Danas referendum o promeni Ustava Srbije | Kolubarske\nGlasanje (ilustracija) (foto: Đorđe Đoković)\nDanas referendum o promeni Ustava Srbije\nNa referendumu, koji se održava danas, građani Srbije izjasniće se o Aktu o promeni Ustava Republike Srbije, dokumentu koji se odnosi na ustavne odredbe o pravosuđu. "Cilj mu je da se obezbedi veća nezavisnost, efikasnost i odgovornost sudstva, veća samostalnost i odgovornost javnog tužilaštva, bolja zaštita prava građana i jačae vladnjavine prava. Akt o promeni Ustava isključivo se odnosi na pravosuđe i njime se ne menjaju drugi delovi Ustava", saopštila je Republička izborna komisija (RIK).\nOvim Aktom predviđaju se dodatne ustavne garancije nezavisnosti sudstva i sudija i garantuje se stalnost sudijske funkcije, odnosno obezbeđuje se da sudijska funkcija traje od izbora za sudiju dok sudija ne navrši radni vek. Razlozi da sudiji pre vremena prestane funkcija određeni su Ustavom, što znači da se zakonom ne mogu propisivati drugi razlozi za prestanak sudijske funkcije.\nPredviđena je promena naziva najvišeg suda u Republici Srbiji, umesto Vrhovni kasacioni sud, on će se zvati Vrhovni sud.\nSudije, predsednika Vrhovnog suda i predsednike sudova bira Visoki savet sudstva. To znači da se ukida izbor sudija u Narodnoj skupštini. Prema predloženom Aktu, Visoki savet sudstva imaće 11 članova od kojih su šest sudije koje biraju sudije, četiri istaknuta pravnika koje bira Narodna skupština i predsednik Vrhovnog suda, koji predstavlja sudsku vlast u celini. Predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti više neće učestvovati u izboru sudija.\nAkt o promeni Ustava predvi|đa organizacione promene koje bi trebalo da obezbede samostalnost i odgovornost javnog tužilaštva. Predviđeno je da funkciju javnog tužilaštva obavlja vrhovni javni tužilac, glavni javni tužioci i javni tužioci. Glavni javni tužioci obavljaju funkciju sadašnjih javnih tužilaca, a zamenici javnih tužilaca postaće javni tužioci koji obavljaju funkciju javnog tužilaštva zajedno sa glavnim javnim tužiocima. Glavne javne tužioce i javne tužioce biraće Visoki savet tužilaštva, predviđa Akt o promeni Ustava.\nZa razliku od važećih ustavnih odredbi, glavne javne tužioce više neće predlagati Vlada niti birati Narodna skupština. Vrhovnog javnog tužioca i dalje će birati Narodna skupština, ali na predlog Visokog saveta tužilaštva, posle sprovedenog javnog konkursa. Visoki savet tužilaštva biće samostalni državni organ koji obezbeđuje i jemči samostalnost javnog tužilaštva, vrhovnog javnog tužioca, glavnih javnih tužilaca i javnih tužilaca. Ovaj organ činiće 11 članova od kojih su pet javnih tužioci koje biraju glavni javni tužioci i javni tužioci, četiri istaknuta pravnika koje bira Narodna skupština, vrhovni javni tužilac i ministar nadležan za pravosuđe, predviđa Akt o promeni Ustava.\nU Valjevu će danas od 7 do 20 časova biti otvoreno 118 biračkih mesta na kojima će se građani izjašnjavati da li su za potvrđivanje Akta o promeni Ustava.\nGradska izborna komisija obavestila je glasače da je zbog posledice požara promenjeno biračko mesto broj 30 – sala FK "Radnički", tako da će se glasanje odvijati u OŠ "Andra Savčić".\nRepublička izborna komisija pozvala je građane koji izlaze na referendum da se pridržavaju protivepidemioloških mera - da drže odstojanje od najmanje 1,5 metar, da izbegavaju nepotrebne kontakte, da nose zaštitne maske, da dezinfikuju ruke pre i posle glasanja i da se ne zadržavaju na glasačkom mestu nakon što glasaju.\nOdbornici SPS napustili skupštinsko zasedanje Pre 22 sati 47 minuta


Društvena odgovornost je neodvojivi deo našeg poslovanja | Nova Ekonomija\nAleksandra Džaferović, Eurobank\nDruštveno-odgovorno poslovanje predstavlja sastavni deo strategije Eurobanke, koja od svog osnivanja u Srbiji pruža snažnu podršku lokalnoj zajednici kroz razne projekte i kontinuirano ulaže u oblasti kao što su obrazovanje, zdravstvo, ekologija, kultura i socijalna inkluzija, podržavajući najosetljivije kategorije društva. Do sada smo kroz program „Investiramo u evropske vrednosti” uložili više od 4,7 miliona evra.\nProšla godina nam je donela brojne promene i pokazala koliko je odgovorno poslovanje zapravo važno i koliko je značajno da pravovremenim inicijativama i aktivnostima, pružimo pomoć onima kojima je podrška neophodna.\nOd samog početka epidemije, posebnu pažnju smo posvetili podršci zdravstvenom sistemu Srbije. Odmah nakon proglašenja vanrednog stanja smo, na poziv UNICEF-a, donirali finansijska sredstva u iznosu od šest miliona dinara za kupovinu neophodne zaštitne opreme potrebne za suzbijanje epidemije koronavirusa. Akcija je sprovedena u izuzetno kratkom vremenskom roku, pa je sva oprema za svega nekoliko dana stigla do onih kojima je bila namenjena.\nOsluškujući potrebe zdravstvenog sistema, tokom drugog talasa epidemije, početkom avgusta meseca smo Kliničkim centrima Srbije uručili 36 kiseoničkih protokomera za terapiju kiseonikom, za pacijente obolele od koronavirusa. Donacije su realizovane preko fondacije „Fond B92” i Srpskog filantropskog foruma, koji nam je krajem prošle godine dodelio i priznanje za izuzetan doprinos u borbi protiv koronavirusa i razvoj dobročinstva i filantropije.\nPodrška obrazovanju ostaje prioritet\nUporedo sa pružanjem podrške zdravstvu, i tokom ovog izazovnog perioda smo aktivno radili na implementaciji našeg samostalnog projekta „Škola kao nacrtana za Vas” i time potvrdili svoje strateško opredeljenje da ulažemo u razvoj mladih i stvaranje boljih uslova za školovanje srednjoškolaca.\nZahvaljujući ovom projektu, koji sprovodimo uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, u 2020. godini smo obezbedili više od 90 računara za elektronsko-jezičku laboratoriju, kabinete virtuelne banke i računovodstva, dok je preko 3000 srednjoškolaca obrazovnog profila Službenik u bankarstvu i osiguranju dobilo priliku da unapređuje svoje stručno znanje.\nProjekat „Škola kao nacrtana za Vas” ima za cilj poboljšanje i unapređenje uslova za rad i učenje u srednjim školama u Srbiji, a sredstva se prikupljaju humanitarnom Mastercard kreditnom karticom „Eurobank Veliko srce“. Od svake transakcije izvršene ovom karticom, Banka izdvaja deo sredstava i usmerava ih u opremanje i modernizaciju kabineta i učionica. Radujemo se nastavku ovog projekta i u 2021. godini, jer obrazovanje predstavlja jedan od stubova korporativne društvene odgovornosti Eurobanke.


