mandat, a tokom tekuće kampanje uoči predstojećih parlamentarnih izbora koji su zakazani za 14. oktobar, podstaknute su i ocjene da bi Đukanović mogao ponovo na čelo Vlade.\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović je u svom najnovijem javnom nastupu rekao da lider DPS-a Milo Đukanović treba da bude premijer ili predsjednik države.\nImajući u vidu intenzitet i obim Đukanovićevog ličnog angažmana u predizbornoj kampanji, prema kojoj je jasno da je unutar stranke uzeo stvari u svoje ruke, postavlja se pitanje - da li u projekcijama DPS-a ili u ličnim Đukanovićevim planovima postoji namjera da se on vrati na neku od najviših državnih funkcija.\n"Vi znate moje mišljenje. Ja smatram da lider partije Milo Đukanović treba da bude ili predsjednik Vlade ili predsjednik države. Ja sam to bezbroj puta kazao javno, i njemu sam to bezbroj puta kazao. Da li će on biti predsjednik vlade ili predsjednik države vidjećemo", kazao je Vujanović.\nDa li će se Đukanović vratiti - vidjeće se, ali špekulacije pokrenute Vujanovićevom izjavom datoj TV Vijesti, dodatno su podstaknute ocjenom beogradskog političkog analitičara Vladimira Goatija, koji smatra da "nakon oktobarskih izbora nije isključeno da se predsjednik DPS-a Milo Đukanović vrati na čelo Vlade zbog potrebe da bude na funkciji koja obezbjedjuje imunitet".\n"Ne sumnjam da Đukanović želi da se vrati", rekao je za naš radio funkcioner opozicione koalicije Demokratski front Goran Danilović, koji tvrdi da on nikad nije ni želio da ode, ali da je na to bio primoran.\n"Za njega je državna funkcija izvor privilegija, porodične, biznis sigurnosti i na takav način se ponaša svaki tiranin, okruži se rodbinom. U svakom slučaju, bilo bi zaista i možda necivilizovano i sramno za Crnu Goru da nakon 23 godine Đukanovićeve vladavine on na izborima bude oglašen kao spasilac. On je upropastio privredu Crne Gore i onaj koji je upropastio u najboljim godinama neće je sigurno sada revitalizovati i popraviti. Valjda je to jasno svima, novim generacijama posebno. To je, da budem iskren, jedna dinosaurus politika", ocjenuje Danilović.\nUvjerenja da Đukanović namjerava da se vrati na neku od najviših državnih funkcija dodatno je podgrijala činjenica da je lider DPS-a na sebe preuzeo cjelokupan teret tekuće predizborne kampanje.\nTokom javnih nastupa Đukanović se brutalno (verbalno) obračunava sa konkurencijom, pa i taj njegov metod osvajanja glasova skinutih rukavica pojačava utisak o ličnoj borbi.\n"Četnički vojvoda, ambasador velikosrpskog nacionalizma i kolumnista najvećeg narko klana na Balkanu", ovako je Đukanović tokom jedne predizborne tribine, nazvao lidere Demokratskog fronta.\nNije ostao dužan ni šefu najjače opozicione Socijalističke narodne partije Srđanu Miliću.\n"Imamo jednog lidera, do juče vodeće opozicione partije, koji tumara Crnom Gorom i svako nas malo nešto začikava a niko ne primjećuje da je živ", poručio je Đukanović.\nU SNP-u nijesu željeli da komentarišu eventualne Đukanovićeve planove o povratku.\nU novoosnovanoj Pozitivnoj Crnoj Gori, međutim, kažu da prvi čovjek DPS-a neće biti premijer, a da za to traži podršku.\nTo se zove obmana, rekao je lider Pozitivne Darko Pajović. Njegov stranački kolega Dritan Abazović kaže da bi od Đukanovića bilo korektno da se izjasni da li želi da bude premijer.\n"Smatramo da bi tako izjašnjavanje bilo korektno prema Crnoj Gori i zbog svih onih ljudi koji zaista žele da podrže različite liste, da znaju kome zaista daju podršku. Da li podršku daju Kavarićima, Katnićima i Stijepovićima i ministrima koji su se pokazali kao nesposobni da obavljaju izbršnu vlast", kaže Abazović.\nĐukanović već izvjesno vrijeme pokazuje ambiciju da se vrati na državničku poziciju ali medjunarodna zajednica na to ne gleda sa simpatijama, rekla je direktorka Centra za gradjansko obrazovanje Daliborka Uljarević.\n"Mislim da su toga svjesni u DPS i da je ovo pominjanje Đukanovića kao ponovnog državnika rvenstveno u funkciji snažnije mobilizacije glasača vladajuće koalicije, koja se na terenu ipak suočava sa više problema nego što su očekivali za ove izbore", zaključuje Daliborka Uljarević.


ARTinfo - Poskupjelo gorivo u FBiH\nPrema obavijestima o promjeni cijena i marži, koje su benzinske pumpe dostavile Federalnom ministarstvu trgovine raspon maloprodajnih cijena naftnih derivata na jučerašnji dan u Federaciji Bosne i Hercegovine je sljedeći: Premium bezolovni benzin 95, BAS EN 228 – BMB 95 iznosi od 1,66 do 1,91 KM/litru, DIZEL BAS EN 590 (10 ppm) iznosi od 1,66 do 1,86 KM/litru.\nTijekom jučerašnjeg dana u eOPC aplikaciji ovog Ministarstva je evidentirano je pedeset (50) novih obavijesti o promjeni cijena i marži i iste se odnose na povećanje cijena od 0,05 KM/litru, piše N1.\nIz Ministarstvo trgovine Federacije BiH su za N1 kazali, da privredna društva, pravna i fizička lica formiraju cijene slobodno prema uvjetima tržišta.\n“Na cijene naftnih derivata pored kretanja cijena sirove nafte na berzi prvenstveno utječu cijene derivata na Mediteranu (Mediteranska berzanska kotacija CIF MED Genova/Lavera), kretanje kursa dolara i KM, te porezna opterećenja (trošarine, putarine, PDV)”, istaknuli su.\nPodsjećaju da Federalno ministarstvo trgovine kontinuirano prati kretanje maloprodajnih cijena naftnih derivata, kao i cijene barela sirove nafte, te će u slučaju poremećaja u odnosima na tržištu poduzeti mjere u skladu sa odredbama Zakona o kontroli cijena.\nNapominju, da sve informacije o cijenama naftnih derivata građani mogu saznati putem mobilne aplikacije Federalnog ministarstva trgovine FMT FBIH oil info, u kojoj su cijene poredane od najnižih do najviših. Za Android uređaje mobilna aplikacija je dostupna na platformi Google Play Store i za Apple mobilne uređaje iPHONE i iPAD na App Store servisu.\nTakođer, aplikacija se može preuzeti i putem linka ili skeniranjem QR koda koji su postavljeni na web stranici Federalnog ministarstva trgovine, prenosi bljesak.info.


LEN želi da vaterpolo postane globalni sport!\nNaslovna / Vaterpolo / Svet / LEN želi da vaterpolo postane globalni sport!\n2018-01-29 21:18 > 21:21\nEvropa je spremna da ponudi svoje znanje, iskustvo, i sve raspoložive alate kako bi vaterpolo bazi širom sveta, kako bi vaterpolo postao jedan od najuspešnijih sportova na svetu. Na sastanku čelnika LEN-a, održanog u Ostiji, predstavnici 20 nacija složili su se da menjanje tehničkih pravila vaterpola nije primaran cilj, već se razgovaralo o tome kako da vaterpolo postane atraktivniji za tv gledaoce i navijače, i kako da se razvije u oblastima gde je najslabiji.\n„Vredelo je doći ovde i saslušati nekoliko evropskih vaterpolo eksperata, jer smo videli nekoliko zaista vrednih prezentacija, i dobili nekoliko sjajnih saveta. I dok Evropa igra ključnu ulogu u ovom sportu i dok su svi naši događaji koje smo organizovali prošli zaista izuzetno poslednjih nekoliko godina, svesni smo da postoji prostor za napredak, i osećamo odgovornost da igranje vaterpola proširimo i na ostale kontinente“, istakao je predsednik LEN-a, Paolo Boreli.\nDa podsetimo, godišnje se u Evropi odigra preko nekoliko desetina hiljada vaterpolo utakmica, a od toga preko 800 zaista kvalitetnih utakmica, Evropsko prvenstvo se održava svake dve godine, dok se Liga šampiona igra svake godine.\nUčesnici sastanka su se složili da je upravo novi format Lige šampiona pravi primer kako vaterpolo može biti zsiata izuzetan produkt na sportskom tržištu. Poslednje Evropsko prvenstvo održano u Beogradu, donelo je i novi rekord po broju gledalaca na jednoj utakmici (18.473 osobe su gledale finalnu utakmicu), a i Budimpešta je poslala sjajnu sliku u svet organizujući Fajnal Siks turnir Lige šampiona prošlog leta.\nPrema ekspertima, ovi podaci pokazuju da tehnička promena pravila nije neophodna, i da je za uspeh potrebno pre svega imati televizijsko pokrivanje, kao i dobre organizatore koji će u organizaciji sportskih događaja voditi brigu i o najsitnijim detaljima.\nPredavanja o vaterpolu, koja su držali stručnjaci van vaterpolo, kao na primer Frenk Šokard, direktor marketinga firme Eurovižn end media servises, pokazala su nekoliko načina kako vaterpolo može da bude promovisan, kako bi ovaj sport dobio što više fanova.\n„Naša kompanija je posvećena da pomogne klubovima i savezima, i mi konstantno radimo na kreiranju novih alata kako bi stekli što više fanova, ne samo putem televizije, nego i putem društvenih mreža“, rekao je gospodin Šokard.\nRatko Rudić, koji je na ovom sastanku nastupao kao predstavnik Svetske organizacije vaterpolo trenera, istakao je da se mora pronaći način kako bi vaterpolo postao dinamičniji sport, jer je to jedini način da se se održi korak sa ostalima, i kako bi se steklo još fanova ovog sporta. Većina prisutnih se složila da je pronalaženje načina za dodatnu zaradu u vaterpolu, kako bi se steklo još resursa od veoma bitne važnosti. Investicije, rad i profesionalni pristup potrebni su kako bi se povećala popularnost ovog sporta, a LEN i evropska vaterpolo porodica su spremne da ponude FINA-i i ostalim kontinentima sve sa čime raspolažu.\nRazgovor sa FINA čelnicima doneli su mogućnost spajanja novih takmičenja Evropa kupa i kontinentalnih kvalifikacija za Svetsko prvenstvo. Od sledeće godine Evropa kup, u kome može učestvovati više timova, i samim tim biti gledaniji nego što je trenutno, može služiti i kao kvalifikaciona runda za Superfinale Svetske lige. Takođe, LEN razmišlja i o nacionalnom takmičenju reprezentacija za dečake mlađe od 15 godina. Predstavljen je i LEN kalendar do 2020. godine, a namera da se datumi igranja takmičenja znaju unapred, toplo je dočekana od strane predstavnika saveza.\nDvodnevni sastanak u Ostiji, bio je zaista konstruktivan, i predstavnici svih saveza su mogli da konstruktivno iznose svoje stavove, i da predstavljaju situaciju iz svog ugla.\n„Više od dvadeset predstavnika nacija vodećeg kontinenta, su zaista dali konstruktivne predloge za viziju boljeg i atraktivnijeg vaterpola u budućnosti. Ipak, stvaranje atraktivnijeg vaterpola je samo jedan korak. Moramo dosta da radimo kako bi vaterpolo postao globalni sport. Evropa ima sve u svojim rukama, i spremna da je ponudi FINA-i u građenju i implementaciji razvojnog programa za vaterpolo“, istakao je Bareli.\nPrethodna Hrvat proglašen za najboljeg evropskog vaterpolistu


