BITKA NA MARICI - BIGportal.ba\n14 Marta, 2020 14 Marta, 2020 0361\nSUOČAVANJE S NOVOM MIGRANTSKOM KRIZOM\nNajnovija migrantska kriza izazvana je, u najmanju ruku bizarnom, odlukom predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana da kazni Evropsku uniju zbog svađe s Rusijom. To što je odlučio da „izbeglice“, odnosno migrante pretvori u oružje govori mnogo više o samom fenomenu modernih „izbeglica“, nego o Erdoganu\nIstorija ima tendenciju da se ponavlja: prvi put kao tragedija, drugi put kao farsa – govorio je Hegel. Danas, suočeni s novom migrantskom krizom u Evropi, imamo još jedan dokaz za istinitost ove misli velikog nemačkog filozofa. Marička bitka iz 1371. godine, u kojoj su turski osvajači teško porazili srpsku vojsku predvođenu kraljem Vukašinom Mrnjavčevićem i njegovim bratom despotom Uglješom, bila je tragedija. Poraz hrišćana na Marici, suštinski sudbonosniji od predstojećeg boja na Kosovu, otvorio je put za prodor Osmanlija dublje u Evropu koji je kulminirao opsadom Beča 1683. godine. Sadašnja „bitka“ na Marici između, s jedne strane, grčkih snaga bezbednosti i, s druge strane, armije migranata i oružanih snaga Turske, iako ima podjednako sudbonosni potencijal kao i ona iz 14. veka, može se posmatrati kao farsa i to iz više razloga. Najpre jer Erdoganova manija veličine i trud da preuzme auru velikog „sultana“, i čoveka koji će politikom neoosmanizma Tursku vratiti na veliku evropsku i svetsku scenu, zbog njegovog konstantnog udaranja u zidove, pre izaziva podsmeh nego poštovanje. Farsa je, po definiciji, vulgarna komedija jeftinog i grubog humora, a upravo je takav komad u kojem ovih dana glumi Erdogan s hiljadama statista beskrupulozno naguranih u prve linije fronta na granici Evropske unije.\nNesmotrenom politikom prema Siriji ponovo je udario glavom u zid: zahvaljujući podršci terorističkim grupama koje sirijska armija i rusko vazduhoplovstvo satiru u Idlibu, Erdogan je bes javnosti zbog značajnih gubitaka u redovima regularne turske vojske morao da preusmeri sa sebe na protivnika slabijeg od Rusije kojeg bi napao. A ko je bolja meta od Evropske unije prema kojoj većina građana Turske gaji krajnje ambivalentna osećanja što redovno osciliraju od ljubavi do mržnje, i koja se u svojoj novijoj istoriji nije nalazila u težoj i kompleksnijoj situaciji od ove koju proživljava u poslednjih skoro deset godina, situacije koju je predsednik Francuske Emanuel Makron opisao kao hod po ivici ambisa.\nMIGRANTI KAO NOVI JANJIČARI Do Erdoganove odluke da, kako Ankara to predstavlja, otvori svoje granice za odlazak migranata ka Evropi, a u stvari da „armiju“ nesrećnih žrtava zapadnjačkog neokolonijalizma i imperijalizma gurne u bitku na granici EU, pre svega Grčke, došlo je usled frustracije „sultana“ zbog sasvim opravdanog i razumnog odbijanja NATO-a (u čemu je Grčka imala najznačajniju ulogu) da mu vojno pritekne u pomoć kako bi se iščupao iz debakla koji su borci pod njegovom kontrolom doživeli u Idlibu spram sirijskih i ruskih snaga.\nErdoganov pokušaj osvete Briselu, Monsu, Parizu, Berlinu, Atini preko armije migranata doveo je do toga da se na malom geografskom prostoru, na tromeđi Grčke, Bugarske i Turske, duž reke Marice, jedne naspram drugih na suparničkim pozicijama nalaze policijske i vojne snage tri NATO članice, s migrantima u sredini. Dok snage Grčke i Bugarske migrantima ne dozvoljavaju da pređu granicu, vojska i policija Turske ne samo da im ne daju da odstupe nego pokušavaju da im upotrebom (zasad) nesmrtonosnih sredstava poput suzavca koji ispaljuju na svoje „NATO saveznike“ omoguće proboj kordona. Pozicija u koju je Erdogan doveo migrante podseća na scenu iz filma „Neprijatelj pred vratima“ o bici za Staljingrad, u kojoj politički komesari gotovo goloruke sovjetske vojnike teraju da jurišaju na nacistička mitraljeska gnezda, a potom otvaraju vatru na one koji pod kišom nemačkih metaka pokušavaju da se povlače.\nSituacija je toliko sumanuta da Turci pokušavaju i da borbenim vozilima probiju žičanu ogradu i naprave prolaz kroz koji bi se reka migranata izlila na teritoriju Grčke. Vrhunac ironije je što je, po pisanju grčkih medija, vozila koja koristi za rušenje ograde Turska dobila između maja i avgusta prošle godine kroz program finansiran od strane EU namenjen poboljšanju kontrole granice i sprečavanju migranata u ilegalnim prelascima.\nOskrnavljena Crkva Svetog Đorđa u selu Morija na ostrvu Lezbos\nIZBEGLIŠTVO, ILI HIDŽRA Dok se za prethodni migrantski talas, koji je kulminirao 2015. ulaskom u Evropu više od milion i trista hiljada migranata za samo godinu dana, moglo tvrditi, uprkos ozbiljnim indicijama da se ne radi o izbeglicama u doslovnom smislu te reči, da predstavlja organsku i spontanu posledicu događaja kao što je građanski rat u Siriji, za sadašnju pretnju je jasno da je prvorazredni politički projekat.\nZapadni establišment i mediji glavnog toka, ali i domaći aktivisti trudili su se sve do juče da javnost ubede da su migranti koji su preplavili Evropu u protekloj deceniji u stvari siroti ljudi koji beže od rata, žrtve diktatora Asada i koji u potpunosti zaslužuju sve što im bogati Zapad može pružiti, te da svako protivljenje njihovom dolasku, prolasku ili ostanku ne predstavlja samo sebičluk i nedostatak elementarne solidarnosti nego je i jasna manifestacija iskonskog zla oličenog u rasizmu. Domaći prosvetljeni kosmopoliti iz mentalnog kruga dvojke nas tako podsećaju na reke srpskih izbeglica iz devedesetih godina prošlog veka (iako su ih se oni sami mahom gadili) i ističu da su i mnogi od njih otišli put zapadnih zemalja. Te naše izbeglice su, međutim, izbeglice bile samo dok su se nalazile na teritoriji Srbije, jer su se tu sklonile od ratnih užasa koji su razarali njihov zavičaj, a po odlasku u Kanadu ili bilo koju drugu zapadnu zemlju postali su imigranti. Još veća razlika je u tome što nije poznat nijedan slučaj da su srpske izbeglice bilo koju granicu prešle ilegalno, a kamoli da su skrnavile neki verski objekat u zemlji domaćinu, što su u brojnim slučajevima činile ove „izbeglice“ koje iz Turske pokušavaju da se domognu Zapadne Evrope, poslednji put 2. marta na grčkom ostrvu Lezbos.\nProblematičan je bio i demografski sastav „izbeglica“ iz prošlodecenijskog migratornog talasa. Umesto da predstavljaju demografski presek društva iz kojeg dolaze, ili da se u najvećoj meri radi o najranjivijim pripadnicima društva kao što su žene, deca i stari, ovde se mahom radilo o muškarcima u najboljim godinama. Prema podacima „Eurostata“, među tražiocima azila u EU u 2018. godini muškarci su činili 72 odsto kod uzrasta od 14 do 17 godina i 70 odsto kod uzrasta od 18 do 34 godine, a 79 odsto tražilaca azila bilo je mlađe od 35 godina. Prema podacima „Pju riserč centra“, u 2015. godini muškarci starosti od 18 do 34 godine činili su 42 odsto svih migranata, dok su žene te dobi činile svega 11 procenata. Polna „neravnopravnost“ u migrantskoj populaciji bila je tolika da je i načelno skroz politički korektan „Politiko“ 2016. pisao: „Po zvaničnim statistikama neproporcionalan broj ovih migranata su mladi, nevenčani, muškarci. U stvari, odnos polova među migrantima je toliko jednostran – govorimo o odnosu koji je gori nego u Kini – da bi oni mogli radikalno da promene polnu ravnotežu u evropskim zemljama. (…) Ova neuravnoteženost možda i ne deluje zabrinjavajuće, ali jeste.“\nAmerički Centar za istraživanje imigracija objavio je novembra prošle godine istraživanje o mogućoj povezanosti migranata s terorizmom, a u kojem se ističe da je nemoguće proceniti koliko je zločinaca i terorista ušlo u Evropu u okviru migrantskog talasa, ali da je u periodu od 2014. do 2018. identifikovano njih 104, od čega ih je 28 uspešno izvršilo terorističke napade usmrtivši 170 i ranivši 878 ljudi. U istraživanju Grupe za proučavanje međunarodne bezbednosti sa Univerziteta u Granadi iz oktobra 2019. ističe se da priliv azilanata, uglavnom mladih muškaraca islamske veroispovesti, predstavlja ozbiljnu pretnju po bezbednost u Evropi i da ti migranti iako nisu već indoktrinirani i uključeni u neku terorističku organizaciju predstavljaju idealan plen za regrutaciju.\nUkazuje na to da se u prošlom talasu migracija nije radilo ni o kakvim izbeglicama nego o projektu za zamenu stanovništva u Evropi, razaranje evropskog identiteta i stvaranje nove radničke klase, upozoravao je mađarski premijer Viktor Orban, kojeg leve snage zbog toga optužuju za rasizam: „Ovu invaziju pokrenuli su, s jedne strane, trgovci ljudima, i sa druge aktivisti koji podržavaju sve što urušava nacionalne države. Zapadni svetonazor i aktivistička mreža najbolje su predstavljeni u liku Džordža Soroša.“ Najveći „filantrop“ na svetu na ovo je odgovorio potvrdom svojih namera: „On zaštitu granica smatra ciljem, a izbeglice preprekom, a mi smatramo zaštitu izbeglica ciljem, a nacionalne granice preprekom.“\nDa se sada ne radi o izbeglicama iz ratom zahvaćenih područja nego o armiji u nečijoj službi, ukazuje činjenica da je, kako je izvestila američka agencija „Asošijeted pres“, tokom prošle nedelje grčka policija uhapsila 268 ilegalnih migranata među kojima je bilo svega četiri posto Sirijaca, a najviše Avganistanaca, Pakistanaca i Bangladešana. S druge strane, od oko četiri miliona migranata, koliko ih trenutno ima u Turskoj po podacima UNHCR-a, njih nešto više od tri i po miliona su Sirijci.\nUpravo zbog toga što je jasno da sadašnje „izbeglice“ koje iz Turske pokušavaju da se probiju do Zapadne Evrope predstavljaju političku (da ne kažemo vojnu) alatku ovoga puta ne u rukama Džordža Soroša i kapitalističkog establišmenta nego turskog „sultana“ Erdogana, Evropska unija odlučila je da svoju politiku zaokrene za 180 stepeni i od otvorenih vrata za izbeglice dođe do potpunog zatvaranja granica. Opet se oglasio i neizbežni Džordž Soroš koji u migrantima više ne vidi „cilj“ za koji se bori, već oruđe svog drugog neprijatelja – predsednika Rusije Vladimira Putina. Sa stranica „Fajnenšel tajmsa“, Soroš sada Putina optužuje za izazivanje humanitarne krize, koja „nije samo nusproizvod strategije ruskog predsednika u Siriji već je jedan od njegovih glavnih ciljeva“.\nDodatna dezinfekcija javnih prostora u Banjaluci\nDevenport brani Novaka: Ima dvoje djece kod kuće


“Selaković je moj dobar prijatelj. Vi ste mlad, veoma uspešan političar u životu Srbije. Imate čvrstu volju i iskren stav za dalji razvoj našeg čeličnog prijateljstva. To sam osetio kada sam ugostio vašu delegaciju, kada smo razmenili mišljenje i učvrstili prijateljstvo. Dobro smo se upoznali i postavili dobar radni odnos i odlučio sam da na osnovu toga posetim Srbiju”, rekao je Vang.\n“Naša strana veoma ceni tradicionalno prijateljstvo. Prijateljstvo koje je izdržalo iskušenja i promene na međunarodnoj sceni”, rekao je Vang.\nDodao je da je tradicionalno prijateljstvo Srbije i Kine obnovljeno pod snažnim rukovodstvom predsednika Vučića i Sija.\n“Kina će uvek biti partner Srbije. Cilj mog dolaska je da se nađe održivi put za duboku stratešku razmenu sa Srbijom i da podignemo nivo naše saradnje”, poručio je Vang.\n“Izuzetno mi je zadovoljstvo što imamo priliku da vas ugostim u našoj prestonici, gde niste prvi put, ali jeste prvi put kao šef delegacije i ministar spoljnih poslova u isto vreme”, rekao je Selaković na početku sastanka.\nIstakao je da je zvanična poseta Vanga Beogradu odlična prilika za razmenu mišljenja i stavova o pitanjima od obostranog interesa zemalja koje vezuje čelično prijateljstvo.\nSelaković je ukazao da se odnosi Srbije i Kine, uprkos svim problemima koje je u svetu stvorila pandemija koronavirusa, neometano razvijaju, a dve države su, i pored pandemije, uspele da održe nivo razmene poseta na visokom nivou.\n“Srbija se ponosi svojim odnosima sa Kinom, kojima poseban zamajac daje lični odnos veoma iskrenog bliskog prijateljstva između predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Kine Si Đinpinga. Naša želja je, i nadamo se da će, uprkos odlaganjima do kojih je došlo zbog pandemije, ubrzo doći do realizacije posete kineskog predsednika Srbiji”, poručio je Selaković.\nKineski ministar spoljnih poslova sastaće se danas i sa predsednikom Srbije Aleksndrom Vučićem, a juče je, po dolasku u Beograd, razgovarao sa premijerkom Anom Brnabić i predsednikom parlamenta Ivicom Dačićem.\nVang Ji će do sutra posetiti nekoliko evropskih zemalja, pored Srbije, i Grčku, Albaniju i Italiju.\nŠarma pozvao nacije da podrže nacrt sporazuma\nSiti se revanširao PSŽ-u, Lajpcig držao čas fudbala (VIDEO)