SKIL 8004 AA Pištolj za vreli vazduh\nElektronski kontrolisani pištolj za vreli vazduh sa LCD displejom\nElektronski kontrolisani pištolj za vreli vazduh: sprečava pregrevanje\nPištolj za vreli vazduh se elektronski reguliše, obezbeđujući stabilnu temperaturu alata. Ova zaštita od pregrevanja reguliše se automatski, tako da možete koristiti mlaznice sa malim prečnicima za razne poslove lemljenja, razlemljivanja i varenja. Elektronika kontroliše maksimalnu temperaturu automatski podešavajući temperaturu ka naniže ako alat počne da se pregreva, omogućavajući Vam da nastavite sa radom a da ništa ne primetite.\nPrilagodljivost zahvaljujući raznim postavkama temperature i protoka vazduha\nOvaj snažni pištolj za vreli vazduh od 2000 W podešavanje promenljive temperature do 650 °C i pet podešavanja protoka vazduha između 250 i 500 l/min, tako da možete izabrati najbolje podešavanje za svaki posao. LCD displej koji je jednostavan za korišćenje jasno prikazuje odabrana podešavanja temperature i protoka vazduha.\nPištolj za vreli vazduh ima široku osnovu koja Vam omogućava da postavite alat u stabilnu poziciju na Vaš radni sto za stacionarnu upotrebu. U ovom slučaju možete bezbedno da držite Vaš radni predmet sa obe ruke, što je naročito praktično za savijanje cevi. Ovaj pištolj za vreli vazduh je kompatibilan sa najčešćim, široko dostupnim mlaznicama pištolja za vreli vazduh na tržištu, tako da uvek možete pronaći pravu mlaznicu za svoj posao. Pištolj za vreli vazduh se dostavlja u čvrstom koferu sa mlaznicom za zaštitu stakla, površinskom mlaznicom, reflektorskom mlaznicom i redukcionom mlaznicom koje su idealne za skidanje i sušenje farbe, oblikovanje plastike i poslove lemljenja.\n„Odličan pištolj za vreli vazduh od SKIL-a sa LCD ekranom lakim za čitanje“\n„SKIL pištolj za vreli vazduh, pobednik našeg poređenja, može uveriti čak i profesionalne korisnike, koji takođe žele da skinu lak sa okvira prozora.“\nNemačka, „Vergleich.org“, 01.2017.\nPišete recenziju za:SKIL 8004 AA Pištolj za vreli vazduh


Prava istina o moćnoj ruskoj nuklearki na moru, koju Zapad naziva — „plutajući Černobilj“ - Sputnjik Srbija\n20:36 23 Jun 2021\n08:51 06.07.2019 (osveženo 09:38 06.07.2019) Preuzmite kraći link\nZapadni mejnstrim mediji nazvali su nuklearku „plutajućim Černobiljom“. Međutim, ima li osnova za takvo mišljenje. U stvarnosti, postrojenje je izgrađeno na osnovu dugogodišnjih istraživanja, a zabrinutost od nuklearnog Armagedona na Arktiku izgleda u najmanju ruku preterano.\nPlutajuća nuklearka „Akademik Lomonosov“ u junu je dobila dozvolu za rad i uskoro bi trebalo da bude prevučena do male arktičke luke Pevek, koja se nalazi u udaljenom Čukotskom regionu. Očekuje se da pre kraja godine ona počne da isporučuje električnu energiju.\nŠta je ispod oklopa\nMeđutim, izgleda da je priča za zapadne medije isuviše dobra da bi bila ignorisana — „nuklearno“ plus „Rusija“, prema njihovom gledištu, nužno mora da proizvede katastrofu. Tekstovi u zapadnim medijima upozoravaju da „Rusija mora da povuče svoj ’plutajući Černobilj‘ iz Arktičkog kruga“.\nZapravo, postrojenje prikazano u seriji kablovskog kanala HBO i nova „Plutajuća nuklearna termoelektrana“ (PATES), kako se postrojenje zvanično naziva, ne dele mnogo toga zajedničkog. Ako ništa drugo, PATES je izgrađen tako da spreči ponavljanje slične katastrofe.\nHajde da pogledamo ispod oklopa ovog, navodnog, potomka „Černobilja“, koje su pretnje i rizici? Reaktor postrojenja se sastoji od više zaštitnih slojeva, hermetički zatvorenih, koji sprečavaju prodor uranijumskog goriva do jezgra, a u prostorijama koje imaju veze sa nuklearnom energijom postoji negativan pritisak vazduha — na taj način se sprečava curenje.\nBrod na kome se elektrana nalazi po potrebi se može pomerati, a može i da stoji decenijama na jednom mestu povezan sa kopnenom infrastrukturom.\nReaktori su konstruisani tako da se, čak i kada bi svi zaposleni iznenada ostali bez svesti i ako bi napajanje bilo prekinuto, u slučaju potrebe sami isključe. Postoje i dodatne sigurnosne mere, uključujući i posebne opružne šipke koje apsorbuju neutrone.\nNišta joj ne mogu sudari i oluje\nSâm brod takođe je konstruisan uzimajući u obzir bezbednost i dodatnu izdržljivost. Njegova superstruktura osigurava da se sila iz bilo koje vrste sudara širi dalje od reaktora, bilo da se radi o sudaru sa drugim brodom, stenama ili čak padu aviona. Konstruktori kažu da bi „Akademik Lomonosov“ mogao da izdrži udare olujnih vetrova čak do 80 metara u sekundi.\nKljučna razlika između nuklearnih elektrana na kopnu i onih koje su stacionirane na moru, jeste kapacitet proizvodnje energije. Dok je elektrana „Černobilj“ proizvodila 1000 megavata električne energije, dva reaktora na „Akademiku Lomonosovu“ zajedno će proizvoditi po 70 megavata.\n© AFP 2021 / TIM KILDEBORG JENSEN\nAkademik Lomonosov na putu za Murmansk prolazi pored obala Danske 2018.\nMali nuklearni reaktori već odavno su postali konkurencija konvencionalnim brodskim motorima. Tako i reaktori koji će na „Akademiku Lomonosovu“ proizvoditi struju dolaze iz ruske flote nuklearnih ledolomaca, gde se koriste već tri decenije. U tom periodu nisu pretvorili Arktik u nuklearnu pustinju.\nKao i nuklearna elektrana izgrađena na kopnu i PATES ima svojih prednosti i mana. Za izgradnju kopnenih elektrana potrebno je mnogo vremena, a na profit i povraćaj uloženog novca čeka se dugo. Ipak, cena energije je jeftina. Kod PATES-a je suprotno — izgradnja je brža, ali je cena energije viša.\nBlizu zlatne Čukotke\nProcena proizvođača „Rosenergoatoma“ je da je izgradnja plutajućih elektrana isplativa u udaljenim krajevima.\n„Naši proračuni pokazuju da je, ako se kapacitet iskoristi 100 odsto, PATES konkurentan drugim izvorima energije na Čukotki“, kaže Pavel Ipatov, zamenik direktora kompanije.\nRusija je jedinstvena u svetu po tome što se na njenoj arktičkoj obali dužine 24.000 kilometara nalazi niz naselja, u kojima žive ljudi koji se bave eksploatacijom mineralnih bogatstava tog regiona, a to i objašnjava postojanje ruske flote nuklearnih ledolomaca, iz koje je proistekao projekat PATES.\nPevek, odredište „Akademika Lomonosova“, nalazi se u blizini jednog od najvećih nalazišta kalaja u Rusiji, dok je šire područje Čukotke poznato po eksploataciji zlata. Ovaj region takođe ima zastarelu energetsku infrastrukturu — jednu termoelektranu na ugalj izgrađenu 1945. i jednu nuklearnu izgrađenu 1974. Lokalna energetska mreža je izolovana, što znači da bi, u slučaju da jedna od elektrana iskoči iz sistema, došlo do nestašice struje.\n„Rosenergoatom“ već razvija napredniju verziju plutajuće nuklearne elektrane koja će biti opremljena naprednijom verzijom reaktora. I za njih će ciljno odredište najverovatnije biti ruski Arktik, iako kompanija planira da svoje proizvode plasira na tržište ostrvskih zemalja sa malo energetskih izvora.\nArktik, nuklearni reaktor, opasnost, Černobil, brod, elektrana, nuklearka\n20:30 Srbija protiv Španije – za polufinale Evropskog prvenstva /uživo/\n20:30 Poslanica Bundestaga: Nemačka se sprema za rat protiv Rusije