Aukcijska kuća je postavila oglas u kome je otkrila da nakon svog ovog vremena, koncept automobil na odometru poseduje svega 7.000 pređenih kilometara i da je prvi put zvanično registrovan 1992. godine, četiri godine nakon rođenja.\nOva lista takođe je pomenula i to da Aztec poseduje 250 ks, iako ostali izvori navode da se u njemu zapravo nalazi petocilindrični motor brenda Audi zapremine 2,2 litre, koji ipak, ima nešto manje konja. Ostale brojke uključuju maksimalnu brzinu od 247 km/h, dok je model u mogućnosti da dostigne prvih 100 na sat za 7,7 sekundi. Njegov motor snagu šalje na sva četiri točka putem petostepenog manualnog menjača iz Lancia Delta Integrale modela.\nU enterijeru putničke kabine se nalaze navigacija, JVC Hi-Fi sistem, elektronsko podešavanje retrovizora, kožni upravljač, AEG slušalice za vozača i putnike i sigurnosni pojasevi sa četiri tačke vezivanja. Dizajniran od strane branda Giugiaro, Azstec je veoma poseban u svakom smislu, ali posebno zbog toga što su njegov vozač i kopilot fizički razdvojeni i primorani da komuniciraju elektronskim putem i uz pomoć prethodno pomenutih slušalica.


Konkursi za zapošljavanje: Četiri poslodavca traže radnike\nRaspisani su novi konkursi za zapošljavanje koje vam informativni portal zrenjaninski.com predstavlja u svojoj ekonomskoj rubrici.\nFirma „Nivas Co“ DOO Zrenjanin zapošljava ekonomistu, sa diplomom trogodišnjeg fakulteta i stručnom spremom VI2 stepena. Obavezno je posedovanje vozačke dozvole „B“ kategorije, a radno iskustvo nije bitno. Oglas je otvoren do 9. decembra. Posao je na određeno vreme. Zainteresovani kandidati treba da se jave poslodavcu na kontakt telefon 063/810-95-51.\n„Elektro kontrol“ Zrenjanin objavio je oglas kojim traži elektromehaničara mašina i opreme. Uslov za konkurisanje je srednja škola, 3. stepen školske spreme, smer elektrotehnika i komunikacije. Poželjno je posedovanje vozačke dozvole „B“ kategorije, a radno iskustvo nije bitno. Rad je terenski i u smenama, a posao je na neodređeno vreme. Zainteresovani kandidati mogu slati prijave za zaposlenje na e-mail elektrokontrolzr@gmail.com ili se javiti na kontakt telefon 063 380 561.\nPROČITAJTE JOŠ: Objavljeni novi oglasi za poslove u Zrenjaninu i Novom Bečeju\n„B.P. Eurogrupa“ DOO Beograd traži tri menadžera terenske prodaje, za područje više gradova, pored ostalih i Zrenjanina. Uslov za konkurisanje je srednja stručna sprema, a mesto rada je po stanovanju, i terenski rad. Potreban je i sopstveni automobil i vozačka dozvola „B“ kategorije, kao i srednji nivo vladanja računarskim veštinama. Radno iskustvo nije važno. Posao je na neodređeno vreme. Poslodavac obećava fiksnu platu, plus postotak od prodaje. Kontakt sa poslodavecm je preko Nacionalne službe za zapošljavanje.\nHemijsko-prehrambena i tekstilna škola „Uroš Predić“ Zrenjanin objavila je oglas za zapošljavanje spremačice, na određeno vreme. Uslov za konkurisanje je prvi stepen stručne spreme, odnosno završena osnovna škola.\nTagovikonkurs za zapošljavanje Posao\nZoran Kasalović postavljen za državnog sekretara u Ministarstvu prosvete\nIzložba “Prva srpska dobrovoljačka divizija” od 17. novembra u muzeju


Mitrovčani nedovoljno upoznati sa institucijom ombudsmana\nJun 12, 2018 16:49\nUčesnici panela su bili, ambasadorka Kraljevine Holandije na Kosovu Geri Vilijams, urednica portala “Kossev” Tatjana Lazarević, zamenik ombudsmana na Kosovu Mehdi Geci i Aleksandar Rpajić iz NVO “ACDC”.\n“Cilj ovog projekta je da zajedno sa svim koalicionim partnerima unapredimo i poboljšamo ljudska prava na Kosovu kroz obrazovanje. Tim načinom se nadamo da ćemo da ohrabrimo relevantne državne akte ali i civilno društvo kao i javnost da bi bolje iskoristili ljudska prava na Kosovu” poručila je ambasadorka Vilijams.\nU okviru promocije panelisti su govorili i o funkcionalnosti ljudskih prava koja su ugrožena, nadležnostima ombudsmana, kao i dizanju svesti sugrađana o dostupnoj Kancelariji ombudsmana na Kosovu i u Severnoj Mitrovici.\n“Da budem iskren, građani na severu ne znaju da postoji institucija ombudsmana, sa druge strane znate da je u toku integracija celog procesa, još uvek ljudi misle da je zaštitnik građana u Srbiji. Kancelarija ombudsmana postoji za sve građane u Bošnjačkoj mahali u administrativnoj kancelariji tako da svi građani koji imaju problema sa institucijama, sa vladom, sa ministarstvima, sa kancelarijama, mogu da se obrate ombudsmanu a pružanje usluge je potpuno besplatno. Mislim da građani vrlo malo znaju kosovske zakone i mislim da je to greška ombudsmana ali pre svega i građana jer svako treba da se bori za svoja prava” rekao je Aleksandar Rpajić iz NVO “ACDC”.\nGrađani koji se ipak, obrate ovoj instituciji, dolaze uglavnom sa istim žalbama.\n“Najveći broj građana se žali u vezi svoje imovine i predugog trajanja sudskih slučajeva” istakao je zamenik Ombudsmana na Kosovu Mehdi Geci.\nNa osnovu izveštaja koji su navedeni u skupštini Kosova, broj poziva se u odnosu na prethodnu godinu povećao za 2%.\n“Moram da naznačim da sada imamo mnogo dobru saradnju sa UN-om koji će nam pomoći u promovisanju ombudsmana na severu, tako da ćemo uskoro i u Južnoj i Severnoj Mitrovici imati šou preko radiotelevizije pomoću kojeg će ljudi dobijati više informacija” dodao je Geci.\nProjekat je podržan od strane Holandske ambasade i implementiran u partnerstvu sa “BIRN-om Kosovo”.\nRektor Rade Grbić podneo ostavku 62


OSM Televizija - Više od sedam miliona KM za studentski dom i fiskulturnu salu\n"Time pokazujemo svoj odnos, ne samo prema oblasti obrazovanja, nego uopšte prema ovom prostoru. Važno je da Vlada u kontinuitetu ovdje obezbjeđuje bolje uslove za život i sarađuje sa lokalnim zajednicama. Svugdje gdje imamo aktivizam lokalne zajednice i gdje možemo da komuniciramo mi reagujemo na pravi način", naglasila je Cvijanovićeva. Ona je rekla da je za studentski dom već sačinjena dokumentacija, te izrazila nadu da neće biti problema tokom ponuda i izbora izvođača radova.\n"Naše ambicije su da djeca u školi imaju fiskulturnu dvoranu i učenički prostor do početka školske godine, a da studenti najdalje do zime budu smješteni u novom domu", naglasila je Cvijanovićeva. Ona je istakla da su u Istočnom Sarajevu u prethodnom periodu realizovane velike investicije, uključujući strateški važnu investiciju - novu bolnicu.\nPodsjetila je da je juče usvojen rebalans budžeta i već planirano nekoliko važnih projekata, najavljujući da tek predstoji realizacija još nekoliko desetina projekata u Srpskoj.\nJoš iz iste kategorije: « Otvoren Јahorina ekonomski forum- U fokusu regionalna saradnja Sutra predstavljanje programa zapošljavanja za poslodavce »