Kipar preuzeo šestomesečno predsedavanje EU | MEĐUNARODNI RADIO SRBIJA Skip to main content\nYou are hereNaslovna » Kipar preuzeo šestomesečno predsedavanje EU Kipar preuzeo šestomesečno predsedavanje EU Uto, 03/07/2012 - 16:09 -- MRS\nKipar, koji je 1. jula preuzeo predsedavanje Evropskom unijom od Danske, obavezao se da će se zalagati za bolju, efikasniju i solidarniju EU. Kao i zemlje pre njega, Kipar će raditi na otvorenim pitanjima u Uniji, među kojima su ekonomska kriza, zajednička poljoprivredna politika, pitanje emigranata i proces proširenja. Kiparski predsednik Dimitris Hristofijas smatra da je njegova zemlja pruzela mesto predsedavajućeg u vreme krize koja je najveća pretnja svemu što su ljudi Evrope stvorili napornim radom i odricanjem. Najvažniji zadatak Unije u narednom periodu biće usvajanje sporazuma o finansijskom okviru za period od 2014. do 2020. kojim će biti postavljene osnove za godišnje budžete. U međuvremenu su neki evropski mediji izrazili sumnju u sposobnost Kipra da se suoči sa ozbiljnim problemima koji su pred EU, jer je Nikozija, neposredno pred početak predsedavanja, zatražila pomoć iz evropskih fondova. Ipak, Evropska komisija i države EU su izrazile uverenje da Kipar može da deluje samostalno, pošteno i da efikasno rešava sve probleme u narednih šest meseci. Zvanična Nikozija je tako postala peta u nizu evropskih prestonica koje su shvatile da same ne mogu da izađu na kraj s finansijskom krizom. Kipar je zatražio 10 milijardi evra pomoći, uglavnom da popuni rupe u državnoj kasi i pomogne domaćim bankama. Kako navode analitičari, kiparski finansijski problemi su posledica direktne izloženosti grčkoj krizi, odnosno posebno bliskih veza koje postoje između dve zemlje. Međutim, Kipar neće biti samo prva zemlja predsedavajuća koja je zatražila finansijsku pomoć, već i jedina podeljena zemlja EU. Iako je formalno 2004. godine ceo Kipar pristupio EU, faktički to važi samo za južni, grčki deo. Kako podsećaju mediji, severni deo zemlje je od 1974. godine pod okupacijom turskih trupa. Republiku Severni Kipar priznaje samo Turska, koja s druge strane, ne priznaje Republiku Kipar. To ima i direktni uticaj na predsedavanje, kako se navodi, jer je Ankara, koja pregovara o pristupanju EU, najavila šestomesečni bojkot svih zasedanja Saveta ministara koja se tiču Turske.\nS druge strane, Srbija i Zapadni Balkan mnogo očekuju od kiparskog predsedavanja Unijom. Cilj Beograda je da do kraja godine od Brisela dobije datum za početak pregovora o članstvu u EU, ali do tada mora da ispuni preostali uslov koji podrazumeva dalju normalizaciju odnosa s Prištinom. S obzirom na najave, Nikozija će sigurno nastojati da se, tokom njenog predsedavanja, pitanje početka pregovora sa Srbijom nađe na dnevnom redu Evropskog saveta. Iako se odluke u Evropskom savetu donose jednoglasno, za Srbiju je veoma važna i povoljna činjenica da Kipar nije priznao nezavisnost Kosova. U svakom slučaju, sledi interesantnih šest meseci kiparskog vođenja Unije, do januara kada će tu funkciju predati Irskoj.


U Bosni i Hercegovini jutros se saobraća po suhom kolovozu uz umjerenu frekvenciju vozila.\nPojačan intenzitet saobraćaja tokom dana očekuje se na lokalnim izletištima, kao i na graničnim prijelazima.\nDanas se održava i 6. biciklijada Stazama rijeke Une na dionici magistralnog puta M-5 Dubovsko-Ripač. Za vrijeme biciklijade, vozila će saobraćati usporeno u smjeru kretanja učesnika.\nPojačan je promet vozila na izlazu iz BiH na graničnim prijelazima: Doljani, Gabela Polje, Izačić i Prisika, kao i na ulazu u BiH na graničnom prelazu Bosanski Brod.\nNa ostalim graničnim prijelazima trenutna zadržavanja nisu duža od 30 minuta. Iz sigurnosnih razloga obustavljen je saobraćaj za teretna vozila i autobuse na saobraćajnicama prema i od mosta GP Brčko-Gunja.


Ministarstvo i fond će pomoći paljanski Dom zdravlja | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Ministarstvo i fond će pomoći paljanski Dom zdravlja\nMinistarstvo i fond će pomoći paljanski Dom zdravlja\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Slobodan Stanić rekao je danas da socijalna zaštita na Palama funkcioniše u skladu sa Zakonom na najbolji mogući način i da će resorno ministarstvo i Fond zdravstvene zaštite pomoći paljanski Dom zdravlja.\n“Fond zdravstvenog osiguranja za Dom zdravlja Pale izdvaja 2.100.000 KM i trudićemo se da se ta sredstva u narednom periodu povećaju”, rekao je Stanić nakon sastanka sa rukovodstvom opštine Pale, Doma zdravlja i Centra za socijalni rad.\nŠto se tiče zdravstvene zaštite na Palama, Stanić je rekao da je u toj oblasti zaustavljen negativan trend.\nOn je dodao da se i na terenu moraju preduzeti mjere da se novac troši racionalno i da se plate dovedu u racionalne okvire, što je u paljanskom Domu zdravlja i učinjeno.\nStanić je rekao da je tokom sastanka bilo riječi i o dodatnim sredstvima za ovu zzdravstvenu ustanovu, kao i obezbjeđenju zdravstvene zaštite na Jahorini.\n“U zimskom periodu, ako se želi da Jahorina bude motor razvoja, mora se obezbijediti zdravstvena zaštita na licu mjesta, u šta se trebaju uključiti i hotelijeri kako bi gosti otišli zadovoljni sa olimpijske ljepotice i ponovo se vratili”, istakao je Stanić.\nPomoćnik direktora Doma zdravlje Pale Predrag Blagojević istakao je da je gorući problem nabavka sanitetskog vozila.\nBlagojević je naglasio, kada je riječ o problemu zdravstvene zaštite na Jahorini, da bi i oni koji zarađuju od Jahorine trebalo da se uključe u smislu donatorskih sredstava da pomognu kupovinu bar jednog sanitetskog vozila.\n“Ukazali smo na mjere koje smo preduzeli s ciljem smanjenja troškova i zaustavljanja finansijskog propadanja Doma zdravlje Pale”, rekao je on i dodao da su dugovanja ove zdravstvene institucije oko milion KM.\nOn je naveo da je Stanić obećao da će Dom zdravlja Pale ući u Program energetske efikasnosti.\nBlagojević je istakao da je jedan od problema i nedostatak pedijatra, jer su u proteklom periodu umrla tri ljekara i sada je kao prelazno rješenje sklopljen sporazum sa Bolnicom Kasindo da dolazi njihov pedijatar dok ne bude zaposlen novi.\nNačelnik opštine Pale Miodrag Kovačević istakao je da je na sastanku sa ministrom Stanićem bilo riječi o svim problemima kada je riječ o zdravstvenoj zaštiti na ovom području i konstatovano da se oni zajednički moraju rješavati.\nKovačević je istakao da je opština Pale za ovu godinu povećala izdvajanja za Dom zdravlja sa prošlogodišnjih 15.000 KM na 30.000 KM i da će se truditi da ta sredstva svake godine budu veća.\nOn je dodao da je tokom sastanka izrazio bojazan da bi vraćanje domova zdravlja u nadležnost opština dodatno opteretilo lokalne budžete i dovelo opštine u nepovoljnu situaciju.\n“Kada je riječ o Centru za socijalni rad, opština redovno izvršava svoje obaveze za kućnu njegu i tu nema problema”, rekao je Kovačević.\nPrethodni članakRuske kompanije kupile imovinu RAOP-a\nNaredni članakPD “Glasinac” – Počela izgradnja planinarskog doma


GOS Metalaca - Vesti\nJUGOALAT već tri meseca bez struje zbog duga\nDatum kreiranja: 24 januar 2017\nJoš je neizvesno da li će i kada ponovo biti pokrenuta proizvodnja u "Jugoalatu", preduzeću koje je nekada bilo poznato po proizvodnji preciznih i specijalnih alata. Naime, već tri meseca ovoj fabrici je isklјučena struja zbog dugovanja.\nPredsednik Samostalnog sindikata metalaca Novog Sada Novak Vasić kaže za Novosti da se "Jugoalat" našao u ozbilјnim problemima još sa uvođenjem sankcija, a epilog je bio stečaj, koji je pokrenut 2010. godine.\nPlan reorganizacije preduzeća je usvojen krajem avgusta 2013, a početkom decembra podnet je zahtev za uvođenje ponovnog stečaja, jer se plan reorganizacije nije sproveo.\nPrivredni sud je u aprilu 2014. pokrenuo prethodni stečajni postupak. "Gotovo sam siguran da će i ovih tridesetak radnika, koji trenutno nešto rade, ostati bez posla, tim pre što se nijedna od lanjskih pompeznih najava o pokretanju mašina nije ostvarila. Na kraju zadesilo ih je i isklјučenje struje. Voleo bih da se varam", navodi Vasić.\nVasić navodi da malobrojni radnici tvrde da uporno pokušavaju da pokrenu proizvodnju agregatima, koji sami proizvode struju, ali bezuspešno.\nIz pogona "Jugoalata", kako je najavljeno pre pola godine, trebalo je da počnu da izlaze polјoprivredne mašine, a u planu je bilo i da se nađe posao za oko 180 radnika.\nRadnici fabrike "Petar Drapšin" dobili otpremnine\nProtekle nedelje 54 radnika fabrike "Petar Drapšin" (od ukupno 60-oro) dobilo je otpremnine kao tehnološki višak.\nTrenutno oko 30 radnika radi u fabrici putem ugovora o delu dok se očekuje uvođenje stečaja nakon što se, odlukom Agencije za privatizaciju, pre nekoliko meseci fabrika našla među 188 preduzeća u Srbiji na spisku za stečaj.\nPodsetimo, fabrika je prvi put stekla vlasnika u novembru 2004. godine, ali je Agencija za privatizaciju 2009. godine taj kupoprodajni ugovor raskinula.\n„Jugoalat” pokreće proizvodnju za dve nedelje\nDelove za hidrante, specijalne kuglaste ventile i delove specijalne namene za građevinsku i medicinsku industriju radnici „Jugoalata” počeće da prave za dve nedelje, a proizvod će se izvoziti u Austriju. Taj posao dogovaralo je rukovodstvo „Jugoalata” na jučerašnjem sastanku s proizvodnim direktorom firme MKE iz Hajdenrajhštajna iz Austrije Ilijom Petričićem. Firma MKE iz Austrije biće novi partner „Jugoalatu”, a u proizvodnju će uložiti 150.000 evra.\nOpširnije: „Jugoalat” pokreće proizvodnju za dve nedelje\nOdržani izbori u sindikatu metalaca grada Novog Sada i opština Bački Petrovac, Temerin, Žabalj i Sremski Karlovci\nDana 16.12.2014.godine, održani su izbori za predsednika odbora metalaca za grad Novi Sad i opštine Bački Petrovac, Temerin, Žabalj i Sr. Karlovci. Jednoglasnom odlukom, uz punu podršku za nastupajući rad u mandatnom periodu 2015-2020, dobio je dosadašnji predsednik Novak Vasić. Savez samostalnih sindikata mu želi dobar rad i mnoge pobede za prava radnika.\nU prethodnim nedeljama, okončani su izbori u sindikalnim organizacijama ovog odbora, a izabranim predsednicima želimo uspeh i što manje problema u radu.\nGostovanje Novaka Vasića na Kanalu 9, Tema emisije: Niko neće "Neobus"\nOdneta pomoć za Ljuboviju\nIzveštaj o radu Sindikata Metalaca za grad Novi Sad i opštinа\nAktivnosti Sindikata Metalaca grada Novog Sada i opština u 2012. godini\nOdržana je 12. sednica Gradskog odbora sindikata Metalaca grada Novog Sada i opština\nZaključen je kolektivni ugovor kod poslodavca ad "Mlinoservis", Novi Sad


Rolan Garos: Kostić prošla, Jović ispala u kvalifikacijama\nSrpska teniserka Natalija Kostić prošla je u 2. kolo kvalifikacija za Rolan Garos, dok je Jovana Jović završila učešće na turniru.\nKostićeva je sa 2:1 (6:2, 5:7, 6:3) savladala Bibianu Šruf iz Holandije, a u prvom setu je potpuno dominirala i protivnici dopustila samo dva gema. U drugom setu Holanđanka je imala prednost od 5:2, ali je Kostić izjednačila na 5:5, no Šruf novim brejkom osvaja taj dio igre. Čak pet brejkova je viđeno u trećem setu, a taj jedan više imala je srpska teniserka, koja će u narednom kolu igrati protiv Kagle Bujukakčaj iz Turske.\nU meču između Jovane Jović i Ankite Raine iz Indije viđeno je čak 15 brejkova, a na kraju je trijumfovala Indijka sa 2:1 (6:4, 4:6, 6:4) i u drugom kolu će igrati sa Kurumi Narom iz Japana. Olga Danilović svoj meč protiv Renate Zarazue iz Meksika.\nPrethodni članakDva košarkaša Andore pozitivna na virus korona, odgođena utakmica sa Valensijom\nNaredni članakMoguć ostanak Bejla u Totenhemu nakon isteka pozajmice\nLana Pudar u novom finalu\nBH sport 4/07/22 11:52 0\n(FOTO) U Ugandi za najboljeg na meču dobijete jogurt i veknu hljeba\nBašić pred Široki: “Žao mi je kolege jer se bori sa nemogućim”\nMarko Gajić: “Borac je jedan od najvećih klubova na ovim prostorima”