Podrška kampanji ,,Jedna milijarda ustaje protiv nasilja nad ženama“ – Portal Nikšić\nPodrška kampanji ,,Jedna…\nPodrška kampanji ,,Jedna milijarda ustaje protiv nasilja nad ženama“\nFoto: Crnogorski ženski lobi\nKampanju „Jedna milijarda ustaje protiv nasilja nad ženama“ koja je najmasovniji aktivistički pokret u istoriji međunarodne borbe protiv nasilja nad ženama podržao je i Crnogorski ženski lobi.\nOni odsjećaju da kampanju karakterišu simbolični plesni pokreti koji svi razumiju i kojima se šalju poruke protiv nasilja nad ženama u porodici i društvu ali, kako dodaju, ove godine zbog pandemije korona virusa kampanja neće biti obilježena kao ranije ali će iz više od 200 zemalja biti poslate poruke nenasilja.\n„I ove godine kao i prethodnih Crnogorski ženski lobi podržava kampanju ‘Jedna milijarda ustaje protiv nasilja nad ženama’ i pridružuje joj se, staje rame uz rame sa svim aktivistima/aktivistkinjama širom svijeta koji će se oglasiti svojim apelima, porukama, reagovanjima s namjerom da muzika i ples “Break the Chain” nadjača negativni fenomen nasilja nad ženama“, navodi se u saopštenju.\nIz Crnogorskog ženskog lobija dodaju da živimo u vremenu punom rizika i žene su suočene sa novim izazovima pandemije korona virusa, koji je osim rizika po zdravlje i smrtnosti donio i povećanje nasilja nad ženama, djevojkama, djevojčicama u uslovima preventivnih mjera kao što je izolacija i ograničeno kretanje.\n„Ekonomska kriza u uslovima pandemije u fokusu mnogih poslodavaca za dobijanje otkaza stavila je veliki broj žena koje su sada bez posla još siromašnije sa svojim porodicama. Posebno su vidljive dalekosežne posljedice ekonomsko socijalne krize kod žena koje su često radile u sektoru neformalne ekonomije i povremene poslove u sivoj zoni rada. Da bi se smanjio i ublažio socijalno ekonomski jaz sve siromašnijim ženama, posebno iz ranjivih kategorija žena, institucije sistema i cjelokupna Vlada Crne Gore mora preduzeti hitne mjere na ublažavanju i eliminisanju posljedica istih kao i nasilja nad ženama. Vlada Crne Gore treba snažnije da prepoznaje rodne politike i povezuje nasilje nad ženama u svim njegovim oblicima koje je sve prisutnije nad ženama, djevojkama i djevojčicama. Uz fizičko nasilje nad ženama i otvorenih seksističko šovinističkih pojava, institucije i Vlada takođe moraju imati u vidu nasilje nad ženama u političkim, socio-kulturnim i ideološkim razlikama“, kazali su iz Crnogorskog ženskog lobija\nPoručuju da one, aktivistkinje i mirovnjakinje, iako malobrojne i često na meti nergumentovanih kritika i prijetnji, omalovažavanja, nastavljaju da se bore kako bi pomogle ženama žrtvama nasilja u mjeri mogućeg, jer su njihovi kapaciteti za rad i djelovanje ograničeni i umanjeni u svakom pogled.\n„Svakodnevnoj borbi protiv nasilja nad ženama sada kao imperativ dodajemo i odlučnu borbu protiv svih oblika fašizma , klerofašizma, rasizma, vjerskog i nacionalnog fundametalizma,borbu protiv ucjena, straha , prijetnji , konflikata. Na nasilje nad ženama odgovaramo otporom i nepristajanjem kao i na sve oblike gušenja bilo koje različitosti od bilo koga. Kampanja “Jedna milijarda ustaje protiv nasilja nad ženama ” ne traje samo 14 . februara, već za nas aktivistkinje i mirovnjakinje iz Crnogorskog ženskog lobija je to način život , pobune i otpora protiv svih oblika nasilja nad ženama i u društvu, protiv dominacije patrijarhata koji stvara, održava i proizvodi nasilje i ugrožava mir i građanski suživot“, zaključuje se u saopštenju.\nTags: crnogorski zenski lobi


Za Dom penzionera 1.2 miliona KM\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske /RS/ Petar Đokić izjavio je danas u Trebinju da je potrebno 1,2 miliona KM za proširenje kapaciteta i rekonstrukciju Doma penzionera u ovom gradu i najavio da će Vlada procijeniti na koji način će biti obezbijeđena ova sredstva.\n"Ministarstvo u potpunosti podržava ovaj projekat, a Vlada RS će u narednom periodu procijeniti na koji način ćemo obezbijediti sredstva, kako bi investicija bila realizovana u toku ove godine", rekao je Đokić novinarima nakon razgovora sa direktorom Doma penzionera Darom Cvijetić.\nOn je naveo da je proširenje kapaciteta Doma penzionera potrebno zbog velikog broja zainteresovanih budućih korisnika i poboljšanja kvaliteta života sadašnjih stanara.\nĐokić je ocijenio da je trebinjski Dom penzionera jedna od najbolje organizovanih ustanova ove vrste u Republici Srpskoj i da je, kako je naveo, veoma vidljiv visok stepen brige i njege koju osoblje pruža korisnicima.\nCvijetićeva je istakla da se nada da neće izostati podrška resornog ministarstva ovoj ustanovi.\n"Mi ćemo u Domu penzionera u Trebinju i dalje nastaviti da radimo planiranom dinamikom, a sigurni smo da ni u budućnosti, kao ni do sada, neće izostati podrška resornog ministarstva, što je potrvrđeno i današnjom posjetom ministra Đokića", istakla je Cvijetićeva.\nOna je navela da se kapacitet postojeće zgrade Doma može proširiti za još 40 novih mjesta, ističući da se uvijek traži mjesto više u ovoj ustanovi.\nPoribljeno Bilećko jezero sa 100.000 komada mlađi kalifornijske pastrmke\nNajava: 14. Sabor folklora u organizaciji KUD Hercegovina\nPozitiv bend u petak u Merlotu!\nSedmica ludog provoda u Јazbini