Građanske Inicijative | Mali broj građana Vranja se obraća nezavisnim institucijama\n06 May Mali broj građana Vranja se obraća nezavisnim institucijama\nU okviru projekta „Nezavisne institucije bliže građanima” koje Građanske inicijatve sprovode u saradnji sa Zaštitnikom građana, Poverenikom za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti i Poverenicom za ravnopravnost u Vranju je 5. maja održan okrugli sto sa predstavnicima ovih nezavisnih institucija.\nU uvodnim rečima predstavnici nezavisnih institucija su građanima ukratko predstavili oblast rada i dosadašnje rezultate rada. Zaključak predstavnika svih institucija je bio da su građani upoznati sa radom, ali ne i sa time šta ove institucije zaita mogu da učine za građane.\nEmila Spasojević, viša savetnica iz Poverenika za ravnopravnost istakla je da se broj pritužbi toj instituciji povećava iz godine u godinu – što ne govori da je sve više diskriminacije već da su građani bolje informisani o radu i značaju te institucije. Emila Spasojević je istakla da se najveći broj pritužbi u 2015. odnosio na diskriminaciju na osnovu pola i na osnovu etničke pripadnosti.\nSaša Janković, Zaštitnik građana rekao je na okruglom stolu da je u toku 3.985 postupaka kontrole koje vrši zaštitnik gradjana a da je do sada završeno oko 32.000 postupaka kontrole. U polovini ovih slučajeva ispostavilo se da su građani u pravu po pitanju obraćanja na ostvarivanju prava koje imaju i dodao da je dobro što je 90% njegovih preporuka kako da se otklone nepravilnosti na štetu prava građana, ispunjeno. Zaštitnik je istakao da mu je stalo da se ojača poverenje između građana i nezavisnih državnih institucija, kako bi one svakom pojedincu bile što dostupnije.\nZamenik poverenika za informacije od javnog značaja Aleksandar Resanović ukazao je na čitav niz zloupotreba u oblasti zaštite ličnih podataka. On je kao problematično označio učestalo postavljanje video nadzora na raznim mestima, bez informacija u koje se on svrhe koristi, kao I primenu čipovanja ličnih dokumenata I učestalu pojavu skeniranja zeniza kao način identifikacije.\nGrađani Vranja imali su pitanja u vezi sa zaštitom svojih prava u procesima privatizacije, kao i korišćenju rodno senzitivnog govora u zvaničnim dokumentima i obraćanju institucijama.\nCilj ovog projekta, koji podržava Američka ambasada u Beogradu, je približavanje rada ovih institucija građanima/građankama. Kroz direktan kontakt sa Zaaštinikom građana, Povernicom za zaštitu ravnopravnost i Poverenikom za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti građani su imali priliku da se upoznaju sa delokrugom njihovog rada i mogućnostima za rešavanje problema korišćenjem ovih mehanizama.


Preuzimanje Vivacoma je najnoviji potez u okviru strategije rasta United Grupe, nakon kupovine TELE2 u Hrvatskoj početkom 2020. i postizanja dogovora o kupovini grčkog telekomunikacionog operatora Forthnet, koji će uskoro biti realizovan. Poslujući istovremeno u telekomunikacionom i medijskom biznisu, United Grupa objedinjuje vodeće operatore i najbolje proizvođače medijskog sadržaja u Jugoistočnoj Evropi. Krajem godine imaće više od 10 miliona korisnika i više od 11 hiljada zaposlenih.\n„Vivacom je utvrdio poziciju broj jedan u Bugarskoj odličnim upravljanjem, impresivnim finansijskim rezultatima, tehnološkim unapređenjima i izuzetnim timskim radom. Sa jasnom vizijom i strategijom za budućnost United Grupa stekla je još jednog tržišnog lidera u regionu, a naš udruženi talenat, iskustvo i veličina znače da tržištu od 27 miliona ljudi u Jugoistočnoj Evropi i našoj dijaspori širom sveta možemo pružiti telekomunikacione usluge najnovije generacije i najbolji strani i domaći TV sadržaj“, izjavila je Viktorija Boklag, izvršna direktorka United Grupe.\n„Preuzimanje Vivacoma je važan korak u sprovođenju strategije rasta United Grupe, jer želimo da proširimo svoje geografsko prisustvo u Evropi. Bugarski telekomunikacioni sektor je deo dinamične ekonomije, koji će nam pružiti snažno uporište na jednom od strateški ključnih tržišta“.\n„Za Vivacom, ulazak u porodicu United Grupe predstavlja ogromnu mogućnost za još brži rast već odličnih rezultata. Izgradili smo snažan brend, sinonim za kvalitet i inovacije i modernu kompaniju sa više od 5.000 posvećenih radnika širom zemlje. Pravo je vreme da napravimo sledeći korak i radujemo se zajedničkom poslovanju i razmeni iskustva sa United Grupom kako bismo naše usluge u Bugarskoj podigli na još viši nivo“, rekao je Atanas Dobrev, izvršni direktor Vivacoma.\n„Vivacomje postigao impresivne rezultate, ne samo kao najveći telekomunkacioni operator u Bugarskoj, već i kao lider u inovacijama. To je rezultat snažnog menadžerskog pristupa i profesionalizma naših zaposlenih, a uz podršku i dodatna ulaganja United Grupe, potencijal za dalji rast Vivacoma u Bugarskoj je veliki“, zaključio je predsednik Nadzornog odbora Vivacoma, Spas Rusev.


Pomoć privrednicima ravnomjerno rasporediti /VIDEO/ - NTV Arena\nPrivredni savjet Bijeljine očekuje od Gradske uprave od 200.000 KM namijenjenih za jednokratnu pomoć privrednicima radi ublažavanja posljedica pandemije bude ravnomjerno raspoređeno prema gubicima koje su pretrpjeli.\nGradonačelnik Bijeljine Ljubiša Petrović rekao je novinarima da je Odjeljenje za privredu zaduženo da raspodijeli sredstva na osnovu preporuka Privrednog savjeta.\nOn je naveo da je oko 500 privrednika bilo najviše pogođeno i da im je bio zabranjen rad u najdužem periodu.\nČlan Privrednog savjeta i direktor kompanije “Spektar drink” Đorđe Slavinjak kaže da Savjet očekuje od Gradske uprave da privrednicima koji su pretrpjeli najviše štete da značajne olakšice.\nOn je naveo da je podrška privredi Bijeljine i Semberije neophodna i da je usvojeni set mjera dobrodošao.\n“Obaviješteni smo da su djelatnosti koje su bile značajno ugrožene pandemijom kao što je ugostiteljstvo, prevoz putnika u drumskom saobraćaju i turizam dobili značajne olakšice, a svi ostali privrednici dobili su olakšice u smislu plaćanja komunalnih taksa na naziv firme, reklamu i slično”, rekao je Slavinjak.\nOn je naveo da Privredni savjet radi i na iznalaženju novih mogućnosti za podršku malim privrednicima, zanatskim radnjama, kao i cjelokupnom realnom sektoru kroz određene olakšice.\nSlavinjak kaže da je privreda Semberije prošle godine imala značajniji izvoz nego 2019. godine, što je rezultat drvoprerađivačke industrije.\n“Sektor prerade voća i povrća je sa druge strane imao veliki pad izvoza u ljetnom periodu zbog pandemije”, rekao je Slavinjak.\nIzvršni direktor Zanatsko-preduzetničkog udruženja “Preduzetnik” Milorad Stević rekao je da je današnja sjednicu Privrednog savjeta bila veoma uspješna i konstruktivna.\n“Gradska uprava je pokazala dvoljno sluha za nas, ali i dobre volje da usvoji naše prijedloge i sugestije”, rekao je Stević.\nOn je dodao da će se sredstva od 200.000 KM usmjeriti namjenski za jednokratnu pomoć preduzetnicima kojima je tokom pandemije bio zabranjen rad.\nDušan Trifković iz Odjeljenja za privredu rekao je da će već od narednog mjeseca Odjeljenje raspisati javni poziv za samozapošljavanje, pri čemu će dodijeliti 5.000 KM za 26 novoregistrovanih samostalnih preduzetnika.\nTags: bijeljina, ljubisa petrovic, pomoc, privredni savjet\nUčenici Muzičke škole “Stevan Stojanović Mokranjac” osvojili rekordnih 70 nagrada /VIDEO/


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: DPS: SDP prekršila koalicioni sporazum\nVLADAJUĆA KOALICIJA 06. 03. 2013. 08:35 >> 15:11 2\nDPS: SDP prekršila koalicioni sporazum\nSocijaldemokratska partija je prekršila koalicioni dogovor time što nije podržala predsjedničku kandidaturu Filipa Vujanovića - smatra Poslanik Demokratske partije socijalista Miodrag Vuković.\nPrema riječima Vukovića u DPS-u nijesu očekivali od SDP-a da ne podrži kandidaturu Vujanovića, jer je "koalicionim ugovorom kao i ostali koalicioni saveznici obavezana da to učini, a da pritom zadrži svoju političku autonomnost".\n„Ipak, DPS nema namjeru da guši SDP, kao što to rade stranke u opozicionom bloku”, rekao je Vuković, napominjući da će jedan dio SDP ipak dati podršku Vujanoviću.\nVuković je rekao da je jedina razlika DPS-a i SDP-a u unutrašnjoj politici države, koja se ogleda u ekonomskim pitanjima.\n"Ipak, sve to nije razlog da koalicija bude raskinuta. U njoj su aktuelni kratkoročni nesporazumi koji se daju riješiti i nije dobro da zbog njih dođe do rušenja saveza”, kazao Vuković za Dnevne novine.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / NBS: Zatvaranje grčkih banaka ne bi uticalo na banke u Srbiji\nUkoliko dođe do zatvaranja četiri velike banke u Grčkoj, NBS tvrdi da se to neće po automatizmu odraziti i na banke u njihovom vlasništvu koje rade u Srbiji jer bi one kao zasebna pravna lica nastavile regularno da posluju.\n"Grčke banke u Srbiji (Nacionalna banka Grčke, Pireus, Alfa banka i Eurobanka) nisu filijale grčkih banaka, već zasebna pravna lica sa uplaćenim akcionarskim kapitalom"\nNaime, Rojters piše da deo sporazuma koji je Grčka postigla sa međunarodnim kreditorima podrazumeva strog nadzor evropskih institucija nad reformama grčkog bankarskog sektora, što bi moglo da znači gašenje dela banaka.\nPozivajući se na neimenovanog evropskog zvaničnika, Rojters navodi da bi to moglo da znači da će Nacionalna banka Grčke, Pireus, Alfa banka i Eurobanka mogle biti svedene na dve.\n* Grčki inženjer opominje i Srbiju\nU NBS-u međutim za Tanjug tvrde da za sada nema zvaničnih informacija o zatvaranju banaka u Grčkoj.\n- Čak i u situaciji da do navedenog postupka dođe uvek treba imati u vidu da grčke banke prisutne na tržištu Srbije nisu filijale grčkih banaka, već zasebna pravna lica sa uplaćenim akcionarskim kapitalom u Srbiji, te da se promena statusa matične banke ne primenjuje po automatizmu na njih - objašnjavaju na ovoj adresi.\nDodatno, tvrde da mogućnost zatvaranja matične banke ne znači istovremeno zavaranje banaka koje pripadaju istoj bankarskoj grupi, već bi one, kao zasebna pravna lica, nastavile da posluju.\nUticaj grčke krize, tvrde u NBS-u, imao je određeni uticaj, ali su banke bile spremne za ovakav scenario i uspele su da odgovore na zahteve klijenata i održe likvidnost na zadovoljavajućem nivou.\nPoslovanje četiri banke u grčkom vlasništvu se, ističu, pojačano prati, a naročito njihova likvidnost i odnosi sa matičnim grupama.\n- U narednom periodu NBS će nastaviti sa praćenjem banaka u grčkom vlasništvu i u slučaju potrebe, preduzeti druge mere iz svoje nadležnosti, radi sprečavanja potencijalnih negativnih uticaja na bankarski sektor Srbije, što uključuje i situacije u kojima bi došlo do spomenutog zatvaranja pojedinih banaka u Grčkoj - objašnjeno je u NBS.