Od 1. januara elektronske građevinske dozvole | PC Press\nOd 1. januara elektronske građevinske dozvole\n16. decembar 2015. Aleksandra Šakić\nPotpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je danas da će od 1. janura u celoj Srbiji početi da se izdaju elektronske građevinske dozvole i da će taj sistem za korišćenje biti jednostavniji od fejsbuka.\n“Mi smo ovo uradili za teritoriju cele Srbije, nema delova zemlje gde se ovo neće primenjivati”, rekla je Mihajlović, koja je zajedno sa novinarima isprobala sistem za elektronske građevinske dozvole u Građevinskoj školi “Branko Žeželj”, navodeći da će uhodavanje trajati do marta.\n“Sigurno ćemo od marta početi u potpunosti da izdajemo elektronske građevinske dozvole”, rekla je Mihajlović.\nMihajlović je podsetila da se Srbija ove godine popela na Duing biznis listi Svetske banke o uslovima poslovanja za više od 30 mesta navodeći da je cilj da sledeće godine budemo među prvih 20 ili 30 zemalja, čemu će svakako doprineti elektronska građevinska dozvola.\nIzvršna direktorka NALED-a Violeta Jovanović je rekla da se softver još dorađuje i da je sistem urađen po iskustvima Makedonije, koja je reginalni lider po sistemima e-uprave zbog čega je na 12. mestu od 189 zemalja na listi Svetske banke po lakoći poslovanja.\nJovanović je rekla da će elektronsko izdavanje građevinskih dozvola doneti brojne koristi i uštede u vremenu i novcu i da smanji prostor za korupciju. Kako kaže, do kraja marta treba da se obuči oko 3.000 ljudi sa lokalnog i državnog nivoa.\nSistem će se nalaziti u Agenciji za privredne registre i pristupaće mu se preko sajtova APR, Ministarstva građevinarstva i sajtova lokalnih samouprava, kao i na sajtu www.građevinskedozvole.rs\nZahteve će moći da podnesu samo lica koja poseduju elektronski sertifikat.\nOmogućeno je praćenje toka rešavanja zahteva, podnosilac i institucije uključene u proceduru dobijaju e-mail obaveštenja o statusu predmeta.\n← TeliaSonera Norway i Huawei predstavili najbržu mrežu na svetu\nQNAP NAS TS-563: Mali profesionalac →\nOne thought on “Od 1. januara elektronske građevinske dozvole”\n15. January 2016. at 12:03\nNama stalno neko nesto daje i poklanja. Ima li sanse da mi to sami zaradimo, a ne da moljakamo okolo. Jos je tuznije sto smo mi cak i ponosni na to sto primamo poklone. Tuzno.


Vesti online / Vesti / Srbija / "Učešće Rusije nije tema za Haradinaja"\n- Nije to tema za njega, on može da govori o ratnim zločinima, ubijanju svedoka, narko kartelima, ali ne o međunarodnoj politici i suverenim državama - izjavio je Vulin, komentarišući Haradinajevu izjavu da ne želi Rusiju ni u kakvoj ulozi u dijalogu.\n- Nije na neosuđenom zločincu, koji spletom nesrećnih okolnosti i kršenjem međunarodnog prava vodi teritoriju pod privremenom upravom Ujedinjenih nacija, u skladu sa Rezolucijom 1244, da određuje šta će raditi članice UN, a posebno ne Ruska Federacija - dodao je Vulin.\n- Mislim da je bitno nastaviti sadašnju strukturu dijaloga u kojem posreduje EU, a za koji su, rekao bih, zainteresovane i SAD. Ne tražimo promenu forme dijaloga. Da budemo veoma jasni - ne želimo Rusiju u tom procesu. Rusija se već odavno povukla sa Balkana, nije nastavila da se interesuje za ovaj deo sveta, osim interesovanja da podržava status kvo, ili da sprečava članstvo zemalja u NATO - što smo i videli, ali nismo videli napore ka razvoju i pomirenju zemalja Balkana - naveo je Haradinaj.


Akcija"Gibraltar": Uhapšeno devet osoba ! – Kakanj-X\nAkcija"Gibraltar": Uhapšeno devet osoba !\nKako je saopćeno iz Tužilaštva, SIPA realizira hapšenje osumnjičenih za krivična djela organizovanog kriminala među kojima su direktor marketinške agencije S.V.R.S.A Neven Kulenović (1967.), zatim Belma Kulenović (1972.), Sanjin Kulenović (1970.), Lajla Torlak (1978.), Darko Aleksić (1965.), te osumnjičeni Ejub Kučuk (1973.) i Senad Zaimović (1964.) kao i visoki dužnosnici telekom kompanije “Eronet”, među kojima direktori Stipe Prlić (1958.) i Zoran Bakula (1964.).\nTužilaštvo BiH provodi intenzivnu istragu, u kojoj je ostvarena i međunarodna saradnja sa policijom i pravosuđem drugih zemalja, prvenstveno Republike Slovenije i Republike Hrvatske, na otkrivanju i dokumentiranju počinjenih kaznenih djela.\n“Bitno je istaći da su finansijskim malverzacijama koje su predmet istrage, budžet naše zemlje, a samim tim i svi građani, oštećeni za višemilionske iznose. Ova aktivnost pokazuje odlučnost Tužilaštva BiH i partnerskih institucija u borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije, radi uspostave vladavine prava u našoj zemlji, u procesu približavanja evropskim integracijama”, saopćili su iz Tužilaštva.


UEFA izabral 11 igrača koja su najprijatnija iznenađenja - SportABC\nHomeFudbalUEFA izabral 11 igrača koja su najprijatnija iznenađenja\n24.12.2018. 00:07 Milan Kovačić Fudbal Komentari isključeni za UEFA izabral 11 igrača koja su najprijatnija iznenađenja\nMeđu 11 igrača koje je UEFA izabrala i svrstala među najprijatnija iznenađenja ovosezonskog izdanja Lige šampiona, nema nijednog Srbina, iako je Crvena zvezda bila među 32 najbolja kluba na Starom kontinentu.\nKriterijum za najprijatnija iznenađenja bili su da igrač mora da ima 24 godine ili da bude mlađi, kao i da mu ova sezona bude debitantska u Ligi šampiona. UEFA je tolerisala i skromna iskustva u elitnom takmičenju…\nMeđu odabranima svoje mesto zauzeli su:\nOdiseas Vlahodimos, 24 godine (Benfika)\nMilan Škriniar, 23 godine (Inter Milano)\nMatijas de Ligt, 19 godina (Ajaks)\nEndi Robertson, 24 godine (Liverpul)\nFrenki de Jong, 21 godina (Ajaks)\nHusem Auar, 20 godina (Lion)\nArtur, 22 godine (Barselona)\nNikola Vlašić, 21 godina (CSKA)\nČengiz Under, 21 godina (Roma)\nHirving Lozano, 23 godine (PSV)\nDžadon Sančo, 18 (Dortmund)\nTotenhem demolirao Everton na Gudisonu\n30.05.2014. 14:54 sportABC Fudbal Komentari isključeni za Sušić: Ovog puta nećemo razočarati navijače u Sent Luisu\n[dropcap]SENT LUIS[/dropcap] Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine večeras će odigrati test utakmicu sa Obalom Slonovače u Sent Luisu, što će izabranicima …\nŠpanović: Trijumf u Cirihu san svakog atletičara\n29.08.2014. 00:25 sportABC Atletika Komentari isključeni za Španović: Trijumf u Cirihu san svakog atletičara\n[dropcap]CIRIH[/dropcap] Srpska rekorderka u skoku u dalj Ivana Španović rekla je poslije sjajnog nastupa na mitingu Dijamantske lige u Cirihu …


DVA aviona " Er Srbije" danas su vratila naše državljane iz Moskve i Dohe koji su zbog situacije sa virusom korona ostali na aerodromima !!!\nTrgovine i apoteke koje će raditi u Paraćinu u petak od 4 do 7 ujutru !!!\n09/04/2020\t6:40 pm\nSPISAK RADNJI koje će u Ćupriji RADITI u PETAK od 4 do 7 h ujutru !!!\n09/04/2020\t5:56 pm\nProdužena zabrana kretanja za vikend!!!\n09/04/2020\t5:36 pm\nSpisak prodavnica koje ce raditi u petak 10. aprila od 04-07 h za starije od 65 godina na teritoriji u Opštine Topola !!!\n09/04/2020\t4:22 pm\nSPISAK PRODAVNICA na teritoriji opštine Svilajnac koje će u petak 10. aprila biti otvorene 04-07 h za starije od 65 godina !!!\n09/04/2020\t3:35 pm\nDVA aviona “ Er Srbije“ danas su vratila naše državljane iz Moskve i Dohe koji su zbog situacije sa virusom korona ostali na aerodromima !!!\nDVA aviona “ Er Srbije“ danas su vratila naše državljane iz Moskve i Dohe koji su zbog situacije sa virusom korona ostali na aerodromima .\nUpravo je sleteo prvi avion sa srpskim državljanima koji je Vlada Srbije poslala kako bi ih vratili u domovinu, prenosi portal novosti.rs\nPo naredbi Vlade Republike Srbije, naša dva „Erbasa A320″ poletela su za Dohu i Moskvu kako bi vratila kući srpske državljane“, piše u objavi „Er Srbije“ na Tviteru.\nInače, na aerodromu u Dohi više od 40 Srba čeka na povratak kući. Oni su se u vreme zatvaranja granica i ukidanja saobraćaja našli u Aziji što turistički ili zbog posla, a ima i naših studenata.\nMnogi od ovih putnika zatražili su pomoć od ambasada i javnosti u Srbiji putem društvenih mreža. Vlada Republike Srbije je u međuvremenu napravila sajt „Tačka povratka“ na kome se nalazi formular za građane koji imaju problem da se vrate u Srbiju.\nNa sajtu se navodi da su granice Srbije u potpunosti zatvorene od 20. marta zbog suzbijanja pandemije korone virusa i pozivaju se građani koji su trenutno u inostrantvu da im se jave.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je da će biti veoma zahtevno da se obezbede dozvole za sletanje i da se u ovom trenutku izbave svi Srbi u inostranstvu.\nOn navodi da Vlada i Ministarstvo u dogovoru sa predsednikom evidentira ljude koji su negde „zarobljeni“, a prioriteti su deca, učenici, studenti, bolesni koji su se lečili u inostranstvu, ljudi koji su na službenim putovanjima, a na kraju turisti.\nU Srbiji je još sedam osoba preminulo od virusa korona !!!


Autentično tumačenje odredaba člana 1, 5. i 53. Zakona o eksproprijaciji\nAUTENTIČNO TUMAČENJE ODREDABA ČLANA 1, ČLANA 5. STAV 1. I ČLANA 53. ST. 1. I 2. ZAKONA O EKSPROPRIJACIJI ("SLUŽBENI GLASNIK RS", BR. 53/95, 23/01 - SUS, 20/09 I 55/13 - US)\nOdredba člana 1. Zakona o eksproprijaciji glasi:\n"Nepokretnosti se mogu eksproprisati ili se svojina na njima može ograničiti samo u javnom interesu utvrđenom na osnovu zakona, uz naknadu koja ne može biti niža od tržišne."\nOvu odredbu treba razumeti tako da se navedena zakonska odredba odnosi i primenjuje samo na nepokretnosti koje su eksproprisane ili je svojina na njima ograničena u postupku i na način koji je propisan Zakonom o eksproprijaciji, a u slučajevima kada je oduzimanje ili ograničenja prava na nepokretnosti izvršeno bez sprovedenog postupka eksproprijacije na iste se ne primenjuju odredbe Zakona o eksproprijaciji.\nOdredba člana 5. stav 1. Zakona o eksproprijaciji glasi:\n"Eksproprijacijom može da se ustanovi i službenost na nepokretnosti ili zakup na zemljištu na određeno vreme (nepotpuna eksproprijacija)."\nOvu odredbu treba razumeti tako da se navedena zakonska odredba odnosi i primenjuje samo na nepokretnosti u pogledu kojih postoji zasnivanje službenosti odlukom državnog organa u postupku i na način koji je propisan Zakonom o eksproprijaciji, a u slučajevima kada takav osnov ustanovljenja službenosti ne postoji na iste se ne primenjuju odredbe Zakona o eksproprijaciji.\nOdredbe člana 53. st. 1. i 2. Zakona o eksproprijaciji glase:\n"U slučaju ustanovljenja službenosti naknada se određuje u iznosu za koji je, usled ustanovljenja službenosti, smanjena tržišna vrednost zemljišta ili zgrada.\nNaknada iz stava 1. ovog člana određuje se po postupku za određivanje naknade propisanom ovim zakonom."\nOve odredbe treba razumeti tako da se naknada zbog smanjenja tržišne vrednosti zemljišta može odrediti samo kada je službenost zasnovana odlukom državnog organa, u postupku i na način koji je propisan Zakonom o eksproprijaciji, a u slučajevima kada je oduzimanje ili ograničenje prava na nepokretnosti izvršeno suprotno navedenom, ne primenjuju se odredbe Zakona o eksproprijaciji.


Poruka o grešci kada pokušate da izbrišete nalog za prodaju ili da kreirate novu listu izdvajanja, nakon što ste obrisali listu za izdvajanje u Microsoft Dynamics AX 2009: „izlazni nalog, [order_number], mora da se obradi prvo”\nNakon što izbrišete listu za izdvajanje koja je proknjižena za ulazne porudžbine u obrascu „Po listi registracija” u programu Microsoft Dynamics AX 2009, branje lista opcija nije dostupna. Pored toga, ako pokušate da kreirate novu listu izdvajanja ili ako pokušate da izbrišete ulazne porudžbine, dobijate sledeću poruku o grešci:\nIzlazni nalog, order_number, morate prvo da se obradi.\nDo ovog problema dolazi ako su informacije o licenci za na „Upravljanje magacinom sam” modul i modul „Magacin za upravljanje II” je prazno.\nDa proverite valjanost instalacije aplikacije hitni popravak, otvorite u SysHotfixManifest razredu u objektu drvo aplikacija (ali), a zatim proverite da li je tu metodu čije ime je isto kao KB članak broj instaliranih hitni popravak. Pored toga, ti mogu proveri pogođenih objekata ako pregledate datoteku KB967362.txt protiv objekte u na ali. Stoga, možete biti sigurni da objekti se menjaju i ispravno u SYP sloj ili sloj GLP.