Deklaracija: Odnos EU i Zapadnog Balkana mora biti iskreniji - Naslovi.net vesti\nDeklaracija: Odnos EU i Zapadnog Balkana mora biti iskreniji\nOdnos Evropske unije i Zapadnog Balkana mora da bude iskreniji, navodi se u deklaraciji Evropskog fonda za Balkan koja je na desetogodišnjicu rada te organizacije predstavljena u Beogradu.\nNa dokumentu je radilo 50 regionalnih i evropskih stručnjaka koji su istakli da zapadni Balkan ne sme da propusti priliku da, kao deo Evropske unije, ujednači demokratski, socijalni i ekonomski razvoj sa državama članicama.... »\nPredstavljena Deklaracija o o evropskom partnerstvu s Balkanom (VIDEO)\nEvropski fond za Balkan (EFB) predstavio je danas u Beogradu "Deklaraciju o o evropskom partnerstvu s Balkanom", na skupu o novim pravcima partnerstva. U Deklaraciji se navodi da odnos Evropske unije i Zapadnog Balkana mora da bude iskreniji i transparentniji i da prednost daje demokratskoj... »\n"Vreme za novi, iskreniji odnos EU i Balkana"\nRadio 021 ponedeljak, 16. april 2018.\nOdnos Evropske unije i Zapadnog Balkana mora da bude iskreniji i transparentniji i da prednost daje demokratskoj transformaciji, navodi se u Deklaraciji o evropskom partnerstvu s Balkanom koja će danas biti zvanično potpisana.\nEvropski fond za Balkan (EFB) će na skupu povodom obeležavanja 10 godina rada predstaviti Deklaraciju, dokument o budućnosti regiona koji je kreiralo oko 50 regionalnih i evropskih stručnjaka. Autori Deklaracije pozvali su na... »\nDvodnevni skup u Beogradu o partnerstvu EU i Balkana\nBEOGRAD - Evropski fond za Balkan (EFB) obeležava 10 -godišnjicu od osnivanja i tim povodom okupiće u Beogradu više od 200 svetski poznatih stručnjaka, bivših visokih zvaničnika i poslovnih ljudi koji će razgovarati o jačanju odnosa između Evrope i Balkana i predstaviti Deklaraciju o evropskom partnerstvu sa Balkanom.\nU Deklaraciji, koja će večeras biti potpisana navodi se da evropsko partnerstvo sa Balkanom mora da bude utemeljeno na iskrenijim i transparentnijim odnosima, koji prednost daju demokratskoj transformaciji. Strategija Evropske... »\nDeklaracija: Vreme za novi, iskreniji odnos EU i Balkana\nOdnos Evropske unije i Zapadnog Balkana mora da bude iskreniji i transparentniji i da prednost daje demokratskoj transformaciji, navodi se u Deklaradiji o evropskom partnerstvu s Balkanom koja će danas biti zvanično potpisana. Evropski fond za Balkan (EFB) će na skupu povodom obeležavanja 10 godina... »\nVreme za novi, iskreniji odnos EU i Balkana\nEurActiv ponedeljak, 16. april 2018.\nOdnos Evropske unije i Zapadnog Balkana mora da bude iskreniji i transparentniji i da prednost daje demokratskoj transformaciji, navodi se u Deklaradiji o evropskom partnerstvu sa Balkanom koja će 16. aprila biti zvanično potpisana. Autori Deklaracije pozvali su na ponovno ujedinjenje Evrope i... »\nN1 Info13 komentar(a)\nAplauzi i slavlje u Prištini, Beograd traži sednicu SB UN\n„Hajde da se prebrojimo“, okupljanje u 18 sati ispred Filozofskog fakulteta


NARODNA SKUPŠTINA RS: Usvojena informacija o realizaciji zaključaka o radu Suda i Tužilaštva BiH, izabran zamjenik pravobranioca RS - Zaključena Deveta sjednica\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je 2. marta 2016. godine, u nastavku Devete redovne sjednice, informaciju o realizaciji zaključaka NS RS o radu Suda i Tužilaštva Bosne i Hercegovine.\nU okviru drugog dijela Devete sjednice, narodni poslanici, sa 42 glasova "za", prihvatili su informaciju u kojoj se, između ostalog, navodi da su retroaktivna primjena Krivičnog zakona BiH, proširena nadležnost Suda BiH, kao i selektivni pristup u procesuiranju ratnih zločina izazvali nezadovoljstvo svih relevantnih subjekata u RS, vladinih i nevladinih organizacija, građana, a posebno osuđenih osoba.\nU Informaciji se, takođe, navodi da bi bilo izuzetno važno ako uspiju pregovori sa Ministarstvom pravde FBiH da osuđena osoba, koja se nalazi na izdržavanju kazne zatvora u kazneno popravnim ustanovama FBiH, bude upućena na izdržavanje kazne u kazneno popravnu ustanovu RS prema mjestu prebivališta, odnosno boravišta njegove porodice.\nUsvojena informacija se odnosi na zaključke parlamenta Srpske od 17. aprila 2015. godine.\nU isto vrijeme, poslanici su prihvatili sljedeće dokumente:\nInformaciju o implementaciji Strategije za suzbijanje nasilja u porodici Republike Srpske (2014 – 2019) za 2014. godinu;\nInformaciju o realizaciji Omladinske politike Republike Srpske za period 2010. – 2015. godine, za period od 1. oktobar 2014. godine do 1. oktobar 2015. godine, te odluku o izradi Zoning plana područja posebne namjene "Janjske otoke".\nTakođe, narodni poslanici su, sa 43 glasa "za", izabrali Voju Pavičića za zamjenika pravobranioca (sjedište BANJA LUKA) Republike Srpske. Pavičić je izabran na mandat od četiri godine.\nTime je okončana Deveta redovna sjednica, koja je počela 8. februara 2016. godine.


PROGRESSIVE MAGAZIN | NEDA ĐOKIĆ, NOVI DIREKTOR KOMPANIJE HEINEKEN SRBIJA\nNEDA ĐOKIĆ, NOVI DIREKTOR KOMPANIJE HEINEKEN SRBIJA\n8. X 2021 | Neda Đokić imenovana je za novog direktora kompanije Heineken Srbija od 1. oktobra 2021. godine. Dolaskom na novu poziciju, Neda će predvoditi Heineken tim u Srbiji i doprineti daljem održivom razvoju i rastu kompanije. Heineken Srbija je jedna od najbrže rastućih kompanija na srpskom tržištu čiji brendovi i proizvodi čine svakodnevne životne trenutke prijatnim i zabavnim – Zaječarsko pivo, sa više od 125 godina dugom tradicijom, omiljeni je izbor potrošača na srpskom tržištu piva, dok se uz Heineken najbolje uživa u gledanju fudbala ili u dobrom provodu, poručuju iz kompanije.\nNeda je prvi direktor koji dolazi iz Srbije u Heineken svetu, što predstavlja izuzetan uspeh ali i veliku odgovornost. “Velika mi je čast što dolazim na čelo kompanije Heineken Srbija. Radujem se saradnji sa uspešnim i talentovanim timom koleginica i kolega koji su ne samo fantastični profesionalci, već i divni ljudi, i verujem da ćemo zajedno ostvariti nove uspehe za ovu sjajnu kompaniju. Moj san je da budemo organizacija koja se neprekidno razvija i cveta, ispunjeni pozitivnom energijom i da uvek budemo prepoznati kao sjajno mesto za rad, prvi izbor za mlade talente, ali i najpouzdaniji partner za sve naše potrošače i stejkholdere“, istakla je Đokićeva ovim povodom, i dodala da, ako volite ono sto radite, ništa nije nemoguće.\nNeda Đokić ima bogato internacionalno iskustvo u okviru komercijalnog sektora. Svoju karijeru je započela u Velikoj Britaniji, u kompaniji Unilever nakon čega se pridružila L’Orealu, gde je izgradila karijeru u marketingu na pozicijama kao što su Group Brand Manager i marketing menadžer različitih kozmetičkih brendova. Đokićeva 2009. godine počinje sa radom u kompaniji Estee Lauder kao marketing menadžer za brend Bobbi Brown, a 2012. godine prelazi u kompaniju Coca-Cola Hellenic Srbija kao menadžer za negazirana pića, gde je 2014. imenovana za direktora marketinga. Nakon impresivne karijere u marketingu, 2018. godine, Neda je napravila korak dalje i uspešno radila na poziciji direktora prodaje u kompaniji Coca-Cola Hellenic Srbija. Tokom 2019. godine, prelazi u kompaniju Heineken Srbija i, kao direktor marketinga, nastavlja uspešan razvoj kompanijskog portfolija i učvršćuje poziciju kompanije na tržištu Srbije.