Situacija među migrantima sve gora: Ograda je postavljena, a mi gubimo nadu - Klix.ba\nSituacija među migrantima sve gora: Ograda je postavljena, a mi gubimo nadu\n29.11.2015. u 22:13\nVojska Republike Makedonije i u toku današnjeg dana radi na postavljanje žičane ograde, dok na drugoj, grčkoj strani granice 1.500 migranata čeka dozvolu za ulaz na teritoriju Republike Makedonije.\nEkipa AA je boravila na grčkoj strani granice i zabilježila da je stanje na graničnom prijelazu, a i u Centru za zbrinjavanje izbjeglica u Idomeni, iz dan u dan sve gore, što je svakako rezultat dugog boravka migranata na "ničijoj zemlji".\nRukovodilac ekipe UNHCR-a u kampu za izbjeglice u Idomeni, Grčkoj, Aleksandar Zvargulis, rekao je da je situacija s migrantima na grčkoj strani veoma loša, jer oko 1.500 ekonomskih migranata ostaju na graničnom prijelazu i nemaju namjeru da se vrate uprkos tome što su makedonski zvaničnici izjavili da makedonsku granicu mogu preći samo izbjeglice iz Sirije, Iraka i Afganistana.\nZvargulis je saopćio da je prije nekoliko dana broj ekonomskih migranata bio veći, ali sada, kada im je postalo jasno da nemaju šanse da produže put ka Evropi, oni se bez nade vraćaju u Atinu. Prema njegovih riječima, ova situacija implicira druge rizike.\n"Izbjeglica može bit bilo ko u svijetu. Ako se granice zatvore, onda ćemo imati druge rizike. Imat ćemo ljude koji će, zbog nedostatka nade, pokušati pronaći drugi put i nastaviti dalje. U tom slučaju, potratražit će drugu opciju pa čak i ilegalni prelaz granice", izjavio je Zvargulis.\nOn je napomenuo i da su, prije odluke evropskih zemalja o ekonomskih migranata, na svakih 15 do 20 minuta, granicu prelazile grupe od po 15 izbjeglica i situacija je bila mirna. Sada je, međutim, situacija nestabilna, jer ekonomski migranti već duže vrijeme borave u lošim uvjetima i kao rezultat toga dolazi do raznih incidenata među samim migrantima, napominje Zvargulis.\nEndru, migrant iz Sjeverne Afrike je, za AA, opisao situaciju od sinoć kada su migranti bacali kamenje na policiju. On je rekao da se sinoćnji događaj desio kada je jedno dijete iz Maroka stresla struja. Još nemaju informacija da li je dijete živo ili mrtvo. Zbog ovakve situacije migranti su, u želji da izraze svoj revolt zbog kašnjenja Hitne pomoći, počeli bacati kamenje na policiju.\n"Protest nije opcija, jer ako ulazimo nasilnim putem na drugu stranu granice, to predstavlja prekršaj. Jedino što nam preostaje jeste da se nadamo u bolje, a to znači da Makedonija otvori granice", kazao je Endru.\nŠamurabi iz Bangladeša krivicu prebacuje na grupu iranskih migranata koji su, prema njegovim riječima, razočarani zbog postavljanja žičane ograde.\n"Ograda je postavljena, a mi gubimo nadu. Bolje da umremo ovdje, nego da se vratimo natrag. Jer, ako se vratimo, mi ćemo sigurno umrijeti", izjavio je Šamurabi.\nMakedonija Grčka izbjeglice


McCann Podgorica po drugi put na BalCannesu! - PORTAL\nREGION – Agencija McCann Podgorica prijavila je dve kampanje za reviju BalCannes na ovogodišnjem Weekend Media Festivalu. Ovo je drugi put da agencija McCann Podgorica učestvuje na BalCannesu gde je prošle godine kampanja ove agencije „Nemoj da zakasniš“ imala velikog uspeha ušavši po prvi put kao kampanja jedne crnogorske agencije među 25 najboljih.\nObe kampanje koje je predložila agencija McCann Podgorica realizovane su za Komercijalnu Banku Budva. Sa ovom bankom agencija McCann Podgorica ima dugogodišnju uspešnu saradnju. Prva kampanja pod nazivom „Rastimo zajedno“ realizovana je povodom 20 godina uspešnog poslovanja Komercijalne Banke Budva u Crnoj Gori. Prilikom osmišljavanja ove kampanje kreativni tim agencije suočio se sa nekoliko problema. Pre svega, sa jedne strane većina ljudi i dalje ima stereotipe kada se radi o bankama, a sa druge strane trebalo je osmisliti kampanju koja se razlikuje od kampanja drugih banaka. Zbog toga je bilo potrebno osmisliti kampanju koja je potpuno drugačija i prevazilazi stereotipe, ali na način da se u prvi plan istakne istakne uspeh banke.\n„Shvatili smo da moramo da pobedimo stereotipe i budemo sasvim drugačiji kako bi na pravi način obežili jubilej“, ističe Leka Dedivanović, Business Development Director i dodaje: „Naš zadatak je bio da ispričamo priču o dve decenije uspeha. To smo uradili kroz priču o rastu, razvoju, partnerstvu, neprolaznim vrednostima i zajednički postignutom uspehu. Želeli smo da prikažemo banku iz jednog sasvim drugog ugla. Ovo je jedna od kampanja kojom smo pokazali svoj kvalitet i potencijal i želeli smo da je predstavimo stručnoj javnosti u Rovinju“.\nZa realizaciju su korišćeni svi tradicionalni mediji, ali i netipični način oglašavanja kao što je brendiranje najveće fontane u Podgorici. Jubilej, 20 godina postojanja i uspešnog poslovanja Komercijalne Banke Budva proslavljen je velikom rodjendanskom proslavom na kojoj je fondacija „Rastimo zajedno“ nagradila je najtaletovanije učenike crnogorskih osnovnih škola.\n„Ljudi su često suočeni sa najrazličitijim strahovima, bili oni racionalni ili iracionalni. Odmah smo znali da moramo da uradimo nešto nesvakidašnje kako bi privukli pažnju ciljne javnosti“, kaže Sandra Vujović, copywriter u agenciji McCann Podgorica i dodaje: „Iracionalni strahovi, odnosno fobije, su nam, svojom raznolikošću i bizarnošću, odmah privukle pažnju i dovele nas do ideje: sa platnim karticama možemo pobediti sve novčane fobije. Odlučili smo da sva ova zapažanja iskoristima u kampanji, ali na jedinstven način, vezujući ih za lokalne stereotipe i humor“.\nZa kratko vreme kampanja je izazvala veliku pažnju javnosti. Reklama koja se poigrava sa različitim fobijama postala je hit na društvenim mrežama, a na internetu je porasla pretraga različitih vrsta fobija.\nTekst objavio: UrednikDatum: 13.09.2014, 00:00 16.01.2017\nBalCannesHURAMcCannMcCann GrupaMcCann PodgoricaWeekend 2014Weekend Media Festival