Vučić završio posetu Kazahstanu: Otvorili smo mnoga vrata - 16.11.2016, Sputnik Srbija\nOtvaranjem ulice „Nikola Tesla“ u Astani, premijer Srbije Aleksandar Vučić završio je danas posetu Kazahstanu, tokom koje su, po oceni premijera, „otvorena... 16.11.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, kazahstan, aleksandar vučić\n12:03 16.11.2016 (Osveženo: 12:51 16.11.2016)\nTokom trodnevne radne posete, predsednik Vlade Srbije razgovarao je sa predsednikom Kazahstana Nursultanom Nazarbajevim, premijerom Bakitdžanom Abdirovičem Sagintajevim, te sa kazahstanskim poslovnim ljudima.\nDogovoreno je produbljivanje saradnje, posebno ekonomske. Dogovoreno je da Srbija učestvuje na izložbi „Ekspo 2017“ u Astani. U okviru Biznis foruma, na kojem je učestvovalo šezdesetak privrednika iz Srbije i 110 iz Kazahstana, sklopljeni su brojni poslovi i potpisan Sporazum o proizvodnji vatrogasnih vozila u Srbiji za Kazahstan.\nPotpisana je i Mapa puta za unapređenje saradnje dve zemlje za 2017. i 2018. godine, kao i Memorandum o međusobnom razumevanju u avio-saobraćaju.\n„Ovde u Kazahstanu smo otvorili brojna vrata, kod nama prijateljskog naroda, prijateljskog predsednika, prijateljskog premijera i prijateljske Vlade, za neke buduće poslove. Od toga da smo danas mogli da govorimo o vatrogasnim vozilima i ugovorima o nekoliko desetina miliona evra, do toga da, čini mi se, tek predstoji učvršćivanje te saradnje“, istakao je Vučić, sumirajući rezultate posete.\nPrema njegovim rečima, radi se o novom putu, koji je do sada bio nepoznat za Srbiju.\n„Iako smo se nekada ljutili što je bivši predsednik Hrvatske Stjepan Mesić uspostavljao brže i bolje odnose sa Kazahstanom, mi danas sve to nadoknađujemo i pokušavamo da uradimo ono što je najbolje za našu zemlju“, naglasio je premijer Srbije.\nVučić je istakao da nije lako, bez obzira na odlučnost kazahstanskog rukovodstva, da poštuje teritorijalni integritet i suverenitet Srbije.\n„Kada imate u vidu da je Bedžet Pacoli ovde gradio mnogo toga, da je prijatelj sa mnogim važnim ljudima u zemlji. Možete da mislite koliko je važno i koliko morate da se potrudite da biste tako značajan političko-privredni uticaj uspeli da smanjite i kažete da je jedno što neko privatno radi, ali da molimo da državu Srbiju poštujete. Oni pokazuju da poštuju državu Srbiju i da je vole. Mi smo zbog toga njima zahvalni“, rekao je Vučić.\nPremijer je kazao da je ekonomski aspekt od izuzetnog značaja za Srbiju, jer istok Evrope i Balkan postaju najbolje mesto za rast u Evropi.\n„To više nisu zemlje Zapadne Evrope, gde ne možete da imate rast preko dva odsto. To ne možete da očekujete od Italije, Francuske i svih ostalih zapadnoevropskih zemalja. Mi imamo tu šansu, ali i tako što smo uključili Kineze, Kazahstance, Ruse, Turke, Irance i sve druge.“\nZato je Srbiji stalo da otvori nova tržišta i privuče nove investitore i biznis zajednice, kazao je Vučić.\n„Po tom pitanju radimo veliki, dobar i važan posao za našu zemlju“, ocenio je premijer.\nOn je istakao da, bez obzira na sve teškoće i političku krizu u Evropi, Srbija ima dobre šanse i dogodine ide sa rastom preko tri odsto, što bi značilo da svi ljudi mogu da apsolutno kažu da osećaju pomake na bolje.\n„Sve što smo do sada radili bilo je nadoknađivanje propusta i rešavanje problema iz prošlosti“, podvukao je Vučić.\nOn je posebno ukazao na činjenicu da je velika stvar što je na kazahstanskoj televiziji, u udarnim vestima, posvećena velika pažnja Srbiji.\n„Ogromna stvar za našu zemlju je da bude tako predstavljena u vestima. Kada vas neko pusti više minuta u udarnim vestima i govori o vašoj zemlji, to je neprocenjivo za nas. To je važno zbog uticaja na Evroazijsku uniju, jer program vidi dobar deo Ruske federacije i turkinskih zemalja“, kazao je Vučić, dodajući da bi uspostavljanje novih letova značilo još bolje i bliže odnose.\nGovoreći o iskustvima koje možemo da naučimo od Astane i Kazahstana, Vučić je istakao da je važno da vidimo šta su disciplina, odgovornost, posvećenost i vera, šta znači kada se sanja veliko i visoko i kada se dobar deo toga ostvari.\n„Za to morate da imate nedvosmislenu viziju, vremena da to pretočite u delo i da verujete u to. Oni će i ove godine, uprkos teškoj situaciji, imajući u vidu da je cena nafte pala na 45 dolara po barelu, imati pozitivni rast od oko jedan odsto. Imali su godina kada su imali rast po deset odsto u zavisnosti od cene nafte“, dodao je Vučić.\nSrbija se, kako je naglasio, nalazi u Evropi i ne može da ima toliki rast, ali će ići preko tri odsto i to stabilno.\nBeograd Od Astane može da uči i napreduje.\n„Sve što nismo izgradili 18 godina, od Saveznog MUP-a, Generalštaba, Slavije, o čemu smo dugo pričali, konačno krećemo da radimo. Verujem da će i ’Bigzova‘ zgrada do kraja godine krenuti da se radi. Beograd dobija novo lice, potpuno drugačije“, istakao je Vučić.\n„Svakoga koga ste pitali od turista kazao je da je video ostatke ili ruševine od bombardovanja. Znamo i imaćemo spomenike, pamtićemo šta se dogodilo, ali hoćemo da naša zemlja bude bolja. Poruka Astane je: ’Dođite, mi se menjamo, mi napredujemo“, naglasio je premijer Srbije.\nVučić je, kao primer, naveo teatar u Astani, koji je nalik na one u Parizu i Moskvi.\n„Napravili su sve druge zgrade po ugledu na druge u svetu. Sve je napravljeno kako treba da izgleda najbolje u svetu. Šta je nama teško da vidimo što odlično izgleda i šta donosi novac i da isto radimo i pravimo“, rekao je Vučić.


Profesor – Milena Ilić – Fakultet savremenih umetnosti\nmail adresa: milena.ilic@fsu.edu.rs\nMilena Ilić je doktor ekonomskih nauka. Objavila je preko 60 naučnih radova iz oblasti ekonomije i organizacionih nauka u međunarodnim i domaćim naučnim časopisima, monografijama i zbornicima međunarodnog i nacionalnog značaja.\nUčestvovala je na brojnim konferencijama i simpozijumima u zemlji i inostranstvu. Citirana je u domaćim i međunarodnim naučnim radovima i knjigama. Autor je pet knjiga iz oblasti menadžmenta ljudskih resursa, upravljanja projektima, marketinga u javnom sektoru i osnova ekonomije.\nRedovni je član Srpskog udruženja za marketing. Recenzent više tematskih zbornika naučnih radova međunarodnog značaja i nekoliko udžbenika i priručnika, kao i član uređivačkog odbora jednog naučno-stručnog časopisa.\nPored višegodišnjeg pedagoškog rada, ima i 16 godina radnog iskustva u javnom sektoru i učešće u brojnim projektima. Konsultant je u privredi i javnom sektoru. Naučne oblasti koje istražuje su: menadžment ljudskih resursa, osnove ekonomije, ekonomija javnog sektora, menadžment, i drugo.\nDocent je Fakulteta savremenih umetnosti u Beogradu i profesor strukovnih studija Visoke škole strukovnih studija za informacione tehnologije ITS – Beograd u kojoj je angažovana na osnovnim i master strukovnim studijama.


Klix.ba: BiH ipak nije odgovorila na sva pitanja iz Upitnika Evropske komisije? – EU-Monitoring.ba\nKlix.ba: BiH ipak nije odgovorila na sva pitanja iz Upitnika Evropske komisije?\nTekst objavljen na portalu klix.ba, februar 2019. LINK\nInicijativa za monitoring evropskih integracija Bosne i Hercegovine smatra da potvrđivanje odgovora u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine na dodatna pitanja Evropske komisije u okviru Upitnika ne može biti okarakterisano stavom da je BiH završila sve” kako je to izjavio predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić.\n“Upozoravamo javnost da, i pored čekanja i kašnjenja, odgovor Bosne i Hercegovine na preko 20 dodatnih pitanja iz različitih oblasti glasi: „Nismo u mogućnosti u ovom trenutku dostaviti odgovor na ovo pitanje zbog nedostatka sveobuhvatnih informacija“, saopćeno je iz ove nevladine organizacije.\nMeđu ovim pitanjima nalazi se i ono iz političkih kriterija koje traži razloge o neizvršenju trinaest (13) odluka Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, ali je zastupljen i velik broj pitanja iz poglavlja 22. Regionalne politike i koordinacija strukturnih instrumenata, kao i poglavlje 26. Obrazovanje i kultura.\n“Zabrinjavajuće je da mehanizam koordinacije nije uspio odgovoriti na vrlo jednostavna pitanja iz oblasti obrazovanja kao što su nadležnosti i uloge pojedinih ministarstava na različitim nivoima, potom informacije o aktivnostima Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje, koliko često se sastajala Konferencija ministara obrazovanja u Bosni i Hercegovini, koje su nadležnosti i odgovornosti pedagoških zavoda itd”, navodi se.\nNadalje, tvrdi se da nisu pripremljeni odgovori na pitanje o aranžmanima za registraciju privatnih obrazovnih ustanova, zatim o strategijama i reformama sistema obrazovanja, te informacije o provedbi Akcionog plana za izradu i provođenje Kvalifikacijskog okvira u Bosni i Hercegovini za period 2014-2020.\nTakođer, nisu navedeni podaci o provedbi referentnog okvira EU (Obrazovanje i obuka 2020) koji su dostupni kod državne agencije za statistiku, niti su dostavljene informacije o kontinuiranom usavršavanju nastavnog kadra\n“Posebno, ističemo da Bosna i Hercegovina nije pripremila informacije o provedbi zajedničke jezgre nastavnih planova i programa na svim nivoima vlasti u zemlji, niti o tome kakvi su postojeći aranžmani za prelazak učenika iz nadležnosti jednog pod nadležnost drugog obrazovnog organa u Bosni i Hercegovini. Evidentno je da su institucije u Bosni i Hercegovini još jednom neuredno i neblagovremeno obavile svoje obaveze na putu evropskih integracija, te da mehanizam koordinacije nije uspio pokazati svoju efikasnost ni na drugom ispitu u vidu pripreme odgovora na dodatna pitanja Evropske komisije”, navodi se.\nNerazumno je reći, kako ističu, da institucije u Bosni i Hercegovini nisu u mogućnosti dostaviti odgovor na neko pitanje zbog nedostatka sveobuhvatnih informacije, dok s druge strane postoji stalna potreba naglašavanja da je čak preko hiljadu (1.000) državnih službenika uključeno u proces pripreme odgovora.\n“Inicijativa za monitoring evropskih integracija BiH poziva vlasti u Bosni i Hercegovini, u prvom redu Vijeće ministara Bosne i Hercegovine i Direkciju za evropske integracije Vijeća ministara Bosne i Hercegovine da upoznaju javnost o razlozima ne odgovaranja na pojedina dodatna pitanja, imajući u vidu sva kašnjenja, veliki broj ljudi uključenih u proces, te ranije naglašavanje da se radi o tehničkim pitanjima i da je mehanizam koordinacije sada već „uhodan“, istaknuli su.