Neka nasilje stane - Svetski dan izbeglica - Nedeljnik Vreme\nPiše: Priredila: J.G\nOdlukom Generalne skupštine UN, 20. jun se, kao Svetski dan izbeglica obeležava od 2001. godine, sa ciljem da se skrene pažnja na položaj izbeglica širom sveta i ukaže na značaj pružanja pomoći izbeglima.\nKomesarka za ljudska prava Saveta Evrope Dunja Mijatović izjavila je 20. juna, povodom Svetskog dana izbeglica, da nasilje i napadi na migrante na granicama moraju prestati. Ona je upozorila da napadi i nasilje na granicama ne ugrožavaju samo prava migranata već i prava građana evropskih država, jer kada se protivzakonite i nasilne akcije policije odvijaju nekažnjeno, njihova odgovornost za delovanje je narušena i tada je zaštita svih građana ugrožena. Zbog svih ovih razloga evropska komesarka za ljudska prava pozvala je sve države članice Saveta Evrope da se "pridržavaju obaveza prema izbeglicama zaustavljanjem nasilja" i da "osiguraju da njihove institucije za ljudska prava mogu da prate i izveštavaju o situaciji sa izbeglicama na granicama".\nDunja Mijatović je takođe istakla da je od presudne važnosti sprovođenje efikasnih istraga svih navoda o nasilnim ili rasističkim incidentima na granicama, posebno kada su u njima učestvovale snage bezbednosti. Evropska komesarka je rekla da će Svetski dan izbeglica ukazati na teškoće koje izbeglice trpe, odajući počast otporu izbeglica i pozivajući na njihovu zaštitu i podržavanje njihovih prava. Ona je pozvala vlade da počnu da rešavaju slučajeve rešenja prava izbeglica širom Evrope, protivno međunarodnom zakonu o ljudskim pravima.\nKomesarka je na kraju poručila da "zaštita ljudskih prava i dostojanstva izbeglica nije opcija, već moralna i zakonska obaveza koje sve države članice moraju da poštuju".\nZaštitnik građana Zoran Pašalić ocenio je da Srbija dočekuje 20. jun, Svetski dan izbeglica, kao zemlja koja se i dalje suočava se problemima ljudi koji su tokom rata u bivšoj SFRJ morali da napuste dom, ali i sa prilivom migranata sa Bliskog istoka i iz Afrike.\nOmbudsman je u pisanoj izjavi naveo da građani Srbije "nisu okrenuli leđa onima kojima je potrebna pomoć jer su sami delili izbegličku sudbinu". "Stoga samo solidarnost i razumevanje za izbeglice i migrante i probleme sa kojima se suočavaju, ali i odgovorne institucije sa razvijenim mehanizmima posebne zaštite njihovih prava mogu biti stožer za stvaranje tolerantnog ambijenta koji prepoznaje i štiti najranjivije", naveo je Pašalić.\nJedan posto svetskog stanovništva trenutno je raseljeno, što je najveći broj od kako UNHCR beleži statistiku, a Svetski dan izbeglica obeležava se aktivnostima i u prihvatnim centrima na jugu Srbije. Trenutno u 18 azilnih i prihvatnih centara u Srbiji boravi oko 4800 osoba, a kako kažu u Komesarijatu za izbeglice, za poslednjih 12 godina samo su 173 osobe dobile azil ili supsidijarnu zaštitu.\nPrema podacima UNHCR-a, svaka 97. osoba na svetu je raseljena usled progona ili konflikata, što je više od 79,5 miliona ljudi, a skoro polovinu tog broja čine deca.\nSrbija je poslednjih decenija, od ratova devedesetih na prostoru bivše SFRJ do poslednje migrantske krize, bila prolazna zemlja ili postala dom za ljude koji su bežali od ratom zahvaćenih područja, a u Komesarijatu za izbeglice kažu da Svetski dan izbeglica treba da podseti građane na ljude koji su ostali bez doma, bez najmilijih, bez posla i imovine, koji su prisiljeni da traže sigurnu zemlju ili su našli novi dom negde daleko. Tim ljudima u jednom trenutku celi život stane i takav se nikad više ne nastavi. Srbija i dalje neumorno radi na obezbeđivanju krova nad glavom ljudima koji su tokom sukoba devedesetih godina prošlog veka na prostoru bivše Jugoslavije morali da napuste dom, a zajedno sa Evropom i ostatkom sveta suočava se sa jednim od najvećih egzodusa u skorijoj istoriji. Od početka izbegličke krize više od milion ljudi sa Bliskog Istoka i severne Afrike prošlo je kroz Srbiju, kažu u Komesarijatu.\nNjihovi podaci pokazuju da je oko 618 000 ljudi dobilo izbeglički status usled ratnih dešavanja na prostorima bivše SFRJ, a u tom statusu je još 25 794 osoba.\nSrbija je pokazala humanost i puno poštovanje međunarodnih standarda u prihvatu i zbrinjavanju migranata koji su prošli preko njene teritorije. Izbeglice u Srbiji, pre svega oni koji dolaze sa Bliskog istoka i kojima je Srbija usputna stanica, suočavaju se sa mnogim problemima, a tokom 2019. godine 12 937 osoba izrazilo je nameru da traži azil u Srbiji, a pravo na azil priznato je za svega 35 osoba. Pored toga, kažu u Komesarijatu, u Srbiji još uvek nisu rešeni problemi izbeglica i interno raseljenih lica sa prostora bivše Jugoslavije.\nPovodom 20. juna, Svetskog dana izbeglica, u Beogradskom centru za ljudska prava kažu da treba obratiti pažnju na ranjiivost izbegličke populacije posebno u situaciji pandemije virusa korona i napominju da državne institucije u Srbiji imaju obavezu pružanja zaštite svim izbeglicama, u skladu sa domaćim i međunarodnim propisima.\nNažalost, dugotrajni konflikti i masovna kršenja ljudskih prava u svetu ukazuju da se ne mogu očekivati značajnija poboljšanja u skorijoj budućnosti. Pored toga, u Srbiji još uvek nisu rešeni problemi izbeglica i interno raseljenih lica sa prostora bivše Jugoslavije. Tokom vanrednog stanja kretanje izbeglica i tražilaca azila bilo je u potpunosti ograničeno na centre u kojima su se nalazili. Zato pozivamo nadležne institucije da i za vreme pandemije omoguće nesmetan pristup teritoriji i postupku azila u skladu sa preporukama UNHCR i OHCHR uz poštovanje svih zdravstvenih mera, kažu u Beogradskom centru.\nU ovoj nevladinoj organizaciji smatraju da u Srbiji sistem azila još nije efikasan jer postupak predugo traje, ne sprovodi se postupak na Aerodromu "Nikola Tesla", stopa priznavanja azila je niska, a izbeglice ne mogu da ostvare pravo na putnu ispravu i steknu državljanstvo Srbije. Beogradski centar za ljudska prava nastojaće da svojim aktivnostima koje uključuju pružanje besplatne pravne pomoći tražiocima azila, strateško zastupanje pred domaćim i međunarodnim telima, podršku u integraciji i zagovaranje, poboljša položaj svih izbeglica koje se nalaze u Srbiji.\nSvetski dan izbeglica ustanovljen je Rezolucijom Generalne skupštine UN 2001. godine.