Biomasom do smanjenja deficita | EurActiv Srbija\nBiomasom do smanjenja deficita\nObjavljeno : 19.06.2012.\t Tweet\nJugoistočna Evropa zavisi od uvoza fosilnih goriva, kojima je siromašna, a nedostatak struje već je potencijalna prepreka o kojoj razmišljaju investitori prilikom izbora zemlje. Na Forumu finansiranja energetike Balkana 19. juna stručnjaci su poručili da deo odgovora na te probleme leži u ulaganju u obnovljive izvore energije, kojima region obiluje. Predsednik Izvršnog odbora Erste banke Slavko Carić rekao je da bi Srbija, razvojem biomase, mogla da postane neto izvoznik energije i znatno smanji troškove za uvoz fosilnih goriva, koji čine najveći deo deficita. Na konferenciji je, međutim, istaknuto da će ugalj sigurno ostati značajan energent u koji će se ulagati. Istog dana na skupu u Privrednoj komori Srbije generalni direktor Elektroprivrede Srbije Dragomir Marković ukazao je na velike probleme srpske elektroprivrede - prosečna starost elektrana je 39 godina, a nema novca za obnovu kapaciteta.\n"Srbija može (od biomase) da proizvede 4,3 miliona tona ekvivalenata sirove nafte, a uvozi dva miliona tona koje idu u rafinerije", rekao je Carić. To znači da bi Srbija uz ulaganja mogla da postane energetski nezavisna, da izvozi energiju i da smanji novac koji troši na uvoz nafte i gasa.\nNa skupu koji je organizovala agencija Intelidžent investment in imerdžing markets (Intelligent Investment in Emerging Markets) iz Londona povela se rasprava o tome da li je ulaganje u obnovljive izvore energije isplativo. Jedan od učesnika iz bankarskog sektora ocenio je da ulaganja nisu isplativa jer tehnilogija još nije dovoljno pouzdana. Carić se, međutim, nije složio sa tim i naveo je da je u tehnologije potrebno ulagati da bi se razvile.\nCarićevoj tvrdnji ide u prilog ocena stručnjaka za energetiku Aleksandra Kovačevića da je cela jugoistočna Evropa, koja uključuje i Tursku, siromašna fosilnim gorivima a bogata obnovljivim izvorima. "To se pokazalo i 20-ih, 30-ih, 50-ih i 60-ih godina. Tek 70-ih je otkriven lignit lošeg kvaliteta" koji se koristi u regionu, kazao je on.\nOn je naveo da je region bogat raznovrsnim obnovljivim izvorima. U većini zemalja nivo padavina je visok, prinos biomase veliki, a geografski položaj garantuje dosta sunčanih dana. To, prema rečima Kovačevića, omogućava regionu da odigra važnu ulogu u snabdevanju Evrope raznovrsnim izvorima energije.\nUprkos tome, potencijalni nedostatak struje u regionu već se posmatra kao problem u krugovima investitora. "To smo videli u januaru 2012. godine, tokom hladnog vremena nije bilo dovoljno energije", rekao je on i dodao da su pogoni zatvarani a ljudi nisu imali posla.\nDeo problema leži i u neostatku odluka koje bi donele investicije. Takvih odluka iz krugova vlasti nije bilo u prethodne dve do tri decenije, pa su i postrojenja stara u proseku toliko. "Neke stvari su se dešavale, ali bez volje onih koji odlučuju", kazao je Kovačević.\nSada je, po njegovim rečima, kucnuo čas kada bi takve odluke mogle da se donesu. Između ostalog, prošlo je dosta vremena, infrastruktura je neophodna za dalje integracije, a vlade su pod pritiskom da nešto učine - zbog pristupanja EU, ali i visoke nezaposlenosti i stanja privrede,\nKostis Stambolis iz grčkog Instituta za energetiku u Jugoistočnoj Evropi rekao je da je region zavisan od uvoza nafte i gasa, da nije dovoljno razvijeno snabdevanje iz drugačijih izvora energije.\nInstitut je investicije u energetiku 12 zemalja regiona za period od 2010. do 2020. procenio na 240 milijardi evra, od čega će trećina otići na Tursku. U potrebne investicije Stambolis je ubrojao dodatne proizvodne kapacitete, ali i hitnu zamenu starih neefikasnih elektrana. Prema njegovim rečima, na kapacitete na ugalj će i dalje odlaziti veliki deo novca.\nNa forumu, na kojem učestvuju domaći i strani stručnjaci, predstavnici ministarstava energetike i ekonomije zemalja regiona, preduzeća i banaka, predstavnici banaka su razmenili mišljenja o uslovima za ulaganja.\nOni nisu postigli saglasnost u pogledu veličine projekata koja je pogodna za finansiranje, jer to zavisi od banke do banke, ali i od potencijala same zemlje.\nTako bi Erste banka u Srbiji i drugim zemljama bivše Jugoslavije bila spremna da uloži do 10 miliona evra u projekte obnovljivih izvora. Na nivou cele austrijske Erste grupe taj prag je viši - do 100 miliona evra, dok bi izuzetak mogle da budu Češka i Austrija, koje imaju bolji rejting u tom pogledu i lako pronalaze investitore, pa bi se Erste možda upustio i u višemilionski projekat. I dok je stav dela banaka da je ulaganje u male projekte jednostavnije, Geršon Koen (Gershon Coen) iz britanske Lojds banke (Lloyds) ocenio je da su ulaganja u male projekte neefikasna, osim u slučaju da su standardizovani i da se radi niz takvih projekata.\nEvropska investiciona banka je, prema rečima njenog predstavnika u Srbiji Andreasa Beikosa, sprcijalizovana za velike projekte. Za male projekte do 25 miliona evra EIB nudi finansiranje oreko banaka kroz kreditne linije, pri čemu EIB daje sredstva za polovinu investicije.\nSvi su se složili u oceni da je za ulaganja potrebna liberalizacija tržišta, kao i dobro investiciono okruženje. Kao povoljne okolnosti za ulaganje navedeno je da će tražnja samo rasti, kao i cena.\nIstog dana na skupu o ulozi elektroprivrede u reindustrijalizaciji Srbije, generalni direktor Elektroprivrede Srbije (EPS) Dragomir Marković je ukazao na probleme koji muče ovaj sektor - starost elektrana i niska cena koja onemogućava ulaganja.\nStudija Svetske banke je, kako je naveo, pokazala da struja u Srbiji treba da poskupi 40 do 80% u naredne tri do četiri godine. On je naveo da je struja u Srbiji najjeftinija u regionu i da se EPS suočava sa velikim problemima, posebno u realizaciji neophodnih investicija.\nPrema njegovim rečima, prosek starosti elektrana u Srbiji je 39 godina, zbog čega se može desiti da za nekoliko godina država ostane bez neophodnih količina električne energije ukoliko se ne bude na vreme ulagalo u obnovu kapaciteta. Marković je rekao da je od 2000. do 2005. godine godišnji prosek ulaganja bio oko 200 miliona evra, a da je posle toga dostizao i cifru od 500 miliona, ali da je taj novac bio dovoljan samo za održavanje dok za investicije treba još toliko novca godišnje.


Karadžiću privremeno dopušteni videopozivi sa porodicom - Detektor\n28. Maja 2020.14:22\nRadovan Karadžić. Izvor: MICT\n“U nedjelju sam razgovarao sa Karadžićem i rekao mi je da su mu saopštene upute Pritvorske jedinice na koji način će moći ostvariti videopozive. Dozvoljen mu je jedan videopoziv sedmično, najduže do 15 minuta sa neposrednim članom porodice”, kaže Robinson.\n“Smatram da bi trebalo istražiti privremeno rješenje koje omogućava videokomunikaciju na ograničenoj osnovi, s ograničenjima koja su potrebna da bi se smanjila mogućnost emitiranja komunikacija dok se ne donese trajnije rješenje”, saopšteno je tada u odluci Agiusa.\n“Osim rizika da videopozivi budu snimljeni i/ili prenošeni uživo, samo nadgledanje videopoziva u Pritvorskoj jedinici UN-a može biti obavljeno sa snimka i tek nakon završetka poziva. To očigledno ograničava mogućnost Pritvorske jedinice da pravovremeno interveniše u slučaju da pritvorenik odluči da koristi sistem u druge svrhe osim onih za koje je namijenjen”, navodi Elias u svom podnesku.


boredpanda.com - Blic\nVat Rog Kun je, poznatiji kao "Beli Hram", nekonvencionalni budistički hram u Čijang Raiju na Tajlandu.\nPoznati holandski plivač i olimpijski pobednik Martin van der Vejden preplivao je 163 kilometra za 55 sati kako bi prikupio novac za istraživanje raka.\nManekenka Mara Martin nedavno je prošetala modnom pistom u Majamiju sa petomesečnom bebom. A, to definitivno nije bila obična modna revija.\nPored supruga i dvoje dece, uz Bruk Elington iz Teksasa tokom porođaja kod kuće, bio je i njen verni četvoronožni prijatelj Rendžer rase korgi.\nKada vam je najmiliji ozbiljno bolestan, najmanje što očekujete od svog okruženja, ali i nadređenih na poslu, jeste razumevanje, što Kristal Rejnolds Fišer iz Mičigena nije doživela.\nPablo Eskobar ili "kralj kokaina", došao je iz siromašne poljoprivredne kolumbijske porodice, a sa 35 godina postao je jedan od najbogatijih ljudi na svetu. Uprkos svom poreklu, Eskobar je postao vođa kartela koji je bio odgovoran za oko 80 posto globalnog kokainskog tržišta.Zbog porekla novca, teško je proceniti njegovu tačnu vrednost, ali se veruje da je ona iznosila čak 30 milijardi dolara. Sredinom 1980-ih procenjuje se da je Eskobarov kartel nedeljno zarađivao 420 miliona dolara, što bi godišnje iznosilo oko 22 milijarde. Do kraja 1980-te godine isporučivao je 80 posto svetskog kokaina, a u SAD se u tom periodu svakodnevno krijumčarilo oko 15 tona kokaina, piše "Independent".


Opservatorija: U vazdušnom udaru u istočnoj Siriji ubijeni borci Islamske države i civili\nMapa: Deir Ezor u Siriji\nU vazdušnom udaru ubijeno je najmanje 54 ljudi, uključujući borce Islamske države i 28 civila u istočnoj sirijskoj proinciji Deir Ezor, javili su posmatrači iz organizacije za zaštitu ljudskih prava.\nSirijska opservatorija za ljudska prava, stacionirana u Britaniji, javila je da je u napadu izvedenom kasno u četvrtak pogođena fabrika leda u blizini iračke granice, u oblasti koju kontroliše grupa Islamska država i u koju su se sklonile desetine civila.\nPosmatrači kažu da nije odmah bilo jasno da li su avioni koji si izveli napad irački, ili pripadaju članicama koalicije koju predvode SAD i koja se bori protiv IS-a.\nSirijska državna agencija SANA optužila je koaliciju koju predvode SAD za vazdušni udar, javivši da je 30 ljudi ubijeno, dok su mnogi ranjeni.\nAgencija Reuters javlja da je koalicija predvođena SAD saopštila da je ona, ili njeni partneri, "možda izvela napade u blizini" oblasti u kojoj se, prema tvrdnjama Opservatorije, dogodilo ubistvo ljudi.\nKoalicija je izvodila napade protiv Islamske države u toj oblasti u prošlosti, podržavajući borce predvođene Kurdima u borbi protiv ekstremističkih grupa. Irački borbeni avioni takođe su nedavno izvodili napade u istočnoj Siriji.\nIslamska država izgubila je kontrolu nad većinom teritorija koje je držala u Siriji, ali je zadržala neke džepove, uključujući i Deir Ezor.