Zbog poskupljenja struje protesti u fabrikama širom FBiH, računi i do tri puta veći – Radio Feral\nZbog poskupljenja industrijske struje danas se održavaju mirni protesti u fabrikama širom Federacije BiH, a direktori kompanija su poručili da neće moći nastaviti poslovati ukoliko potpišu nove ugovore s Elektroprivredom.\nNa najavljeno poskupljenje industrijske struje za više od sto posto ranije su ukazali iz kompanije ArcelorMittal kada su kazali da zbog toga neće moći nastaviti proizvodnju te da će im biti potrebno razumijevanje Vlade Federacije Bosne i Hercegovine i resornog ministarstva po tom pitanju.\n“Mi godišnje trošimo 70 miliona KM struje i s dodatnih 70 miliona KM nemamo svrhe da nastavimo proizvodnju. Ne možemo preživjeti. Nema nikakvog benefita da nastavimo biznis”, kazao je generalni direktor AMZ Nikhil Mehta ranije u obraćanju medijima.\n“To bi dovelo do zaustavljanja rada fabrike na duži vremenski period, što bi imalo dugoročne posljedice za 2.300 radnih mjesta u ArcelorMittal Zenica kao i najmanje 10.000 radnih mjesta u drugim firmama koje svoje poslovanje u velikoj mjeri zasnivaju na suradnji s ArcelorMittal Zenica”, kazao je Mehta.\nMeđu privrednim subjektima koji bi bili izuzetno pogođeni ovakvim razvojem događaja bile bi Željeznice Federacije i Željeznice RS, luka Ploče, banke te stotine drugih firmi širom Federacije i Bosne i Hercegovine.\nTakođer, budući da je ArcelorMittal Zenica snabdijevač grada toplinskom energijom namijenjenom za grijanje grada, zaustavljanje naših postrojenja značilo bi i prestanak grijanja u gradu. U slučaju da ArcelorMittal Zenica nastavi s radom, enormno povećanje cijene električne energije neminovno bi dovelo do povećanja cijene grijanja za građane Zenice u skladu s tim.\nS druge strane, ArcerloMittal iz Zenice je samo jedna od desetina kompanija, a protest se održava i u tešanjskoj Pobjedi. Direktor Pobjede Elvedin Ćosatović je u razgovoru za Klix.ba je kazao da svi razgovori do sada nisu dali neke rezultate zbog čega su se odlučili na ovaj potez.\n“Svi dogovori i razgovori su izjalovili. Imamo situaciju da cijena struje raste do 300 posto, a naši ukupni troškovi bi bili povećani za 150 posto. Sve bi nas ugrozilo, razumijemo stanje tržišta, ali imamo indolentan odnos prema nama privrednim subjektima koji smo bitni za razvoj privrede i BiH”, kazao je Ćosatović.\n“Ove ugovore ne možemo potpisati”, dodao je Ćosatović.\n“Ovo poskupljenje će donijeti nesagledive posljedice. Godišnje ćemo imati dodatni trošak na struju od oko dva miliona KM. Ovo će napraviti nestabilnosti u mnogin firmama, a mi još ne znamo kako prevazići sve to i kako napraviti ekonomsko održivo poslovanje naredne i narednih godina”, izjavio je Jabandžić.\nDirektori kompanija su kazali da se nadaju da će Vlada Federacije shvatiti sve posljedice koje proizilaze iz ovog nerazumnog zahtjeva Elektroprivrede i reagirati na pravi način kako bi se spriječilo uništavanje kompanija koje su vitalni pokretači privrede u Federaciji BH.\n← Ministar Karadžin se susreo sa predstavnicima Svjetske banke\nVlada TK: 90% osoba preminulih od posljedica COVID 19 nisu bili vakcinisani →\n26/11/2017 Mirsad Zulic\t0


VUČIĆ: " Ako je Tači, kako kaže, predsednik suverene zemlje, što onda pregovara s nama?" • HAPPYTV.RS\nAko je Tači, kako kaže, predsednik suverene zemlje, što onda pregovara s nama, zapitao je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić na panelu u Minhenu, posvećenom kosovskom pitanju.\nTači je, naime, na panelu izjavio da je ključni nesporazum između Beograda i Prištine u tome što Vučić i dalje ne razume da je on, Tači, "predsednik suverene zemlje, koju priznaje 116 različitih zemalja".\n"Ukoliko ja ne prihvatam da ste vi lider suverene države, a ne prihvatam, pre nego što postignemo jednog dana sporazum, moje pitanje je - a šta ću vam onda ja, Srbija, zašto pregovarate sa Srbijom ako je sve gotovo, završeno?", uzvratio je Vučić i konstatovao da Tači na to pitanje nema odgovor.\n"Kako se to desilo da vi niste i dalje članica EU, Interpola, Uneska ako ste konsolidovana suverena država?", nastavio je Vučić dovodeći u pitanje Tačijevu tezu.\nOn je takođe ukazao da se Tači stalno vraća u prošlost, u vreme sukoba, pre dve decenije, jer na taj način Priština sebe svuda predstavlja kao žrtvu.\n"Kad god im nešto kažete o neispunjavanju obaveza, ili nešto što ne žele da čuju, oni uvek pozivaju u sećanje prošlost... Ok, ako vam je tako lakše", rekao je Vučić.\nOn je, međutim, ukazao da Beograd i Priština treba da pregovaraju, jer treba da se očuva mir.\nNa meni i Tačiju je dakle da stvorimo dobru atmosferu za pregovore i postizanje dogovora, primetio je Vučić.\n"Ako neko treba da bude okrivljen za lošu atmosferu, onda to treba da budemo ja i Tači, na nama je da stvorimo atmosferu. Mi dajemo sve od sebe da spustimo očekivanja naše javnosti, a oni čine sve da ta očekivanja javnosti prošire i to je ono što stvara lošu atmosferu za budućnost", rekao je Vučić.\nOn je tako odgovario na pitanje moderatora Volfganaga Išingera - ako su problemi tako teški, šta bi onda mogla da budu njegova i Tačijeva očekivanja, da li imaju različita očekivanja od EU i drugih aktera ili im je potrebno drugačije posredovanje.\nNa Išingerovo pitanje šta je sa idejom razgraničenja ili razmene teritorije, predsednik Srbije je rekao:\n"Zamena teritorija - mrzimo taj izraz, zato govorimo o demarkaciji. Pitam vas, prijatelju (Išinger), o kojim granicama pričamo - onim koje priznaje Nemačka ili Kina, onim koje priznaju SAD ili Rusija, Španija ili Italija...Beograd ili Brisel - to su potpuno različite granice i zato treba da pregovaramo, o svemu, o svakom pitanju, da budemo što otvoreniji i da saslušamo drugu stranu."\nVučić kaže da je lično uvek spreman za to, da nema teme koju nije saslušao kad je prištinska delegacija izlagala.\nOn kaže i da je dobro što se na ovom panelu razgovaralo o svim pitanjima, da se pokažu sve poteškoće.\n"Bolje je da se vidi koliko je teško ili koliko može biti teško u budućnosti, umesto da se dalje igra predstava za međunarodnu javnost, sad ćemo mi dobiti Nobelovu nagradu isl. To je glupost. Ono što nama treba jeste posvećenost i naporan rad sa jedan, dva ili tri odsto šansi da se postigne kompromis. Ja mogu da garantujem sa srpske strane da ćemo dati sve od sebe ali ne garantujem da će biti uspešno", rekao je on.\nTači je prethodno rekao da veruje i nada se da će doći do postizanja sporazuma, iako će to biti skoro nemoguće, zbog jakih i dubokih neprijateljstava.\n"Nemamo alternativu i želimo da postignemo sporazum sa Srbijom ove godine", rekao je Tači.\nZa Tačija je, međutim, kako kaže, sporazum takav da dovede do priznanja Kosova i njegovog članstva u UN.\nDodao je da "zna da to neće biti poklon Beograda Kosovu, ali da mora da se postigne kompromis...".\nOn je pozvao države članice EU da budu "što jedinstvenije u podrsci tom procesu", poput SAD, koje su, kaže, jasne, što se vidi iz pisma američkog predsednika Donalda Trampa koje je uputio njemu i Vučiću.\n"Nismo pričali o sporazumu u Beču, ali sada pričamo i o spremnosti da se dođe do sporazuma. Novo je i daje nadu da čak i Rusija može prihvatiti sporazm između Srbije i Kosova, što bi zbačilo globalno priznanje i zapečatilo mir na Zapadnom Balikanu", tvrdi Tači.\n"Lideri iz regiona, Crna Gora, Albanija, Makedonija, svi podržavaju naše napore, ali postoje i neki koji predstavljaju ideje koje ne odražavaju realnost na Balkanu. Mi možemo da održavamo zamrznuti odnos, ali to će se odraziti na ceo Zapadni Balkan i ako ne postignimo sporazum, kao Kosovo i Srbija, biće još većeg uticaja na region iz ''nezapadnih izvora'", kaže Tači.\nNaveo je da je Kosovo proevropska i proamerička država na Balkanu, ali i najizolovanija.\nTači je rekao i da je pročitao da je predsednik Vučić rekao da će na panelu snažno braniti Srbiju, ali da on ne zna šta Vučić treba da brani, i da ne može istorija da se piše ponovo.


Lavrov: Rusija bi mogla prekinuti kontakte sa EU - Novi Standard\nAko EU ne shvati potrebu za dijalogom sa Rusijom sa uzajamnim uvažavanjem, Moskva će biti prinuđena da prestane da komunicira sa Evropom – poručio je Lavrov\nAko Evropska unija ne shvati potrebu za dijalogom sa Rusijom sa uzajamnim uvažavanjem, Moskva će biti prinuđena da prestane da komunicira sa Evropom – poručio je Briselu Sergej Lavrov.\nTako je nastupio prilikom predstavljanju izveštaja „Utopija mnogolikog sveta: Kako se istorija nastavlja“ u Međunarodnom diskusionom klubu Valdaj.\n„Ljudi koji su odgovorni za spoljnu politiku na Zapadu ne razumeju potrebu međusobnog komuniciranja s poštovanjem. Možda bi jednostavno trebalo da prestanemo da sa njima neko vreme kontaktiramo. Neka bude tako – ako oni to žele ”, rekao je.\nVreme je da Rusija prestane da se fokusira na svoje partnere u Evropskoj uniji i da se osvrće na njihove procene, rekao je ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov.\nU nastavku je dodatno razjasnio i naglasio:\n„Moramo prestati da na naše zapadne kolege, uključujući i EU, gledamo kao na izvor ocena našeg ponašanja, ocena koje sledimo, a i da sebe merimo njihovim aršinom. Nemaju oni takav aršin: oni imaju svoje djujme, a mi univerzalne centimetre. Dakle: smatram da treba da prestanemo da se osvrćemo na njih“.\nPodsetio je i na nedavni govor šefice Evropske komisije Ursule fon der Lajen koja je rekla da je „važno da se EU oslobodi iluzije da će Rusija pod trenutnim rukovodstvom moći da povrati status geopolitičkog partnera EU“.\n„To je vrlo ozbiljna izjava iz usta najvišeg zvaničnika Evropske komisije i zato moramo prestati da se osvrćemo na takve procene“, istakao je Lavrov.\nRanije u utorak, Lavrov je u razgovoru sa šefom evropske diplomatije Džozefom Borrelom pozvao da ne šiba antiruska osećanja, jer to ne pomaže u stabilizaciji situacije u Evropi.\nMinistar je podvukao da se odnosi Rusije i EU mogu zasnivati „isključivo na jednakosti i uzajamnom poštovanju interesa“.\nPozvao je zemlje koje daju ton Evropskoj uniji da prestanu sa „pokušajima vođenja poslova (sa Rusijom) sa stanovišta sopstvene superiornosti“.\nLajen i ostalima u Briselu, ali i u Berlinu i Parizu, poručio je da Rusija „oduvek ima osećanje sopstvenog dostojanstva“.\nNije se podrobno bavio „trovanjem Navaljnog“, ali je ukazao da postoji mnoštvo činjenica da se EU nekorektno i neprihvatljivo drži povodom tog slučaja.\nIzvor Fakti, 13. okotbar 2020.


Vesti - Podeljeni paketi pomoći najugroženijim građanima Vranja\nVranje 28. jul 2020. U organizaciji Fondacije Ana i Vlade Divac i lokalnih partnera obezbeđeni su paketi pomoći za najugroženije građane Vranja i okoline.\n„U toku je drugi krug podele paketa našim najugroženijim sugrađanima i to u Šapcu, Užicu, Priboju, Vranju, Beogradu i Ćupriji. Tokom juna prvi paketi su podeljeni u sedam gradova Srbije - u Somboru, Leskovcu, Beogradu, Subotici, Čačku, Nišu, Leskovcu i Prokuplju. Podelu pomoći realizujemo sa čak 110 lokalnih partnera - sa lokalnim institucijama, udruženjima građana i volontera i Crvenim krstom od kojih su mnogi dugogodišnji saradnici Fondacije i od kojih smo dobili veliku podršku i informacije o potrebama građana kada je u pitanju raspodela pomoći. Ovom prilikom želimo da se zahvalimo našim partnerima na projektu - Grupi 484 i Ambasadi Kraljevine Norveške u Srbiji“, rekla je Ana Košel, direktorka Fondacije Ana i Vlade Divac.\nU Vranju će biti podeljeno 928 paketa namenjenih višestruko ugroženim građanima - osobama sa smetnjama u razvoju, obolelima od cerebralne paralize i dečje paralize, multiple skleroze, seoskim domaćinstvima sa niskim primanjima udruženju, korisnicima narodne kuhinje uz pomoć udruženja sledećih udruženja: Centar za društvene integracije, Udruženje za multiplu sklerozu Pčinjskog okruga, Međuopštinska organizacija gluvih i nagluvih, ŠOSO "Vule Antić", Savez slepih, Sunce - Društvo za dečiju i cerebralnu paralizu, Narodna kuhinja - Crveni krst, MNRO Vranje i udruženje ROMI.\n„Pomoć Fondacije Ana i Vlade Divac, Grupe 484 i Ambasade Kraljevine Norveške u Srbiji u ovom trenutku je od velikog značaja za porodice iz socijalno ugroženih kategorija stanovništva. Ova pomoć predstavlja i poruku solidarnosti u prevazilaženju krize izazvane koronavirusom. Volonteri i aktivisti Centra za društvene integracije isporučiće tokom narednih dana pakete pomoći korisnicima na kućne adrese, poštujući mere zaštite, kako bi se izlaganje virusu svelo na minimum“, izjavila je ovom prilikom Anita Stojanović, predsednica Centra za društvene integracije.


Direktor KC Kragujevac: Sa ovakvom nedisciplinom ne može nam biti bolje - Izazov\nDirektor KC Kragujevac: Sa ovakvom nedisciplinom ne može nam biti bolje\nNovi magazin 30. jula 2020. 09:11\nSa ovakvom nedisciplinom ne može nam biti bolje, upozorio je direktor Kliničkog centra Kragujevac Predrag Sazdanović. Klinička slika pacijenata sa koronavirusom je mnogo teža sada nego što je bila na proleće a pred nama je i treći talas koji se očekuje na jesen, rekao je Sazdanović za RTS.\n„Kao posledica neodgovornog ponašanja došlo je do povećanja broja mlade populacije među zaraženim a virus se zatim horizontalno širi u porodici od tinejdžera preko njihovih roditelja do najstarijih“, naveo je Sazdanović.\n„Imamo dovoljan broj respiratora ali se i duplirao broj ljudi na njima u odnosu na proleće“, rekao je Sazdanović.\nDirektor KC Kragujevca smatra da inspekcija mora da budu prisutni a oni koji nemaju simptome a pozitivni su na kovid-19 ne smeju da izlaze napolje.\n„Izuzetno je neodgovorno da samo zato što nemaju simptome izlaze napolje jer se virus tako najlakše širi. Karakteristično je za naše ljudi da čim je situacija bolja oni su nedisciplinovani. Ovde nema rešenja, osim lične odgovornosti prema sebi i prema drugima“, istakao je Sazdanović.\nNa pitanje kada se može očekivati bolja situacija sa koronavirusom doktor Sazdanović je ponovio da sa ovakvom nedisciplinom to ne može da se desi.\n„Manimo se ćorava posla, situacija neće biti bolja dok god se ne pronađe vakcina a do tada moramo da budemo disciplinovani i odgovorni“, naglasio je Sazdanović za RTS.