Otvoreni Parlament | Ivica Dačić\nRođen je 01. januara 1966. godine u Prizrenu.\nZavršio je gimnaziju "Stevan Sremac" u Nišu. Diplomirao je na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, sa prosečnom ocenom 10 (deset).\nBio je u fakultetskoj organizaciji Saveza komunista, a 1990. postao prvi predsednik mladih socijalista Beograda. Osam godina, od 1992. do 2000. godine je bio portparol Socijalističke partije Srbije. Za člana Izvršnog odbora Glavnog odbora SPS-a izabran je na Drugom kongresu 1992. godine.\nOd 1992. do 2004. godine bio je savezni poslanik u Veću građana Savezne skupštine SRJ i SCG. Bio je predsednik Odbora za javno informisanje 1996, a od juna 1997. i član Odbora za spoljnopolitičke odnose.\nU Prelaznoj Vladi Republike Srbije od oktobra 2000. godine do januara 2001. godine bio je ko-ministar za informisanje. Od 2000. godine je bio član Odbora za bezbednost i spoljnu politiku oba veća savezne skupštine.\nZa predsednika beogradskog odbora SPS-a biran je 2000. i 2002. godine. U januaru 2003. godine izabran je za predsednika Glavnog odbora SPS-a. Decembra 2006. godine izabran je za predsednika Socijalističke partije Srbije.\nOd vanrednih parlamentarnih izbora u decembru 2003. bio je poslanik u republičkom parlamentu i predsednik poslaničke grupe SPS-a. Član je Parlamentarne skupštine Saveta Evrope. Bio je predsednički kandidat 2004. i 2012. godine.\nJula 2008. do jula 2012. godine obavljao je funkciju prvog potpredsednika Vlade Srbije – zamenika predsednika Vlade i ministra unutrašnjih poslova. Od jula 2012. do aprila 2014. godine obavljao je funkciju predsednika Vlade i ministra unutrašnjih poslova. Tokom 2015. godine bio je Predsedavajući OEBS-u i domaćin Konferencije OEBS-a održane u Beogradu.\nBio je predsednik Košarkaškog kluba „Partizan“ i predsednik Rukometnog kluba „Partizan“, potpredsednik Jugoslovenskog olimpijskog komiteta i predsednik Sportskog saveza Srbije. Dok je bio portparol SPS-a postao je i predsednik FK „Palilulac“.\nDobitnik je priznanja "Najevropljanin" za 2009. godinu, Ordena prijateljstva Ruske Federacije 2018. godine i priznanja Statueta "Kapetan Miša Anastasijević" 2018. godine.\nNakon parlamentarnih izbora 2012, postao je premijer Republike Srbije i ostao je na čelu Ministarstva unitrašnjih poslova. Izabran je 2012.godine za glavnog pregovarača Srbije u pregovorima sa predstavnicima Vlade Kosova. Nakon izbora 2014. godine obavljao je funkciju ministra spoljnih poslova u Vladi Srbije, a na to mesto je ostao i nakon izbora nove Vlade 11. avgusta 2016. godine.\nNa redovnim parlamentarnim izborima održanim 21. juna 2020. godine našao se na prvoj poziciji na izbornoj listi "Ivica Dačić - Socijalistička partija Srbije (SPS), Jedinstvena Srbija (JS) - Dragan Marković Palma". Na konstitutivnoj sednici izabran je za predsednika Parlamenta.\nOženjen je, otac dvoje dece.\nMesto rođenja: Prizren\nDatum rođenja: 01.01.1966.\nPredsednik parlamenta Republike Srbije\nPoslednji put ažurirano: 10.02.2021, 09:19


Novi Bečej prvi u Vojvodini po broju dobrovoljnih davalaca krvi\nU subotu, 16. juna, u nekadašnjem omladinskom domu u novobečejskom Novom Selu, nagrađeni su najdosledniji davaoci krvi, odnosno oni koji su krv dali 10 ili 20 puta, odnosno 35 i 50 puta. Pohvaljeno je i dvoje davalaca za 100 i 75 davanja. A poseban kuriozitet je i da je opština Novi Bečej proglašena za prvu u Vojvodini, a treću u Srbiji po broju dobrovoljnih davalaca krvi.\nKako kaže Momir Dimitrijević, sekretar osnovne organizacije Crvenog krsta Novi Bečej, glavna motivacija davaocima krvi je humanost. “Mi možemo da se pohvalimo da u Novom Bečeju imamo čak četiri davaoca koji imaju preko sto davanja. Imamo i dvadeset davalaca koji su primili priznanja za 50 i više davanja. Opština Novi Bečej ima preko 1000 aktivnih davalaca krvi. Naši davaoci se odazivaju na redovnim akcijama, a ako je potrebno i na vanrednim” rekao je Dimitrijević. On je podsetio da je prva sledeća akcija dobrovoljnog davanja krvi 12. jula u Novom Bečeju, a 25. jula u Novom Miloševu. Istakao je i da je došlo do određenih pomeranja usled toga što se prikupljanje krvi više ne radi u saradnji sa zavodom iz Zrenjanina, već sa novosadskim zavodom za transfuziju.\nIlija Mandić, veteran dobrovoljnog davanja krvi sa 111 davanja, apelovao je na mlade da dođu u što većem broju i od azovu se pozivu humanosti. “Nama vreme ističe. Ja imam pravo još dve godine da dajem krv. Rudolf Horvat isto tako, još godinu dve, i mi ćemo prestati. Trebaju nam mladi, krvi uvek treba, nikad nije na pretek. To je jedino zlato koje nam treba u životu” rekao je Mandić.


Al Jazeera: Dragana Sotirovski kao buduća “gospođa ministarka” - Rešetka\nAl Jazeera: Dragana Sotirovski kao buduća “gospođa ministarka”\n20.11.2021. /Al Jazeera\nFotografija preuzeta sa zvaničnog sajta grada Niša / ni.rs\nDragana Sotirovski je ambiciozna kada su njeni ciljevi u pitanju, pa oni koji je poznaju tvrde da je aktuelna funkcija samo stepenik u političkoj karijeri nekadašnje novinarke. Sledeća stanica je njena kandidatura za “gospođu ministarku”, piše Al Jazeera Balkans.\nNovinar ove ugledne medijske kuće se osvrće na karijerni put gradonačelnice Niša nazivajući je “bivšom novinarkom protiv medija i kolega”, a posebno se osvrće na njen način ophođenja prema nezavisnim novinarima, koji je uvela kao standard.\nDelove teksta Nikole Lazića pročitajte ispod:\nPrethodna vest Osećate li miris koji se pretvorio u smrad?\nSledeća vest Opozicionari u Vlasotincu tvrde da su radovi u dvorištu opštinske zgrade preplaćeni i da su dugo trajali\n1 komentar na “Al Jazeera: Dragana Sotirovski kao buduća “gospođa ministarka””\n20.11.2021. u 23:39\nDaj čoveku vlast onda ćeš videti kakav je nečovek.Ukapirala žena da se od novinarstva neće leba najesti pa otišla u politiku a danas je politika sve i brzo se uklopila.Bahatost ne manjka nijednom iz vladajuće klike pa ako hoćeš da plivaš pokaži se.Samo mi nije jasno da su ove žene u SNS-u gore od muškaraca ako se to uopšte može porediti.


BiH na pretposljednjem mjestu: Investitori neće na poslovno dno – Kakanj-X\nBiH na pretposljednjem mjestu: Investitori neće na poslovno dno\nNa 10 ožu, 2019 216\n“Međutim, mi se ne možemo pohvaliti tom stabilnom poreskom politikom jer je činjenica da nam se i fiskalni, ali i parafiskalni nameti stalno mijenjaju, odnosno da često dolazi do novih opterećenja na privredu”, dodao je Blagojević.\nNaglasio je da je važan segment i adekvatna radna snaga, čiji nedostatak svakim danom sve više pravi probleme privrednim društvima koja već posluju u RS.\nAko se poredimo sa zemljama u regionu, navodi Blagojević, jedna od njihovih prednosti su veći podsticaji.\nNaglasio je da je prilikom privlačenja stranih investicija potrebno voditi računa o sektorima privrede i područjima za ulaganje, ali posebno i o ulagačima, jer, kako kaže, neka iskustva pokazuju da su pojedini investitori, nakon izvlačenja određene koristi, napuštali ovaj region i ostavljali probleme iza sebe.\nRekao je da je, kada su u pitanju sektori za ulaganje, pored postojećih neiskorištenih ili nedovoljno iskorištenih prirodnih resursa, potrebno stimulisati ulaganja u nove tehnologije i razvojne projekte.\n“Ono što je sigurno jeste da su nama potrebne investicije. Tu ne mislim samo na strane investicije, već je od posebne važnosti podsticati domaća ulaganja”, kazao je Blagojević.\nOn je dodao da je jedan od osnovnih načina za podršku ulaganju unapređenje poslovnog ambijenta, kao i smanjenje i ukidanje određenog broja fiskalnih i parafiskalnih nameta, koji guše privredu.\nFaruk Hadžić, makroekonomski analitičar, rekao je da investitori prvenstveno gledaju na koordinaciju političke stabilnosti, odnosno, kako kaže, kada je BiH u pitanju – nestabilnosti.\n“Sve one teme koje mi imamo posljednjih godina kada je politička situacija u pitanju samo odbijaju investitore, jer oni zaista ne žele da ulažu u zemlju gdje postoje takve priče. Za razliku od BiH, imamo primjer ekonomskog napretka Srbije zahvaljujući ulaganjima Turske”, ističe Hadžić.\nNaglasio je da prilikom ulaganja postoje i razni ekonomski parametri, a to su podaci koliko se firma može brzo otvoriti, kakvi su nameti, te, kada se to sve sagleda, smatra Hadžić, ne iznenađuje što je BiH na pretposljednjem mjestu ove liste.\n“Mi nemamo perspektivu da će biti bolje u nekom narednom periodu ukoliko naši političari ne pokažu da ova zemlja ima viziju i bolju perspektivu za budućnost”, zaključuje Hadžić.\nDanska je najbolja evropska zemlja za poslovanje, a Ukrajina je i dalje na začelju liste 46 ukupno ocjenjivanih država,pišu Nezavisne