Svi projekti, Osnaživanje branitelja i braniteljki ljudskih prava\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / O NAMA / Projekti / Svi projekti / Osnaživanje branitelja i braniteljki ljudskih ... /\nLjudi: Isidora Stakić\nProjekat teži osnaživanju branitelja i braniteljki ljudskih prava da uz što više samopouzdanja obavljaju svoj posao i aktivnosti; da se zalažu za usklađivanje postojećeg zakonodavstva sa međunarodnim standardima o ljudskim pravima; kao i da se razvije mehanizam ranog upozoravanja za prijavljivanje povreda prava i pritisaka. Projekat će uključiti i odnositi se na različite kategorije branitelja i braniteljki ljudskih prava (žene braniteljke, branitelji I branitelje koji se bave pitanjem suočavanja sa prošlošću, oni koji štite prava LGBT populacije, koji se bave zaštitom životne sredine i drugi)).\nPoslednjih godina brantelji i braniteljke ljudskih prava u Srbiji doživljavaju sve veći broj sistematskih napada s namerom da se njihov glas ućutka. Dok je Srbija razvila pravni okvir za zaštitu slobode okupljanja, udruživanja i izražavanja, u praksi je identifikovan alarmantni nivo uznemiravanja, verbalnog i fizičkog nasilja, pretnji smrću, kampanja mržnje i govora mržnje prema braniteljima i braniteljkama ljudskih prava.\nProjektne aktivnosti obuhvataju izradu godišnjih izveštaja o sprovođenju politika i pravnih okvira za zaštitu branitelja ljudskih prava u Srbiji. Izveštaj će objediniti relevantne informacije, pružajući neophodne i lako dostupne podatke koji dalje mogu da se iskoriste kao smernice za izradu objektivnih međunarodnih izveštaja o praćenju stanja u okviru relevantne oblasti.\nTokom projekta predviđena je izrada i razvijanje baze podataka u cilju podizanja svesti javnosti o kršenjima ljudskih prava u zemlji. Ova ažurirana baza podataka sa relevantnim informacijama o kršenjima prava aktivista i aktivistkinja biće prva takve vrste u regionu, jer će se kroz nju identifikovati slučajevi kršenja prava aktivista i pritisaka na njih. To će naknadno dati bazu podataka za nacionalne i međunarodne izveštaje, a i poslužiti za podsticanje na akcije zagovaranja, promene zakonodavstva i javnih politika, zasnovano na prikupljenim dokazima.\nJedan deo projekta će biti posvećen obučavanju branitelja i braniteljki ljudskih prava o načelima aktivizma i njihovim pravima, kao i njihovoj bezbednosti, a obuke će se održavati u različitim delovima Srbije. Obučeni lokalni branitelji i braniteljke ljudskih prava, organizacije civilnog društva i aktivisti će moći efikasnije da prijavljuju slučajeve povreda ljudskih prava, blagovremeno reaguju na njih, kao i da budu deo šeme podgrantiranja koja će biti objavljena u drugoj godini projekta (2021.).\nTrajanje projekta:Januar 2020 - Decembar 2022.\nDonator:Delegacija Evropske unije (Evropski instrument za demokratiju i ljudska prava (EIDHR))


Direktor poslovnog razvoja kompanije Elicio prenosi iskustva iz Belgije - OIE\nDirektor poslovnog razvoja kompanije Elicio Emmanuel Van Vyve učesnik je konferencije OIE Srbija 2021 koja će se održati 15. septembra 2021. godine u hotelu Metropol Palace u Beogradu. Gospodin Vyve će preneti iskustva iz Belgije i sa ostalim panelistima razgovarati o mogućnostima i preprekama za razvoj novih projekata u oblasti obnovljive energije u Srbiji i regionu.\nEmmanuel Van Vyve je započeo karijeru 1997. godine kao procesni inženjer u kompaniji FABRICOM gde je bio zadužen za dizajn postrojenja za dobijanje energije iz otpada. Ubrzo se pridružio SITA grupi, kao projektni inženjer i učestvovao je u izgradnji prvog centra za sortiranje u regiji Brisela 1999. godine, kao i u modernizaciji fabrika koje od otpada dobijaju energiju u Liježu i Briselu.\nKao projekt menadžer, 2002. godine pridružio se kompaniji SUEZ, matičnoj kompaniji SITA grupe. Poslat je u Englesku gde je 5 godina upravljao različitim infrastrukturnim projektima iz oblasti tretmana vode u domaćinstvima, i u razvojnoj fazi i u fazi izgradnje. Projekti su razvijani u okviru javno-privatnih partnerstava.\nU Belgiju se vraća 2010. godine i pridružuje se kompaniji TRACTABEL, inženjerskoj podružnici GDF SUEZ grupe, sada ENGIE. Nakon dve godine, postaje menadžer proizvoda za „termički obnovljivi“ segment koji obuhvata aktivnosti koje se odnose na biomasu, koncentrisanu solarnu i geotermalnu energiju. Predvodi tim inženjera u Belgiji i inostranstvu, definiše razvojnu strategiju i njenu primenu. Pre tri godine, preuzeo je odgovornost nad kompletnim portfoliom projekata u izgradnji, uključujući vetroparkove u Belgiji, Mauritaniji i Gruziji. Nakon godinu dana koje je proveo kao menadžer poslovnog razvoja u segmentu obnovljive energije, 2019. godine preuzima odgovornost nad novim delom koji obuhvata vodonik, skladište baterija i solarni fotonaponski segment i pozicionira TRACTABEL kao lidera u ovoj oblasti.\nOve godine pridružuje se kompaniji ELICIO kao direktor poslovnog razvoja zadužen za razvoj novih obnovljivih projekata, posebno onih iz oblasti vetra, na tri glavna tržišta: u Belgiji, Francuskoj i Srbiji. Zajedno sa celokupnim menadžmentom, doprinosi strategiji održivog rasta grupe, uključujući nove oblasti, poput Španije. Završio je Katolički univerzitet Luven gde je 1997. godine stekao zvanje mastera mašinstva.


Novi svetski rekord u pretvaranju sunčeve svetlosti u električnu energiju |\nNovi svetski rekord u pretvaranju sunčeve svetlosti u električnu energiju\n18. maj 2016. god.\nAustralijski tim je postavio novi rekord „izvlačenja“ onoliko električne energije koliko je moguće od direktne, neusmerene sunčeve svetlosti preko novih solarnih ćelija. Inženjeri sa Univerziteta u Novom Južnom Velsu (University of New South Wales – UNSW) ostvarili su efikasnost pretvaranja sunčeve svetlosti u električnu energiju od 34,5 odsto, što je bliže nego ikada teoretskoj granici takvog sistema.\nDoktor Mark Keevers i profesor Martin Green sa UNSW postavili su rekord sa 28 cm² četvoročvornim mini-modulom ugrađenim u prizmu. Ova nova konfiguracija dozvoljava sunčevim zracima da se podele u četiri grupe, tako da veća količina energije može da se izdvoji iz svakog snopa.\nIsti tim postigao je još veći nivo efikasnosti pre nekoliko godina korišćenjem ogledalnih koncentratora koji su bili u stanju da pretvore 40 odsto dolazne sunčeve svetlosti u električnu energiju. Međutim, ovaj novi rekord je postignut bez upotrebe koncentratora.\n„Ono što je zapanjujuće je što se ovaj nivo efikasnosti nije očekivao još dugi niz godina“, rekao je Green, pozivajući se na nemačku studiju u kojoj je postavljen cilj postizanja efikasnosti od 35 odsto do 2050. godine.\nTim ne očekuje da će njegova konfiguracija ćelija pronaći svoj put ka upotrebi na krovovima kuća ili preduzeća, makar ne u skorije vreme, jer su skuplje za proizvodnju. Grupa radi na tome da smanji njihovu kompleksnost i da ih načini jeftinijim za proizvodnju i vidi im svetlu budućnost na solarnim tornjevima koji koriste koncentrisana ogledala.\nU međuvremenu, povećanje efikasnosti se takođe ogleda i u razvoju organskih solarnih ćelija koje su jeftinije i fleksibilnije. Dug je put, iako je kao najnoviji rekord, postavljen u februaru, za organske fotonaponske module bio 13,2 odsto efikasnosti.\nIzvor: www.gradjevinarstvo.rs i www.gizmag.com\n6. maja 2021., 06:16\nPrognoza - 6. maja 2021.\nPrognoza - 7. maja 2021.\nČetvorodnevna obuka krajnjih korisnika ISEM-a u Novom Sadu


Vesti online / Sport / Košarka / Pero Antić počeo pripreme u sa makedonskim klubom\nPero Antić, na prvog treningu u novoj sezoni\nTokom proslave osvajanja titule sa Crvenom zvezdom on je izbegao da odgovori na pitanje da li je u crveno-belom odigrao svoj poslednji meč, odloživši priču o tome za neko buduće vreme.\nOve nedelje, njegov neizrečeni odgovor naslutio se u Makedoniji, gde je Antić ponovo istrčao na teren.\nNekadašnji NBA igrač i trostruki osvajač Evrolige počeo je pripreme u Košarkaškom klubu Gostivar, u kom je jedan od akcionara.\nAntić se odazvao na prozivku trenera Marjana Srbinovskog i prihvatio poziv da učestvuje u radu sa ekipom najgledanijeg makedonskog kluba u prošloj sezoni.\nAntić je makedonsku klupsku košarku napustio pre 18 godina, kada je na poziv Dragana Šakote prešao iz Rabotničkog u AEK, gde je i stekao prvu afirmaciju.\nŠOUTAJM Pero zapalio "delije": Toreador i "ole"