Ministarstvo poljoprivrede: Dogovoreno veće zalaganje za Nacionalni park Šar planina\nMinistarka poljoprivrede Snežana Bogosavljević Bošković i direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić dogovorili su danas sa upravljačima Nacionalnog parka Šar planina da se u narednom periodu nađe najbolje rešenje i obezbedi nesmetani rad i funkcionisanje tog preduzeća.\nU saopštenju Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine se navodi da je tokom sastanka dogovoreno je da će to ministarstvo i Kancelarija za KiM u narednom periodu "intenzivirati razgovore i uložiti maksimalne napore kako bi se pronašlo najbolje mogće rešenje i obezbedio nesmetani rad i funkcionisanje Nacionalnog parka Šar planina koji predstavlja zaštićeno dobro od izuzetnog značaja za Srbiju".\nTim nacionalnim parkom upravlja javno preduzeće "Nacionalni park Šar planina" u skladu sa zakonima i propisima Srbije, navodi se u saopštenju u kom se dodaje da je to preduzeće u obavezi da čuva područja parka, odnosno obezbeđuje zaštitu, održavanje i unapređenje prirodnih i stvorenih vrednosti i sprovođenje režima zaštite.\nPodručje Nacionalnog parka "Šar planina" nalazi se na teritoriji opština Prizren, Štrpce, Suva Reka i Kačanik i ukupne površine je oko 23.000 hektara.\nU saopštenju se dodaje da je od toga oko 10.000 hektara u državnoj svojini, dok je u privatnoj i drugim oblicima svojine oko 12.500 hektara.\nZakonom o nacionalnim parkovima 1993. godine prvi put je proglašen Nacionalni park "Šar planina", a potvrđen novim Zakonom o nacionalnim parkovima koji je Skupštine Srbije usvojila 5. oktobra ove godine, podseća se u saopštenju.\nKako se dodaje, novim Zakonom o nacionalnim parkovima samo su potvrđene granice parka iz 1993. godine.\nNorvežani kupili imovinu Srbije u Hrvatskoj?\nNorveški investicioni fond Rekap Internešenel postao je vlasnik imovine Srbije u Hrvatskoj oduzete 1990. godine i vredne 260 miliona evra, piše zagrebački "Nacional".


OKUPACIJA BUBAŠVABA Stanari oko glavne pošte u Nišu gube bitku s podrumskim insektima - juGmedia\nOKUPACIJA BUBAŠVABA Stanari oko glavne pošte u Nišu gube bitku s podrumskim insektima\nBubašvabe koje dolaze iz podruma i temelja zgrade glavne pošte u Nišu zadaju velike muke stanarima obližnje ulice Strahinjića Bana jer tepalicom i raznim sprejevama dežuraju kako bi odbranili svoje domove od ovih insekata.\nNeki od stanara smatraju da bubašvabe izlaze iz zgrade pošte i napadju komšiluk, te da u taj deo grada Niša niko ne vrši dezinskeciju.\n„Primetila sam da nadležne službe ne rade ništa po pitanju pojave bubašvaba u okolini Pošte koje smo svi mogli primetiti kako izlaze iz podruma Pošte, nakon čega se one šetaju slobodno po zgradama i stanovima u okolini. Svaki normalni građanin koji ne voli ove insekte mora da dežura pored prozora i vrata ili terasa jer se one pojavljuju non stop. Svake noći na terasi zateknemo bar po desetinu takvih koje onda moramo da prskamo raznim sprejevima ili jurimo da bismo ih se rešili ali to ne traje tako dugo jer se već sledeceg jutra vrate“, priča za juGmediu jedna od stanarki u Ulici Stahinjića Bana.\nGrad Niš je sa privatnim preduzećem „Sanit“ sklopio ugovor o dezifkeciji i dezinsekciji javnih površina, a veliki sistemi poput Pošte ili Elektrdistribcije kao ugovorne partnere za te poslove imaju preduzeća iz Beograda, do kojih juGmedia nije mogla da dođe.\nDoktorka Milena Miljević, vlasnica „Sanita“, preduzeća koje posluje 30 godina, kaže da preduzeće sklapa ugovoe o održavanju i stambenih zgrada, ako su za to zaunteresovane skupštine stanara, a ugovori se poptpisuju sa upravnicima zgrada.\nStanarka zgrada iz Strahinjića Bana kaže da može doći i do takve odluke, ali da ni to neće rešiti njihov roblem.\n„Leglo bubašvaba nije u našoj i okolnim zgradama, već u podrumu glavne pošte. Ljudi koji žive ovde mogu da primete da su tokom celog proleća, leta pa čak i jeseni bubašvabe svuda oko Pošte, na fasadi, ispred nje, pa čak i u ulicama oko Pošte i fasadama okolnih zgrada“, opisuje situaciju sagovornica juGmedie.\nSloga: Jura i vlast odgovorni za razbuktavanje zaraze u Leskovcu\nSutra bez struje Južni blok, naselje Zele Veljković i pet sela\nZa pobednike turnira u malom fudbalu 300.000 dinara\nNa sportskom centru u Vladičinom Hanu u toku je tradicionalni letnji turnir u malom fudbalu, a ovoga puta prijavljeno je 19 ekipa, četiri grupe seniora,…\nNebojša Arsić ćestitao Božić\nMEDVEĐA - Predsednik opštine Medveđa Nebojša Arsić, svim vernicima pravoslavlja čestitao je badnje veče i Božić. (više…)\nKaratisti iz Bojnika treći na svetu\nKata tim Karate kluba „Pusta Reka“ iz Bojnika u sastavu Aleksandar Stojanović, Nikola Denić i Denis Demirović“ na 25. Skaudan World svetskom…\n21.05.2020. u 23:16\nKada im krene sezona, oko poste ih trebate preskakati. Terasa stana nam je preplavljena bubasvabama kada krenu da se kote naglo, treba se nesto uraditi po tom pitanju.


Italijani bijesni na EU, jer radna mjesta sele u istočnu Evropu – Rijec.ba | Tuzlanski internet portal\n23 Mart, 2019 3:55 AM\nItalijani bijesni na EU, jer radna mjesta sele u istočnu Evropu\nPravila Evropske unije pomažu manje bogatim državama da uzimaju poslove njihovim većim partnerima, rekao je italijanski ministar industrije, prenosi Reuters.\nOn je govorio o planu multinacionalne kompanije da premjesti proizvodnju u Slovačku, što je slučaj koji je postao jedna od centralnih tema izborne kampanje u Italiji.\nEmbraco, kompanija sa sjedištem u Brazilu koju kontrolira gigant „Whirlpool“ je saopćila da će zatvoriti fabriku na sjeveru Italije i relocirati je u istočnu Evropu, čime će Italija izgubiti skoro 500 radnih mjesta. Ovu situaciju su iskoristile ultradesničarske stranke u kampanji za izbore koji će biti održani 4. marta da okrive EU za italijanske ekonomske probleme.\nU namjeri da to spriječi italijanski ministar Carlo Calenda je otišao u Brisel da ubijedi Evropski komisiju da je Slovačka prekršila propise EU-a kada je podstakla Embarco da prebaci proizvodnju u tu državu.\n– Ovo je dokaz da sistem ne radi kao što bi trebao raditi – rekao je Calenda.


Mini Šengen postaje Regionalna ekonomska zajednica? - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Mini Šengen postaje Regionalna ekonomska zajednica?\nŠta se može očekivati od predstojećeg samita predsednika Srbije i premijera Severne Makedonije i Albanije u Skoplju\nMini Šengen postaje Regionalna ekonomska zajednica?\nM. Stojanović26.07.2021. 12:52\nFoto: Beta/Kabinet predsednika Srbije/AP\nPremijer Severne Makedonije Zoran Zaev ugostiće u sredu i četvrtak u Skoplju predsednika Srbije Aleksandra Vučića i albanskog premijera Edija Ramu, u okviru Mini Šengena, zvanično je potvrđeno.\nVučić je izjavio da će prilikom navedenog samita biti promenjeno ime te regionalne inicijative, ali nije obelodanio kako će ono glasiti.\nS druge strane, jedan od osnivača istraživačko-analitičkog centra Demostat Milomir Mandić, u nedavnom autorskom tekstu za Danas naveo je da će se ono što je dosad kolokvijalno nazivano Mini Šengen ubuduće zvati Regionalna ekonomska zajednica (Regional Common Market).\nNa zvaničnom portalu Vlade Severne Makedonije uz najavu sastanka Zaeva, Vučića i Rame, navodi se, između ostalog, da će biti „razmotren napredak i potpisani sporazumi o ispunjenju obaveza sa berlinskog samita između naše tri države, o saradnji i pomoći u slučaju prirodnih katastrofa“, kao i „o pospešivanju trgovine, izvoza i uvoza u našim državama“.\nTakođe, upućen je poziv i ohrabrenje „našim kolegama u regionu da potpišu i primene slične sporazume, kako bi vizija o zajedničkom ekonomskom prostoru širom Zapadnog Balkana posredstvom jedinstvenog tržišta postala značajan deo svakodnevnog života naših građana.\n„U tom duhu, nadamo se da ćemo osnažiti proces naše saradnje, kao i u okviru celog regiona, i nastavićemo najbolje što možemo da se to ostvari“, navodi Vlada Severne Makedonije.\nIz Predsedništa Srbije najavljeno je da će Aleksandar Vučić tokom boravka u Skoplju sa Zaevom i Ramom učestvovati na Ekonomskom forumu za regionalnu saradnju u organizaciji privrednih komora triju država.\nInicijativa „Mini Šengen“ pokrenuta je, podsetimo, oktobra 2019. u Novom Sadu, sporazumom koji su potpisali lideri Srbije, Albanije i Severne Makedonije.\nSrž projekta predstavljaju ideje o slobodnom protoku ljudi, usluga, kapitala i roba, uključujući omogućavanje građanima da žive i rade u drugoj zemlji, da lakše prelaze granice, da se smanji „čekanje“ robe na graničnim prelazima.\nCrna Gora i BiH nisu se odazvale pozivima da se priključe, dok se Priština u septembru 2020. Vašingtonskim sporazumom o ekonomskoj normalizaciji odnosa sa Beogradom obavezala da će se pridružiti takvom projektu, ali aktuelni kosovski premijer Aljbin Kurti ne prihvata „Mini Šengen“, već insistira na potpisivanju sporazuma o slobodnoj trgovini Jugoistočne Evrope (SEFTA), kao modelu za regionalnu saradnju.\nAlbanijaAleksandar VučićAljbin KurtiBiHCrna GoraDemostatEdi RamaKosovoMilomir MandićMini ŠengenRegionalna ekonomska zajednicaseftaSeverna MakedonijaSrbijatrojni samitZapadni BalkanZoran ZaevBeogradSkoplje\nJedno reagovanje na “Mini Šengen postaje Regionalna ekonomska zajednica?”\n26. jula 2021. u 13.20


Studenti medicine iz Sarajeva vakcinisali se u Beogradu - Virus korona - BiH\nFoto: Tanjug | Studenti medicine iz Sarajeva vakcinisali se u Beogradu\nTanjug 10.07.2021 16:25\nBEOGRAD - Studenti Medicinskog fakulteta iz Sarajeva, njih 134, vakcinisali su se danas na Beogradskom sajmu i tom prilikom apelovali na sve mlade da to učine kako bi se pandemija konačno završila.\n"Vakcinacija je jedino riješenje da izađemo iz svega ovoga, upućujem apel mladima da se vakcinišu kako bismo se u oktobru vratili normalno na fakultete, osnovne i srednje škole", rekao je Ðurić ispred Sajma.\n"Zaista je sve odlično organizovano, po brojevima, ja sam bila gotova za desetak minuta", navela je Šehić i dodala da nije mogla da se vakciniše u BiH, jer se tamo trenutno vakcinišu stariji od 65 godina i onkološki pacijenti.\n"Mnogo mi znači što mogu da se vakcinišem u Srbiji, nažalost nismo dobili vakcinu u svojoj državi", rekla je ona.\n"Oduševljena sam organizacijom, svi su predivni, od doktora, prijema, sve pohvale imam", kaže Mulić.