MyCity » Nauka -> Astronomija » Naučnici otkrili najveći solarni sistem u svemiru\nPoslao: 28 Jan 2016 21:17\nNaučnici su tako otkrili najveći solarni sistem do sada registrovan u svemiru, a čine ga planeta 2MASS J2126-8140 i crvena zvezda TYC 9486-927-1 oko koje se ta planeta kreće.\nUdaljenost između planete i zvezde u centru novootkrivenog sistema je 7.000 puta veća od udaljenosti između Zemlje i Sunca.\nZa jedan krug oko njene zvezde, planeti pomenutog sistema je potrebno oko milion godina.\nProfesor s Nacionalnog univerziteta u Australiji Sajmon Marfi je rekao da je novootkriveni solarni sistem trostruko veći od dosad poznatog najvećeg sistema u svemiru. Tvrdi da su i naučnici iznenađeni da tako lagan objekat orbitira na tako velikoj udaljenosti od svoje zvezde.\nZvezda 2MASS J2126-8140 je čak 15 puta veća od Jupitera, najveće planete našeg Sunčevog sistema.\nNovootkriveni solarni sistem je od Zemlje udaljen oko 100 svetlosnih godina ili šest oktiliona milja (ovaj broj ima 27 nula).\nUkupno su 919 korisnika na forumu :: 42 registrovanih, 5 sakrivenih i 872 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Petar, amstel2, Arhiv, awathorn, babaroga, Bane san, bankulen, Belac91, branko7, Brankoni, Brksi, caesar, cikadeda, crnitrn, darkangel, Despot1, Doca, dragonserbia, DucicM, dule clio, gorozup, GreenMan, havoc995, helen1, ILGromovnik, Insan, kuntalo, mane123, mercedesamg, milos.cbr, miodrag, Panter, radovanoviczeljko82, RJ, rovac, ruso, Snorks, Srki94, USSVoyager, vathra, vranjanac29, zixmix


Novosti\t20.12.2018 19:13\nFolk zvezda Dragana Mirković prethodne noći hitno je primljena u bolnicu u Beču, usled povišenog pritiska, glavobolje i ubrzanog rada srca.\nPevačica je, nezvanično saznajemo, toliko teško podnela udarce koje poslednjih dana trpi iz tabora koleginice Svetlane Cece Ražnatović da joj je u četvrtak u ranim jutarnjim satima pozlilo pa je hitno prevezena u bolnicu u Beču.\nDo napada je, nezvanično saznajemo, došlo u noći između srede i četvrtka kada je Dragana došla kući sa krsne slave kod prijatelja. Ona je otišla tamo iako se poslednjih dana nije osećala dobro zbog cele situacije sa Svetlanom Cecom Ražnatović i konstantnih napada kojima je bila izložena.\nKap koja je prelila čašu, kako nam je rečeno iz krugova bliskim pevačici, bio je trenutak kada je videla da je Ceca iskoristila okupljanje novinara povodom slave da "ospe drvlje i kamenje po njoj", pa joj je pozlilo zbog čega su hitno morali da intervenišu lekari.\n- Za sada možemo jedino da vam kažemo da se Dragana oseća bolje i da smo uvereni da će sve biti u redu- rekli su nam iz PR službe pevačice.\nSofija Milošević zbog Zorane doživela nervni slom: Za sve je kriv ovaj muškaracStefan Živojinović: Brat i ja pijemo više od Brene i BobeJelena Tomašević i Ivan Bosiljčić: Čarobna ruska bajkaSeka Aleksić nakon bratovljevog hapšenja: Sve što radi, radi sebiGoca Tržan treći put tužila bivšeg mužaNišta od raskida: Rada Manojlović stavila tačku na priče da je ponovo soloPo drugi put mama: Porodila se Kalina KovačevićUživa u ljubavi: Katarina Grujić ulovila bogatašaBračna kriza! Goga Sekulić o razvodu: Ne bi trebalo da brineteSonja Vuksanović prebačena u bolnicu! Pukli silikoni u zadnjici, dobila sepsuAleksandar Radojičić raskinuo sa devojkom: Tačno je, nismo više zajednoAna Nikolić: Teško sam podnela razvodAndrija Milošević odrastao u teškim uslovima: Bio sam gladan! Nisam imao ni za kašikuBarbara Tatalović i Miloš Biković: Zaljubljeni do ušijuSrbija ne pamti ovakvu svadbu! Ispašće vam vilica kada čujete koliko je Lola Smiljanić dao za muzikuOd sada je zovite ovako: Prijovićka ima novo umetničko ime!Emina Jahović: Jeste, raspadam seMarina Tucaković otkrila mračne tajne estradeRat pevačica se nastavlja: Mozga nemaš, idi drži dijetuAna je bila velikodušna! Bratu i snajki poklonila 'sitnicu'


Specijalci ROSU hapsili na sjeveru Kosova - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Aktuelno > Specijalci ROSU hapsili na sjeveru Kosova\nSpecijalci ROSU hapsili na sjeveru Kosova\n16. Oktobra 2019. Istinito238Leave a Comment on Specijalci ROSU hapsili na sjeveru Kosova\nJutros oko 5.50 došlo do upada oko 100 pripadnika specijalne jedinice ROSU, sa više od 25 oklopnih vozila i džipova, na sjever Kosova i Metohije.\nKako kaže šef Kancelarije za KiM Marko Đurić komentarišući jutrošnji upad ROSU na Kosovo, jedna od glavnih meta ove opracije bio je komandir operative KPS regiona Sever Željko Bojić.\nU saopštenju kosovske policije se potvrđuje da je u ranim jutarnjim časovima na severu Mitrovice policija sprovela akciju u vezi sa ubistvom Olivera Ivanovića: “Ova policijska akcija izvedena je na osnovu naloga za pretres koji je izdao Osnovni sud, Posebno odeljenje, a koji je rezultirao hapšenjem osumnjičenog policajca (RB) uključenog u nalog za pretragu”.\n“Tokom policijske akcije uhapšen je još jedan osumnjičeni kome je pronađeno oružje. U operaciji su pronađena i zaplenjena još dva oružja i municije”, ističe se u saopštenju.\nNavodno, namera je bila da se obavi hapšenje još jednog visokog funkcionera policije, odnosno šefa operacija Ž. B. Obojica su, prema specijalnom tužiocu, osumnjičeni su za organizovani kriminal, učešće u prikrivanju dokaza i druge aktivnosti vezane za ubistvo Olivera Ivanovića. Pored toga, tužilac je rekao da je sva ta akcija izvedena po nalogu Specijalnog tužilaštva, a izvršio ga Osnovni sud u Prištini, Odeljenje za teška krivična dela, piše “Klan Kosova”.\nTokom policijske akcije povređeno je više građana i policajaca, uglavnom na teritoriji Zubinog Potoka, a pričinjena je i veća materijalna šteta na privatnim objektima i automobilima. Teško je povređen i uhapšen i ruski pripadnik Unmika Mihail Krasnoščenko.\nTagged hapšenja istinito kosovo rosu