Prijedlog da građani podignu i do 30% iz Trusta | Info-ks.net\n13.11.2020 u 22:08\nProcenat u zavisnosti od iznosa Prijedlog da građani podignu i do 30% iz Trusta\nPrema izmjenama Komisije za budžet, kroz Zakon o ekonomskom oporavku stvorena je mogućnost da građani Kosova povuku i do 30 odsto sredstava iz Trust-a. Međutim, kako piše Koha, prijedlog nije naišao na podršku ove Komisije, ali je ujedno prosljeđen drugim komisijama.\nVeć nekoliko mjeseci građani Kosova čekaju na usvajanje Zakona o ekonomskom oporavku koji bi im omogućio da sa svojih računa u Trust-u podignu novac i prije nego što je to uslovima definisano.\nPrema Nacrtu ovog zakona sačinjenom s ciljem pružanja pomoći zbog nastalih ekonomskih posljedica usled pandemije koronavirusa, nakon usvajanja, građani bi mogli da sa svojih računa podignu do 10 odsto ušteđevine.\nMeđutim, kako javlja Koha, na osnovu izvještaja sa izmjenama ovog nacrta zakona, pominje se mogućnost povlačenja 30 odsto štednje, u zavisnosti od ukupnog iznosa ušteđevine.\nU amandmanu Komisije za budžet i finansije, koji je prosljeđen i drugim komisijama, u ovom zakonu se dodaje da građani koji imaju manji iznos ušteđevine na računima, mogu da podignu veći procenat ukupne ušteđevine, javlja Koha.\nOni koji imaju ušteđevinu koja prelazi iznos od 40.000 eura u ovom slučaju, mogli bi da podignu 10 odsto. Građane sa ušteđevinom između 30.000-39.999 sledovalo bi 15 odsto štednje, a one sa ušteđevinom između 20.000-29.999, 20 odsto.\nGrađani koji na svojim računima imaju između 10.000 i 19.999 mogli bi da podignu 25 odsto ušteđevine, dok bi one koji posjeduju na računima ispod 10.000 sledovalo 30 odsto od ukupne ušteđevine.\nTakav prijedlog iznio je poslanik iz Demokratske partije Kosova, Bekim Haxhiu, međutim on nije dobio podršku funkcionalnog odbora, javlja ovaj medij.\nOve prijedloge Komisija za budžet i transfere prosljedila je i drugim komisijama – Komisiji za zakonodavstvo, mandate, imunitet, pravilnik skupštine i nadgledanje Agencije protiv korupcije, Komisiji za evropske integracije i Komisiji za prava i interese zajednica i povratak.\nFond za penzijsku štednju trenutno ima oko 690.000 osiguranika koji na svojim računima zbirno imaju više od 2 milijarde eura.\nNacrt zakona o ekonomskom oporavku vrijedan 385 miliona eura, odobrila je Vlada Kosova 22. jula ove godine.\nMeđutim ovaj zakon nije izglasan u prvih šest čitanja, ali jeste u sedmom, sredinom oktobra. Prije dva dana ovaj Nacrt zakona našao se ponovo pred poslanicima, ali nije izglasan zbog nedostatka kvoruma.\nTrustFond za penzijsku štednjuEkonomski oporavak


Srbija dobija 86 miliona evra bespovratne pomoći EU | EurActiv Serbia\nSrbija dobija 86 miliona evra bespovratne pomoći EU\nPredstavnici Srbije i Evropske unije potpisali su 23. aprila u Beogradu finansijski sporazum za drugi deo Akcionog IPA programa za 2020. godinu o bespovratnoj pomoći od 86 miliona evra.\nJoksimović je rekla da je sporazum za prvi deo paketa IPA 2020 potpisan u maju 2020. i da je tada u grantu bilo 70,2 miliona evra.\n"Danas smo potpisali sporazum o 86 miliona evra bespovratne pomoći, granta, kojim zaokružujemo ukupan iznos od 156,26 miliona za 2020. godinu", kazala je Joksimović.\nOna je navela da je od tih 86 miliona evra, 45,5 miliona namenjeno sektoru zaštite životne sredine i ostvarivanju ciljeva Zelenog dogovora, konkretno, izgradnji sistema za prečišćavanje otpadnih voda u Čačku, Loznici i Sokobanji.\nDevet miliona evra namenjeno je sektoru energetike, sa fokusom na energetsku efikasnost, navela je Joksinović.\nTa sredstva će biti usmerena na ulaganje u obnovu i modernizaciju javnih objekata u Beogradu i drugim lokalnim samoupravama, pre svega radi smanjenja emisije štetnih gasova, dodala je.\nNa podršku za unapređenje konkurentnosti otići će 17 miliona evra, a taj deo se tiče lokalnog ekonomskog razvoja i uključuje podršku nerazvijenim i manje razvijenim opštinama u Srbiji, rekla je Joksimović.\nOd 86 miliona evra, navela je Joksimović, 1,5 miliona evra namenjeno je za podršku poboljšanja pristupačnosti javnih objekata za ljude sa invaliditetom i slabom pokretljivošću.\n"Beskrajno hvala, kako ljudima u Evropskoj komisiji, tako i građanima EU što su to dali Srbiji. Reč je o sredstvima koja se namenski troše, za programe i projekte strukturalnog tipa, od razvoja i napretka našeg obrazovanja, preduzetništva, inovacionih mogućnosti, preko napretka u oblasti vladavine prava do energetike i zelene agende, odnosno zaštite životne sredine", rekao je Vučić.\nVučić je rekao da "nije zadovoljan" naporima koje je Srbija ulagala u oblasti vladavine prava, ali da se "u poslednjih 25 dana stvari menjaju", dodajući da će Srbija "u budućnosti morati mnogo toga da promeni".\n"Moraćemo brže da krenemo u reforme akcizne politike i u sektoru energetike, kada to završimo bićemo pripremljeni za otvaranje određenih klastera (u pristupnim pregovorima sa EU)", kazao je Vučić.\nOn je podsetio da je EU najveći donator i najveći investitor u Srbiji, i da je 65,8% trgovinske razmene Srbije sa Unijom.\nOn je ukazao na činjenicu da je reč o konkretnim projektima i dodao da se pristupanje Uniji "dešava svakog dana kroz reformsku politiku".\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varheji naveo je, u snimljenoj poruci, da donacija od 86 miliona evra predstavlja "jasno izražavanje posvećenosti" Unije Srbiji.\n"EU stoji uz Srbiju od samog početka pandemije korona virusa. Kada je izbila pandemija, naš fokus je bio na trenutnim potrebama, na pomoći jačanju zdravstenog sistema. Dostavili smo Srbiji milione maski, respiratore, obezbedili smo 140 trijažnih kontejnera, podržavamo zdravstveni sektor Srbije već 20 godina", rekao je Varheji.\nOn je kazao da je EU "zahvalna Srbiji" što je podelila vakcine regionu, nakon što je obezbedila dovoljnu količinu za svoje građane.\n"Sada mi pokazujemo da nam je stalo do Srbije i do celog Zapadnog Balkana. Želimo da vidimo da Srbija brže napreduje na evropskom putu. Znam da srpska vlada radi veoma naporno da bi to ostvarila. Spremni smo da pomognemo Srbiji da brže napreduje ka EU. Vaša i budućnost celog regiona je Evropska unija", naveo je Varheji.


Blic\t25.02.2012 09:05\nIzjava Abu Muhameda el-Adnanija, portparola Islamske države Iraka povezane s Al Kaidom, stigla je u trenutku kada Bagdad i međunarodna zajednica strahuju za budućnost zemlje i sposobnost vlasti da zaštite građane posle povlačenja poslednjih američkih vojnika u decembru.\nU polučasovnoj audio izjavi, postavljenoj na ekstremističkom veb sajtu, el-Adnani je upozorio na predstojeće "sukobe i rat protiv podlaca", kako je nazvao šiite.\n"Rat sunita i šiita je religijski rat, sveti rat za veru. On je se ne može izbeći", rekao je on, a prenosi agencija AP.\nIrački ogranak Al Kaide preuzeo je odgovornost za niz napada širom Iraka, u kojima je juče ubijeno više od 55 ljudi.\nIslamska država Irak saopštila je, u poruci postavljenoj na ekstremističkim vebsajtovima, da su napadi, čija su meta bile iračke snage bezbednosti i vladini službenici, izvedeni iz odmazde "zbog kampanje ubijanja i mučenja sunitskih muškaraca i žena u zatvorima u Bagdadu i drugde".\nU nizu eksplozija automobila bombi i oružanih napada u Bagdadu i 11 drugih iračkih gradova ubijeno je 55, a ranjeno 225 ljudi.


Tag / Milorad Veljović / Vesti online\nMilorad Veljović Vučićev savetnik za bezbednost\nBivši direktor policije Milorad Veljović imenovan je za savetnika predsednika Republike Srbije za bezbednost, objavljeno je u Službenom glasniku.\n10:19 >> 12:58\nblic.rs, Vestionline, Tanjug 0 komentara\nSmenjeni Veljović postavljen za Vučićevog savetnika\nDirektor policije Milorad Veljović danas (31. decembar) je smenjen. Vlada Srbije je na današnjoj sednici za vršioca dužnosti direktora policije postavila Vladimira Rebića.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović najavio je da će do kraja godine biti doneta odluka o otpuštanju između 1.300 i 1.400 zaposlenih u MUP, kao i da će predložiti Vladi da...\nNavodne smene u policiji\nDok u javnosti traju brojne spekulacije o smenama u policiji, oglasio se i Policijski sindikat Srbije sa saopštenjem u kome demantuje medijske navode. Saopštenje prenosimo u celosti.\nSrbija i Mađarska zajedno protiv ilegalnih migranata\nDirektori srpske i mađarske policije Milorad Veljović i Karolj Pap dogovorili su Segedinu zajedničke mere protiv ilegalne migracije u okviru kojih će od iduće nedelje zajedničke mobilne patrole...\nEK: Prištino, spreči ilegalnu imigraciju Albanaca s Kosova!\nEvropska komisija je pozvala vlasti u Prištini da nadzorom granica i hitnim merama spreče nagle masovne, ilegalne odlaske kosovskih Albanaca u Evropsku uniju, saopštili su predstavnici za štampu...\nMilo Đukanović šef narko-kralju\nPodgorički dnevnik "DAN" obelodanio je dokumenta srpske BIA o tome kako je crnogorski biznismen Branislav - Brano Mićunović svojevremeno sa čelnikom srpske kriminalističke policije Rodoljubom...\nSmene u beogradskoj policiji zbog Beka\nMinistar unutrašnjih poslova u Vladi Srbije Nebojša Stefanović izjavio je da prema njegovim saznanjima beogradska policija još uvek nema jasnu sliku o tome ko je pucao na biznismena Milana Beka i...