Istraga Tužilaštva BiH pokazala: Sarajlićev telefon zaposlio više ljudi nego biro – Mreza\nIstraga Tužilaštva BiH pokazala: Sarajlićev telefon zaposlio više ljudi nego biro\nBivši visoki funkcioner Stranke demokratske akcije, delegat u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Asim Sarajlić saslušan je u toku sedmice u Tužilaštvu BiH kao svjedok u predmetu “Respiratori”.\nPojedini mediji tvrde da je Sarajliću oduzet telefon koji će biti vještačen i koji bi mogao otkriti nove detalje i veze u spornoj nabavci respiratora iz Kine. Međutim, kada su stručnjaci pristupili telefonu Asima Sarajlića, odmah su došli do zapanjujućih podataka.\n„Tim forenzičara pristupio je predmetnom uređaju i u startu uočio da je gospodin Sarajlić više doprinio bruto domaćem proizvodu zemlje putem zapošljavanja, nego li ijedan biro za zapošljavanje ili privrednik u zemlji. Veliko je dostignuće kada toliko ljudi uhljebiš, svi ti pozivi, poruke, emotikoni, sve to zaista ukazuje koliko je ovaj čovjek zadužio ljudi“, rekao je dobro obaviješten izvor iz Tužilaštva BiH za Šatro.\nNa vijest da je Asim Sarajlić saslušavan, možda i uhapšen, burno su reagovale njegove kolege, ali i predstavnici Sindikata zaposlenih u javnim preduzećima. Osudili su ovakav pritisak na transparentno zapošljavanje, poslovanje i trošenje javnog novca, koje Sarajlić godinama promoviše i zastupa.\n„Najoštrije osuđujemo pristrasnost pravosuđa da samo naše ljude handri i k’o fol saslušava po pet-šest sati, još pod vidnim iscrpljenjima, dijarejama i prolivima. Sramotno je da tužilaštvo ovim putem i ovakvim sredstvima pokušava zastrašiti našeg Sarajlića da nastavi s onim u čemu je uz uvaženog gospodina Zukića najbolji, a to je pomoć porodicama i prosperitetu ove zemlje“, navodi se u saopćenju Sindikata.\nOKRENUO DASKU ZA PEGLANJE NAOPAČKE: Napravio čudo koje ćete i vi poželeti! (VIDEO)


Fiskalni savet: Ne mogu veće penzije, pogrešno smo protumačeni\nNaslovna Info Srbija Fiskalni savet: Ne mogu veće penzije, pogrešno smo protumačeni\nFiskalni savet saopštio je da nema prostora za dodatno povećanje penzija u 2019. godini i savetovao Vladi Srbije da preostali deo fiskalnog prostora u budžetu iskoristiti za vraćanje na redovno indeksiranje svih penzija tokom 2019. i za vraćanje u uređen penzijski sistem.\nU saopštenju se ističe da su pojedini mediji pogrešno protumačili stav Fiskalnog saveta o mogućnosti za povećanje penzija u 2019. i ocenu da je ukupan budžetski prostor za povećanje penzija u 2019. oko sedam odsto, što je u skladu sa projekcijama Vlade i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF).\nNajveći deo tog prostora – pet posto, Vlada je opravdano iskoristila za ukidanje Zakona o privremenom umanjenju penzija, što je u skladu sa preporukama Fiskalnog saveta. Razlika između predloga Fiskalnog saveta i odluke Vlade je u upotrebi preostalih raspoloživih sredstava, objašnjeno je u saopštenju.\n„Fiskalni savet smatra da je preostali deo fiskalnog prostora trebalo iskoristiti za vraćanje na redovno indeksiranje svih penzija tokom 2019, odnosno za vraćanje u uređen penzijski sistem“, naglašeno je u saopštenju.\nMeđutim, Vlada se Uredbom o uslovima, visini, obuhvatu korisnika penzija i dinamici isplate novčanog iznosa kao uvećanja uz penziju, od 18. oktobra 2018, već opredelila da se raspoloživa sredstva odmah iskoriste za nesistemsko povećanje penzija samo delu penzionera – onima koji primaju penziju manju od 34.000 dinara, objašnjava Fiskalni savet.\n„Tom uredbom Vlade potrošen je sav fiskalni prostor za povećanje penzija u 2019. i zato Fiskalni savet ocenjuje da u narednoj godini nema prostora za dodatno povećanje penzija“, naglašeno je u saopštenju Fiskalnog saveta.\nPrethodni tekstVeče Nešinih prijatelja\nSledeći tekstPredavanje: Manastir Bođani\nSutra uplata penzionerima po 5.000 dinara\nVažno saopštenje za penzionere sa teritorije opštine Bačka Palanka


Odjeljenje za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Vlade Brčko distrikta BiH u cilju razvoja poljoprivrede na području Brčko distrikta BiH raspisuje Javni poziv za sklapanje ugovora o finansijskim uslugama kreditiranja razvoja poljoprivrede na području Brčko distrikta BiH.\nObavještavaju se sve banke, mikrokreditne organizacije i ostale finansijske institucije na području Brčko distrikta BiH da je Vlada Brčko distrikta BiH, na prijedlog Odjeljenja za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu donijela Odluku o usvajanju Programa o plasiranju novčanih sredstava kroz kreditne linije u cilju razvoja poljoprivrede na području Brčko distrikta BiH, broj: 05-000386/21 broj akta: 01.11-0377MB-017/21 od 23.06.2021. godine.\nČlanom 4. navedenog Programa propisano je raspisivanje javnog poziva za sklapanje ugovora o finansijskim uslugama. Predmet javnog poziva je plasiranje novčanih sredstava u ukupnom iznosu od 1.954.262,73 KM putem kreditnih linija u cilju razvoja poljoprivrede na području Brčko distrikta BiH.\nU skladu sa time, pozivaju se sve finansijske institucije (komercijalne banke, mikrokreditna društva ili fondacije) da, ukoliko žele da sa Brčko distriktom BiH sklope ugovor o finansijskim uslugama kreditiranja razvoja poljoprivrede na području Brčko Distrikta BiH, podnesu prijavu za sklapanje ugovora Odjeljenju za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Vlade Brčko distrikta BiH.\nSa finansijskim institucijama koje ispune uslove iz javnog poziva Brčko distrikt BiH će zaključiti ugovor o finansijskim uslugama kreditiranja razvoja poljoprivrede na području Brčko distrikta BiH.\nPrijave s potrebnom dokumentacijom o ispunjavanju uslova javnog poziva dostaviti putem protokola Vlade Brčko distrikta BiH (šalter br. 6), Odjeljenju za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Vlade Brčko distrikta BiH na adresu: Bulevar mira 1, Brčko distrikta BiH, s naznakom:\n„Prijava na javni poziv za sklapanje ugovora o finansijskim uslugama kreditiranja razvoja poljoprivrede na području Brčko distrikta BiH“.\nJavni poziv će biti objavljen u sredstvima javnog informisanja, na oglasnoj ploči Vlade Brčko distrikta BiH i web stranici Vlade Brčko distrikta BiH www.bdcentral.net\nJavni poziv, kao i Odluka o usvajanju Programa o plasiranju novčanih sredstava kroz kreditne linije u cilju razvoja poljoprivrede, nalaze se u prilogu.\n1. Javni poziv za sklapanje ugovora o finansijskim uslugama kreditiranja razvoja poljoprivrede na području Brčko distrikta BiH\n2. Odluka o usvajanju Programa o plasiranju novčanih sredstava kroz kreditne linije s ciljem razvoja poljoprivrede na području Brčko distrikta BiH


Trajalu bod u Pirotu - KruševacGrad\nU 30. kolu Prve lige Srbije, direktni rivali u borbi za opstanak Radnički i Trajal igrali u Pirotu nerešeno, 1:1\nČetiri kola pre kraj prvenstva, Trajal je skliznuo za još jednu poziciju na tabeli Prve lige i sada je 14. sa 34 boda. To je epilog utakmice odigrane u Pirotu, na kojoj je podelio bodove sa Radničkim, u utakmici završenoj rezultatom 1:1.\nJoš jednom su „gumari“ do jedinog gola na utakmici došli iz penala, koji je u 56. minutu realizovao Predrag Pavlović za vođstvo od 1:0. I ono je potrajalo sve do 82. minuta utakmice, kada je Nemanja Milošević doneo domaćem timu izjednačenje, postavivši konačan reultat utakmice.\nDo kraja prvenstva Trajal dočekuje Kabel iz Novog Sada i OFK Žarkovo, a gostuje Radničkom u Kragujevcu i Borcu u Čačku. Ekipe su, osim Borca, iz vrha ili prvog dela tabele, tako da pred „gumarima“ neće biti lak zadatak da serijom osvojenih bodova sačuvaju prvoligaški status.\nDinamo Vranje – Borac 1926 0:1\nRadnički 1923 – Loznica 1:0\nRadnički SM – Železničar Pančevo 2:0\n19.11.2021 0 127\n1. decembra 2021., 03:50


Zenica: Automobil završio u fontani, povrijeđen vozač – Haber.ba\nZenica: Automobil završio u fontani, povrijeđen vozač\nU Zenici se večeras, na kružnom toku kod Stacionara, dogodila saobraćajna nesreća u kojoj je povrijeđena jedna osoba.\nAutomobil završio u fontan - Avaz.ba\nPrema zvaničnim informacijama iz Operativnog centra Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Zeničko-dobojskog kantona (ZDK), u nesreći je učestvovalo jedno vozilo.\n– Došlo je do slijetanja automobila, koji je tom prilikom završio u fontani. Vozač, još neutvrđenog identiteta, nalazi se u Hitnoj radi ukazivanja ljekarske pomoći – kaže dežurni službenik MUP-a ZDK za “Avaz“, dodajući da još nije poznat stepen zadobivenih povreda.\nUviđajnim radnjama na licu mjesta bit će rasvijetljene okolnosti koje su dovele do nesreće, a najvjerovatnije se radi o neprilagođenosti vožnje uslovima saobraćaj.\nOsim na automobilu, materijalna šteta pričinjena je i na fontani.\nTeme:automobil, fontana, saobraćajna nesreća, Zenica


Uhvati film poklanja vam projekciju filma “Lice Lafore” – uhvati film novi sad festival koji menja perspektivu\nDa li ste ikada čuli za Lafornu bolest? Ako jeste, znate da je u pitanju jedna od najtežih dečjih bolesti na svetu, o kojoj treba govoriti. Ako i niste, saznaćete u filmu Lice Lafore, na besplatnoj projekciji, 12. juna od 19h u Kulturnoj stanici Svilara ( Đorđa Rajakovića 6b, Novi Sad). Događaj realizuje udruženje KAO Parnas, organizator festivala Uhvati film, uz podršku KS Svilara.\nFilm Lica Lafore, autora Denisa Bojića, ekranizuje borbu za pronalazak leka za jednu o najtežih dečjih bolesti na svetu, Laforinu bolest. Ovaj najteži i najređi oblik epilepsije odnosi živote dece širom sveta. Iako je prošlo vise od stotinu godina od prvog opisa bolesti, farmaceutske kompanije i državni fondovi nisu bili dovoljno zainteresovani za finansiranje istraživanja jer je bolest retka. Sav teret u finansiranju istraživanja leka za ovu bolest na sebe preuzimaju Lafora asocijacije i porodice širom sveta čija deca umiru korak po korak.\nBoreći se protiv mnogo jačeg neprijatelja porodica Gajić iz Banje Luke čini nemoguće u želji da spasi živote svoje dece. Sa druge strane sveta, u Kanadi, prof. Miansian i njegov tim istrazivača više od deceniju pokušavaju da otkriju lek za ovu smrtonosnu bolest. Porodica Gajić neverovatnom upornošću i nadljudskim naporima prikuplja sredstva, finansirajući istraživanje leka za ovu bolest, postajući time jedan od najvećih svetskih donatora. Film prikazuje napor jedne porodice da pokrene planetu i entuzijazam vodećih svetskih naučnika da pomere granice u svetu nauke i pokažu da ništa nije nemoguće.\nČekamo vas da zajedno damo doprinos u borbi protiv Laforine bolesti i da razmenjujemo utiske o ovako snažnim filmovima koji menjaju perspektive.\n← Previous Previous post: Završeni Uhvati film konkursi – koje filmove ćemo gledati u septembru?\nNext → Next post: Selektorka Marijana Čanak o ovogodišnjim filmovima: Snaga ovogodišnjeg Festivala Uhvati film je da vas izuje iz cipela


Beogradski centar za ljudska prava - Belgrade Centre for Human Rights » Evropska unija u 800 reci\nEvropska unija u 800 reči\nFormiranje ove stranice pomogla je Ambasada Velike Britanije u Beogradu/Srbija\nKako je stvorena Evropska Unija? Žan Mone, otac ideje ujedinjene Evrope, saznajte više …\nUčeći istoriju evropskog kontinenta najviše ste morali da pamtite datume i godine vezane za mnogobrojne ratove i bitke, zar ne? Poslednji i najstrašniji, Drugi svetski rat i pedeset miliona žrtava suludog pohoda Adolfa Hitlera naterao je evropske države da se, po prvi put, okrenu saradnji koja nije imala veze sa ratnim savezima već je služila isključivo unapređenju života Evropljana.\nPrvi ovakav savez bio je Savet Evrope, osnovan 1949. godine. saznajte više …\nNa inicijativu Roberta Šumana, 1951. osnovana je prva (od 3) evropske zajednice – Evropska zajednica za ugalj i čelik. Ko je bio Robert Šuman, zašto baš ugalj i čelik … saznajte više…\nPosle ugovora o stvaranju Evropske zajednice za ugalj i čelik, u Rimu su 1957. godine potpisana dva ugovora kojima je, takođe, donošenje odluka povereno organu višem nego što su vlade država članica (pravničkim jezikom rečeno “supranacionalni nivo”). Tako je osnovana Evropska zajednica za atomsku energiju (EUROATOM) čime je, u službu mira i napretka i pod zajedničku kontrolu, stavljena potencijalno najdestruktivnija i najopasnija sila koju čovek poznaje – atomska bomba. Drugim ugovorom, rođena je Evropska ekonomska zajednica (EEZ) kojim su države potpisnice stvorile svoje zajedničko tržište, carinsku uniju, ukinuta su ograničenja uvoza i izvoza i omogućeno je slobodno kretanje ljudi i kapitala.\nVidevši veliku korist od ovakve saradnje, EEZ se proširuje na 12 članica. Saznajte više…\nOvih dvanaest država Ugovorom u Mastrihtu (1992) stvara Evropsku uniju. Od tada je bilo još 4 proširenja EU. Proces je zaokružen 2000. godine Ugovorom u Nici po kome Unija i njenih 28 članica danas funkcioniše. Saznajte više …\nEkonomska politika, saznajte više …\nZajednička bezbednosna i spoljna politika, saznajte više …\nSaradnja u oblasti pravosuđa i unutrašnjih poslova saznajte više …\n“državni” praznik – Dan Evrope\nOsnovni organi Evroske unije su:\nEvropski parlament saznajte više ..\nSavet Evropske unije saznajte više …\nEvropski savet saznajte više…\nEvropska komisija saznajte više …\nSud pravde Evropske unije saznajte više …\nEvropski revizorski sud saznajte više …\nOstale institucije EU saznajte više …\nEvropska unija i ljudska prava\nEvropska unija nije organizacija koja se prvenstveno bavi zaštitom ljudskih prava; u Evropi tu ulogu ima Savet Evrope (u okviru kojeg je doneta i Evropska konvencija za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda –tekst Konvencije). Međutim, Evropska unija, kao i njene države članice, spadaju u najveće pobornike ljudskih prava u svetskoj politici. Na primer, uslov da EU sklopi sporazum o ekonomskoj saradnji sa nekom državom je da ta zemlja poštuje ljudska prava svojih građana. Stupanjem na snagu Lisabonskog sporazuma, u decembru 2009. godine, i Povelja o osnovnim pravima Evropske unije postala je obavezujuća. Cilj donošenja još jednog dokumenta o ljudskim pravima bio je da se odgovori na potrebe današnjice (Evropska konvencija za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda usvojena je 1950. i većinom garantuje samo građanska i politička prava, dakle pruža samo minimum zaštite). Pored toga, motiv je bio da prava garantovana Poveljom postanu još očiglednija i jasnija stanovnicima Unije kao i da se na jednom mestu nađe cela „lepeza“ prava – od građanskih i političkih, preko ekonomskih, socijalnih i kulturnih, do prava „treće generacije“ (npr. prava na čistu okolinu, dobru administraciju, zaštitu podataka ličnosti, kloniranje, itd). Povelja ima karakter nadnacionalnog propisa tj. važi na teritoriji cele Evropske unije. Moraju je poštovati ne samo države članice već i sve EU institucije i tela – Evropska unija mora delovati i donositi zakone u skladu sa Poveljom, a sudovi EU moraju sprečiti primenu propisa koji je krše. I pored obavezujućeg karaktera koji je Povelja dobila Ugovorom iz Lisabona i dalje je neizvesno koji su njeni dometi. Postoje određeni strahovi da će u EU, primenom Povelje i primenom Konvencije Saveta Evrope, doći do pojave dva paralelna sistema zaštite ljudskih prava. Da bi se izbegli ovakvi rizici Savet Evrope uporno zagovara pristupanje EU Evropskoj Konvenciji. U maju 2007. godine, potpisan je Memorandum o razumevanju između SE i EU, a Lisabonskim ugovorom definisano je da će EU pristupiti Evropskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava. Najvažniji razlog za to jeste težnja ka usaglašenom razvoju sudske prakse u oblasti ljudskih prava.\nDržave članice Evropske Unije – njihova prava i obaveze\nEvropska unija, teritorija na kojoj živi blizu pola milijarde ljudi, ima 28 država članica. Zemlje koje su izrazile želju da postanu članice EU dele se u dve kategorije: kandidati (Crna Gora, Island, Makedonija, Srbija i Turska) i potencijalni kandidati (Albanija, Bosna i Hercegovina i Kosovo).\nBez obzira na veličinu, prava i obaveze država članica jednaki su. Građani EU predstavljeni su u Evropskom parlamentu, a države članice u Savetu ministara. Sve države šalju jednak broj ministara na Savet, ali njihovi glasovi nose različit broj „poena” mada ta razlika ni približno ne odgovara razlikama u veličini teritorije i broju stanovnika. Na primer, Nemačka ima 1 poen na svakih skoro 3 miliona stanovnika, a Luksemburg na svakih 100 000 (tabela poena). Zbog toga i nije tačna tvrdnja da „male“ države nemaju nikakve šanse da ostvare svoje namere. Obaveza država članica je da poštuju propise i pravila po kojima Unija funkcioniše. Ako neka država prekrši obavezujuća pravila ili deluje suprotno interesima EU, protiv nje se može povesti postupak pred Evropskim sudom pravde. Ukoliko je u pitanju neka teška i trajna povreda temeljnih principa Unije (slobode, demokratije, ljudskih prava, vladavine prava) Evropski sud pravde i Evropski savet mogu privremeno obustaviti prava te države.\nEkonomija i uslovi za prijem u Evropsku uniju\nKoristi koje pruža učešće u jedinstvenom evropskom tržištu, uz kvalitet života građana u zemljama članicama EU, osnovni su razlozi koji Evropsku uniju čine izuzetno privlačnom za zemlje nečlanice. Saznajte više …\nMeđutim, pre nego što zemlja postane član EU, potrebno je da ispuni određene uslove, tj. Kriterijume iz Kopenhagena (usvojene na sastanku Evropskog saveta u Kopenhagenu, 1993) koji su dopunjeni na sastanku Saveta u Madridu 1995. godine.\nUkratko, za članstvo u EU, država treba da ispuni:\n1. političke uslove – da ima stabilne institucije koje su garancija demokratije, vladavine prave i poštovanja ljudskih prava i prava manjina;\n2. ekonomske uslove – da ima funkcionalnu tržišnu privredu sa preduzećima koja se uspešno mogu nositi sa konkurencijom koju donosi učešće u jedinstvenom evropskom tržištu;\n3. i da prihvati zajednički “acquis,” tj. da prihvati i obezbedi primenu propisa EU koji regulišu različite oblasti ekonomske i monetarne unije i političkog života.\nPut ka članstvu u Evropskoj Uniji saznajte više …\nI za kraj ovog kratkog pregleda još nekoliko tema koje izazivaju posebnu pažnju ili se smatraju najkontroverznijim\n- mogućnosti putovanja, Bela šengenska lista, prava putnika saznajte više …\n– brakovi osoba istog pola saznajte više …\nKorisni web sajtovi:\n- Kancelarija za evropske integracije vlade Srbije: www.seio.sr.gov.rs\n– Delegacija Evropske komisije u Srbiji: www.europa.rs/en.html\n– Evropska unija: www.europa.eu\n– Evropski pokret u Srbiji: www.emins.org


Učešće predsednika Narodne skupštine Ivice Dačića na video sednici Stalnog komiteta PS SE\nObaveštavamo vas da će predsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić, učestvovati na video sednici Stalnog komiteta Parlamentarne skupštine Saveta Evrope, u petak 19. marta 2021. godine, sa početkom u 10.00 časova.\nPolaganje zakletve sudija pred predsednikom Narodne skupštine Ivicom Dačićem\nObaveštavamo vas da će sudije koji su prvi put izabrani na tu funkciju, na Prvoj sednici Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine, polagati zakletvu pred predsednikom Narodne skupštine Republike Srbije Ivicom Dačićem, u sredu, 17. marta 2021. godine, u 12 časova.\nSastanak predsednika Narodne skupštine Ivice Dačića sa delegacijom udruženja logoraša i potomaka Jasenovca\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić sastaće se sa delegacijom udruženja logoraša i potomaka Jasenovca kao i sa predsednikom SUBNOR-a Vidojem Kovačevićem, u ponedeljak, 15. marta 2021. godine, u 12.00 časova.\nVideo-konferencijski razgovor Dačića i Metju Palmera\nObaveštavamo vas da će predsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić razgovarati na video-konferencijskom razgovoru sa Metju Palmerom, zamenikom pomoćnika državnog sekretara Stejt dipartmenta, u petak 12. marta 2021. godine, sa početkom u 15.00 časova.\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić sazvao je 21. sastanak Kolegijuma Narodne skupštine Dvanaestog saziva za utorak, 9. mart, sa početkom u 9.00 časova.\nNajava susreta predsednika Narodne skupštine Ivice Dačića i ambasadora Republike Turske\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić sastaće se sa ambasadorom Republike Turske Tanžuom Bilgičem, u petak, 05. marta 2021. godine, u 12.00 časova.\nPozdravno obraćanje predsednika Narodne skupštine Ivice Dačića povodom manifestacije 18. Beogradskog festivala igre\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić pozdraviće učesnike i otvoriti najavnu konferenciju manifestacije 18. Beogradski festival igre, u sredu, 03. marta 2021. godine, u 11.00 časova.\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić obratiće se na otvaranju javnog slušanja Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo, na temu: „Digitalizacija u Srbiji-gde smo danas“, u petak, 26. februara 2021. godine.\nSusret predsednika Narodne skupštine Ivice Dačića sa ministrom spoljnih poslova Republike Severne Makedonije Bujarom Osmanijem\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić sastaće se sa ministrom spoljnih poslova Republike Severne Makedonije Bujarom Osmanijem, u četvrtak, 18. februara 2021. godine u 15.00 časova.\nNajava sastanka predsednika Narodne skupštine Ivice Dačića sa Leonidom Sluckim\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić sastaće se sa šefom Komiteta za međunarodne poslove Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije Leonidom Sluckim, u sredu 17. februara 2021. godine u 11.00 časova.\nDačić sa predstavnicima Društva sudija Srbije\nObaveštavamo vas da će se predsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić sastati sa predstavnicima Društva sudija Srbije, u petak, 12. februara 2021. godine, u 12.00 časova.\nPolaganje zakletve sudija pred predsednikom Narodne skupštine\nObaveštavamo vas da će sudije koji su prvi put izabrani na tu funkciju, polagati zakletvu pred predsednikom Narodne skupštine Republike Srbije Ivicom Dačićem, u sredu, 10. februara 2021. godine u 12 časova.\nPredsednik Narodne skupštine raspisuje izbore za odbornike\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačića potpisaće, u petak 5. februara, Odluku o raspisivanju izbora za odbornike Skupštine opštine Preševo, Skupštine grada Zaječara i Skupštine opštine Kosjerić.\nNajava sastanka predsednika Narodne skupštine Ivice Dačića sa ambasadorom Države Katar u Republici Srbiji\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić sastaće se sa ambasadorom Države Katar u Republici Srbiji, šeikom Mubarakom bin Fahad Al Taninom, u petak, 29. januara 2021. godine, u 12.00 časova.\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić sastaće se sa ambasadorom Ruske Federacije u Republici Srbiji Aleksandrom Bocan-Harčenkom u sredu, 27. januara 2021. godine, u 11.00 časova.


Slijedi gradnja više energetskih objekata - Glas Srpske\nSlijedi gradnja više energetskih objekata\nSrna 10.02.2016 19:15\nNevesinje - Ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić izjavio je danas da u predstojećoj fazi slijedi izgradnja energetskih objekata na području Hercegovine, gdje će vjetroelektrane imati instalisanu snagu od oko 100 megavata, ističući da se uporedo razvijaju i drugi energetski projekti.\n"Realizacijom ovog projekta obezbijediće se da energetska politika Republike Srpske bude u skladu sa evropskom u smislu proizvodnje energije iz obnovljivih izvora", rekao je Đokić.\n"Sada je koncesionar, nakon određenih promjena u vlasničkoj strukturi, definitivno došao u poziciju da ima partnera koji je u stanju da realizuje ovaj projekat", rekao je Đokić i naglasio da je Vlada Republike Srpske do sada pružala maksimalnu podršku da se ovaj projekat ostvari u okviru dinamike koju je konceseonar predvidio, što će činiti i ubuduće.\nĐokić je rekao da će, osim projekta Trusina, "Elektroprivreda Republike Srpske" /ERS/ realizovati još jedan projekat na području Berkovići - vjetroelektrana Hrgud od 48 megavata instalisane snage, te da je već u poodmakloj fazi priprema za takav projekat.\nGovoreći o realizaciji bitnih energetskih projekata na području Hercegovine, Đokić je napomenuo da su Vlada i "Elektroprivreda Republike Srpske" posljednjih godina aktivirali projekat Hidroelektrane "Dabar" koji se sada nalazi u potpuno novoj fazi u odnosu na prethodne decenije.\n"Privodimo kraju postupak izbora izvođača za radove na tunelu, dužine oko 11 kilometara i riječ je o vrlo zahjevnom građevinskom projektu", rekao je Đokić i izrazio nadu da će domaće kompanije imati najpovoljnije ponude i da će dobiti takav posao, te dokazati svoju sposobnost da se mogu uhvatiti u koštac za veoma značajnim i velikim projektima.\n"Mi imamo ekološku dozvolu, ali je ona u postupku revizije osporena i očekujemo da će se sudski proces o tom pitanju uskoro završiti kako bismo mogli nesmetano da nastavimo radove na realizaciji projekta", rekao je Đokić i dodao da su se sve aktivnosti do sada provodile vlastitim sredstvima.\nĐokić je rekao da je u planu da u budućnosti u Hercegovini budu izgrađene još dvije elektrane, te da će se u narednom periodu intenzivno razgovarati i o projektu "Dubrovnik dva".\nOn je podsjetio da je potpisan i Memorandum o saradnji sa kineskom kompanijem o mogućnosti izgradnje Termoelektrane "Gacko dva", kao i Memoradum o razumijevanju sa prestižnom kineskom kompanijom u vidu podrške i njihovog uključivanju u projekat "Dabar" kada se uđe u sljedeću fazu njegove realizacije.\nĐokić je ukazao da je Vlada Republike Srpske spremna da dodijeli koncesiju za projekat HE "Buk Bijela", naglašavajući da će i nju graditi ERS, a da je većinski nosilac realizacije projekta HE "Višegrad".\n"Odlučni smo da te aktivnosti počnemo ove godine. Situacija u vezi sa ovim projektom biće drugačija sredinom godine i brojne priče da Vlada Republike Srpske nema namjeru tu ozbiljno da gradi taj objekat biće demantovane konkretnim koracima u njegovoj realizaciji", poručio je Đokić.\n28. 01. 2022 16:33\nHercegovačka kuća na sajmu „Agro Beograd“\n28. 01. 2022 16:27\nVlasenica: Potpisani ugovori sa stipendistima\n28. 01. 2022 15:35\nOd ponedjeljka u Trebinju u školama redovna nastava\n28. 01. 2022 10:09


Red Dead Online uskoro stiže kao samostalna igra i koštaće 5 dolara - PLAY!\nMultiplejer komponenta u Red Dead Redemption 2, Red Dead Online, postaće od 1. decembra samostalna igra, odvojena od singlplejer iskustva.\nRockstar Games igračima pruža Red Dead Online po promotivnoj ceni od svega 5 dolara, što je dosta pristupačno ali neće biti za stalno, već je reč o 75% sniženju za februara naredne godine.\nOva samostalna verzija multiplejer komponente, kreirane po uzoru na proslavljeni GTA Online, biće dostupna na svim platformama kao što je i sama igra, dakle na PC-u(Steam, Epic Store, Rockstar Launcher), Playstation i Xbox konzolama. Igrači na konzolama će pored 5$ morati da izdvoje novac i za Playstation ili Xbox pretplatničke servise.\nZa ovu verziju igre će vam trebati i dosta slobodnog prostora, čak 123GB, što i ne čudi kada se uzme u obzir da su sistemski zahtevi prilično visoki.\nRelated Items:Red Dead Online, Red Dead Redemption 2, Rockstar, Rockstar Games, standalone