VIŠKOVIĆ: Pozivam građane da ne nasjedaju na priču kako treba jurišati na policiju RS | Banjaluka.net\nVIŠKOVIĆ: Pozivam građane da ne nasjedaju na priču kako treba jurišati na policiju RS\n– Moj fokus rada u narednom periodu biće usmjeren na to da što prije dođemo do većih investicija u energetskom sektoru i putnoj infrastrukturi. Tu, prije svega, mislim na raspisivanje javnog poziva za izbor izvođača za izgradnju hidroelektrana “Dabar” i “Buk Bijela” i nastavak izgradnje auto-puta od Doboja, preko Vukosavlja, Brčkog i Bijeljine prema Rači. To je ono na čemu ću insistirati, jer samo takvim aktivnostima možemo napraviti boljitak za sve nas u Republici Srpskoj koja će se pokazati kao mjesto poželjno za život, a ne da ljudi napuštaju ove prostore – istakao je Višković u intervjuu Srni.\n– Za ove proizvodne objekte imamo obezbijeđena finansijska sredstva, a nije nam problem ni kreditno zaduženje jer ima kreditora koji se utrkuju da finansiraju njihovu izgradnju sa grejs periodom koliko traje gradnja, tako da bi te kredite počeli vraćati kada počne proizvodnja. Taj proizvod je ekološki čist, “zelena energija” i nema nijedne prepreke za njegov plasman na evropsko tržište – istakao je Višković.\nSa druge strane, kaže premijer Srpske, svaki taj energetski projekat trebalo bi da zaposli nekoliko stotina radnika sa prosječnom platom koja je veća od prosjeka u nekim drugim djelatnostima.\n– Takvu priliku ne smijemo da propustimo, jer realni sektor treba da oživimo. Na taj način zaustavićemo i odlazak naših ljudi, dati im radna mjesta i solidna primanja. Ti ljudi će svojim radom da stvaraju proizvod koji treba cijeloj Evropi, a sirovina je nepresušna jer Drina teče i teče – rekao je Višković.\n– Imamo sve dozvole za izgradnju elektrane kapaciteta 93,5 megavata, koja je u potpunosti u granicama Republike Srpske i nećemo zavisiti od bilo koga. O njenoj gradnji i sudbini odlučuje samostalno Srpska. Gradićemo elektranu u datom kapacitetu u granicama i nadležnosti Republike Srpske i nadam se da će teneder za ponuđače biti raspisan polovinom ove godine – istakao je Višković.\n– Uz te brze ceste, izgradnjom dijela auto-puta od Doboja prema Rači, mi bi zaokružili kompletnu Republiku Srpsku sa stanovišta putne infrastrukture – rekao je premijer Srpske.\n– Razlika je mala u izgradnji brze ceste i auto-puta, gledajući finansijsku stranu, ali imamo drugi problem – putarine koje se ne naplaćuju na brzim cestama što mnoge odvlači na stranu da i na ovim dionicima treba graditi auto-puteve. To su stvari za ozbiljne analize i nadam se da ćemo brzo doći do studija izvodljivosti gdje će struka reći šta je opravdanije, ali ja sam mišljenja da u ovom momentu bar u istočnom dijelu Republike naše potrebe mogu zadovoljiti brze ceste – pojasnio je Višković.\n– Svake godine moramo rješavati jednu po jednu dionicu i otklanjati probleme, jer kad bi riješili taj problem od Broda na Drini do Tjentišta mi bi trasu puta od Foče do Trebinja napravili više nego pristojnom za saobraćaj – istakao je Višković.\n– Siguran sam da ni činjenica da je vlast u Republici Srpskoj formirana u rekordnom roku, mjesec, dva nakon izbora, ne odgovara nekim centrima moći. Sve institucije Srpske normalno funkcionišu, što nije slučaj sa FBiH i nivoom BiH, i naravno da to mnogima ne odgovara – istakao je Višković.\nOn je naglasio da je prioritet ne samo Vlade, već i cijele Republike Srpske da se sačuvaju njene institucije i da se nastavi sa ekonomskim razvojem kako bi što prije dostigli rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) i stigli do svog cilja koji je već ranije promovisan a to je da početkom iduće godine prosječna plata bude 1.000 KM, a rast BDP-a veći od četiri odsto.\n– Da bi to postigli moramo krenuti u investicione cikluse i zaposliti našu operativu i naše ljude, jer samo investicijama možemo postići napredak. Sve mjere koje su kreirane kroz ekspoze i kroz ekonomske politike idu u pravcu jačanja Republike Srpske, njenih institucija i stvaranja uslova za bolji život građana – istakao je Višković u intervjuu Srni.\n– Mene i Vladu interesuje da naša strateška preduzeća postanu preduzeća koja će donositi dodatna sredstva u Budžet, a ne da budu na nuli ili čak u minusu. Rukovodstva tih preduzeća štitiće samo rezultati rada a nikakva stranačka pripadnost i oni koji budu imali rezultate ne treba da brinu – rekao je Višković.\n– Kada Vlada da saglasnost na te mjere, ponovo ćemo im dati neki razuman rok, a to neće biti ni godinu, dvije, tri, već mnogo manje kako bi utvrdili da li je njima zaista cilj da poprave stanja u tim preduzećima ili su prijedlog pravili samo zbog prijedloga. Mora se uvesti red u sva javna preduzeća da bi Republika Srpska mogla da ide naprijed u ekonomskom smislu, jer država nije nepresušni izvor novca pa da se tek tako “krpe rupe” nečijeg nerada – poručio je Višković.\n– Dio smo istog tima i ova vlada na čijem sam čelu jeste vlada kontinuiteta i sve ono što je dobro radio prethodni kabinet nastavićemo i mi, a ono što treba popravljati – popravljaćemo. Pred nama ima dosta posla i uradićemo sve da ostvarimo rezultate – rekao je Višković.\n– Moje mišljenje je da dan kada je počela NATO agresija i prva bombardovanja Republike Srpske treba uzeti kao datum obilježavanja tog teškog zločina koji je počinjen nad srpskim narodom i našom Republikom. Inicijativa SRNE će imati podršku i Vlade i mene lično, jer je to odlična ideja, a i sam bio sudionik tih dešavanja na Han Pijesku.\nNažalost, i dan danas veliki broj našeg naroda trpi ogromne posljedice NATO bombardovanja, sve više ljudi i djece je oboljelo od najtežih bolesti i najmanje što možemo učiniti jeste da obilježimo taj dan – rekao je Višković.\n– Republika Srpska ima svoj stav kada je riječ o NATO integracijama i on je svima poznat, a imamo i Rezoluciju o vojnoj neutralnosti koja je usvojena u Narodnoj skupštini. Uprkos činjenici da je pola BiH protiv NATO integracija, ipak se lobira da se BiH uključi u NATO. To je razlog više da počnemo da obilježavamo dan kada je počela NATO agresija na Srpsku, kada je ovaj nedužni malobrojni narod bio izložen bombama sa osiromašenim uranijumom i neviđenom zločinu. Naše rane su još svježe, teško da će ikada zacijeliti i one ne mogu biti izbrisane iz sjećanja tek tako, jednom gumicom – poručio je premijer Srpske.\n– Svaki građanin Republike Srpske mora učiniti sve da sačuvamo Republiku i njene institucije a to možemo samo kada smo jedinstveni i ujedinjeni na tom putu. Mi smo u Republici Srpskoj zaštićeni svojom teritorijom i ona je garant našeg bitisanja i zato 9. januar treba da bude upisan crvenim slovom u naše kalendare i da se slavi narednih stotinu i više godina – rekao je Višković.\n– Pozivam građane da ne nasjednu na priču da treba jurišati na policiju Republike Srpske. Mnogi su već zaboravili da smo 2006. godine vodili tešku borbu za njeno očuvanje, što smo uz veliki napor i uspjeli. Sada nam se iz političkog Sarajeva ponovo pokušava servirati priča o potrebi stvaranja `zajedničke policije BiH` i ukidanju policije Republike Srpske. Čak i jedan član Predsjedništva BiH nam šalje poruku da treba ukinuti policiju Srpske, a mi mu možemo samo poručiti da niko neće ukinuti našu policiju, prije ćemo mi ukinuti Predsjedništvo BiH nego oni policiju Republike Srpske – istakao je Višković.\n– Iz svih tih iskušenja treba da izaćemo jači i jedinstveniji i da 9. januar svake godine obilježavamo još ljepše, svečanije i veličanstvenije – poručio je u intervjuu Srni predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković.


Upoznajte pokretače Telekoma Srbija: Startap Shtreber | mts Tvoj svet\nUpoznajte pokretače Telekoma Srbija: Startap Shtreber\nStartap Shtreber, preduzetnički tim koji je dobio podsticaj u okviru programa mts startap ubrzanje, razvija interaktivnu obrazovnu platformu za lakše savladavanje gradiva od petog do osmog razreda osnovne škole.\nShtreber nastoji da unapredi obrazovni sadržaj u digitalnom okruženju, u kojem deca danas dobrim delom odrastaju. Kako bi pronašli najbolje rešenje, udružili su snage sa profesorima iz cele Srbije, sakupili su nastavne lekcije i pretvorili ih u gradivo prilagođeno učenju putem digitalnih platfomi.\nPreduzetnici iz tima Shtreber su naši pokretači koji su uočili poslovnu priliku u domenu obrazovanja, nastojeći da pokrenu pozitivnu promenu u toj oblasti i tako olakšaju učenicima savladavanje nastavnog gradiva.\n„Pevačica“ donosi priču o uspehu i intrigama\nTelekom Srbija ekranizuje poslednje Mihićevo delo