Ćosić: Nećemo biti zemlja u kojoj će ambasadori određivati pravac kretanja i razvoja - Glas Srpske\nSrna 18.05.2022 16:52\nISTOČNO SARAJEVO- Gradonačelnik Istočnog Sarajeva Ljubiša Ćosić izjavio je da Republika Srpska neće biti zemlja u kojoj će ambasadori određivati pravac kretanja i pravac razvoja, već će sam narod u Srpskoj odlučivati o sebi, pa tako i u slučaju djevojčica iz Istočnog Sarajeva i Zvornika kojima Ambasada Velike Britanije nije dala vize za odlazak u Mančester na učešće na Seniorskom prvenstvu Evrope\n"Nadam se da će ove djevojčice dobiti priliku da se takmiče u nekim drugim zemljama i da će ova negativna uspomena vrlo brzo za njih postati prošlost", rekao je Ćosić Srni reagujući na odluku Ambasade Velike Britanije da odbije vize reprezentativkama BiH u tekvondou Katarini Krajišnik iz Istočnog Sarajeva i Zorani Sandić iz Zvornika.\nĆosić ističe da, nažalost, ovakvi postupci Ambasade Velike Britanije po ko zna koji put pokazuju kako se primjenjuju aršini i demokratija od zemalja koje, navedno, njeguju vrhunske vrijednosti demokratije i slobode svih vrsta.\n"Ako ste došli u poziciju da ste izuzetno razvijena zemlja i imate svoju ambasadu u jednoj zemlji kao što je BiH i na ovakav način ograničavate kretanje sportistima i onemogućavate njihove odlaske na sportska takmičenja, jasno govori kolika je izražena vaša politička opredjeljenost i vaša politička frustacija rukovodstvom Republike Srpske", rekao je on.\nPrema njegovim riječima, ovakve poruke narodu i javnosti Republike Srpske treba da budu najbolji pokazatelj u kom pravcu mi treba da se krećemo.\nĆosić je zapitao kome su krive dvije djevojčice iz Republike Srpske, šta su one kome skrivile, osim što su imale namjeru da se pojave na jednom sportskom takmičenju i pokažu svoje sposobnosti u sportu?\n"Ovakav potez govori samo o istinskim namjerama zapadnih moćnika i predstvanika zapadnih zemalja koji svoje političke frustracije na ovaj način liječe u jednoj zemlji kao što je ova nesretna BiH", istakao je on.\nĆosić je naglasio da je BiH zemlja kako treba, onda bi Ministarstvo inostranih poslova u Savjetu ministara i zvaničnici sa nivoa BiH reagovali i osudili ovakav potez i uputili diplomatsku notu prema britanskoj Ambasadi.\nĆosić ističe da ovaj postupak pokazuje šta narod u Republici Srpskoj može očekivati od zapadnih moćnika, dok u Federaciji, vjerovatno, likuju i nisu spremni ni da osude ovakav potez britanske Ambasade.\nAmbasada Velike Britanije odbila je vize reprezentativkama BiH u tekvondou Katarini Krajišnik iz Istočnog Sarajeva i Zorani Sandić iz Zvornika, dok su ostalim članovima reprezentacije Nedžadu Husiću, Dinku Šegedinu, Petri Ždero i treneru Harisu Husiću vize odobrene.\nPrethodno je britanska Ambasada uskratila vize polovini članova Tekvondo reprezentacije Srbije.\nEvropsko prvenstvo u Mančesteru biće održano od 18. do 21. maja.


WTA Taškent - Blic Sport\nBojana Jovanovski zaustavljena u polufinalu\nNaša teniserka Bojana Jovanovski nije uspela da se plasira u finale turnira u Taškentu pošto je izgubila od Japanke Nao Hibino sa 6:3, 6:4.\nDRAMA SA SREĆNIM KRAJEM Jovanovski preokretom u polufinalu Taškenta\nSrpska teniserka Bojana Jovanovski plasirala se u polufinale WTA turnira u Taškentu, pošto je posle preokreta savladala Nemicu Aniku Bek sa 2:6, 7:5, 6:3.\nBojana bolja od Krunićeve u srpskom derbiju za četvrtfinale Taškenta\nBojana Jovanovski pobedila je Aleksandru Krunić sa 6:4, 6:3 u osmini finala turnira u Taškentu.\nKrunićeva zakazala srpski duel sa Jovanovski u Taškentu\nSrpska teniserka Aleksandra Krunić pobedila je Anet Kontaveit iz Estonije sa 6:2, 6:4 u prvom kolu WTA turnira u Taškentu i zakazala duel sa Bojanom Jovanovski.\nKrunić i Martić u drugom kolu dubla u Taškenta\nSrpska teniserka Aleksandra Krunić i Hrvatica Petra Martić plasirale su se u drugo kolo dubla na WTA turniru u Taškentu.\nNišta od odbrane titule, Karin Knap bolja od Bojane u finalu Taškenta\nBojana Jovanovski nije uspela da odbrani titulu na turniru u Taškentu, pošto je u finalu poražena od Karin Knap sa 6:2, 7:6 (4) posle sat i 45 minuta borbe.\nSrpska teniserka Aleksandra Krunić i Čehinja Katerina Sinjakova osvojile su titulu u dubl konkurenciji na WTA turniru u Taškentu.\nAleksandra nastavlja sa uspesima, Krunićeva u finalu dublova u Taškentu\nNaša mlada teniserka Aleksandra Krunić uspela je da se zajedno sa Čeihinjom Katerinom Sinjakovom plasira u finale nadmetanje dublova na turniru u Taškentu.\nA sad, po titulu: Bojana Jovanovski u finalu turnira u Taškentu\nNaša teniserka Bojana Jovanovski se plasirala u finale turnira u Taškentu savladavši Uzbekistanku Niginu Abduraimovu sa 6:4, 7:5.\nAleksandra Krunić sa Čehinjom Sinjakovom prošla u polufinale turnira u Taškentu\nNaša teniserka Aleksandra Krunić uspela je da se zajedno sa Katarinom Sinjakovom iz Češke plasira u polufinale nadmetanje dublova u Taškentu.\nUspešno nastavljena odbrana titule, Jovanovski u četvrtfinalu Taškenta\nBojana Jovanovski plasirala se u četvrtfinale turnira u Taškentu, pošto je u drugom kolu pobedila Ruskinju Alu Kudrijavcevu sa 7:6 (6), 3:6, 6:3.\nJovanovski u drugom kolu nadmetanja dublova u Taškentu\nBojana Jovanovski se u tandemu sa crnogorskom teniserkom Dankom Kovinić plasirala u drugo kolo takmičenja dublova na turniru u Taškentu.\nNe pomaže ni sjajan US open: Curenkova i dalje prejaka za Krunićevu\nNaša mlada teniserka Aleksandra Krunić nije uspela da prebrodi prvo kolo turnira u Taškentu.\nKrunićeva u drugom kolu nadmetanja dublova u Taškentu\nNaša teniserka Aleksandra Krunić i Čehinja Katerina Sinjakova plasirale su se u drugo kolo nadmetanja dublova na turniru u Taškentu, pošto su na startu nadmetanja savladale japansko-gruzijski par Misaki Doi - Oksana Kalašnjikova sa 6:2, 3:6, 13:11.\nUzbekistanka u rodnom Taškentu iznenadila Jovanu Jakšić\nNaša mlada teniska nada Jovana Jakšić nije uspela da prebrodi prvu rundu nadmetanja na turniru u Taškentu, jer je odnje bila bolja domaća takmičarka Akgul Amanmuradova i to sa 6:4, 2:6, 6:2.\nBojanu Jovanovski mučila Bondarenko, ali status prvog favorita ipak je opravdan\nBojana Jovanovski se plasirala u drugo kolo teniskog turnira u Taškentu pobedom nad Ukrajinkom Katerinom Bondarenko od 1:6, 6:4, 6:1.\nKroz dramu do trofeja: Jovanovski osvojila titulu u Taškentu\nBojana Jovanovski osvojila je titulu u Taškentu pobedivši u finalu Beloruskinju Olgu Govorcovu posle preokreta sa 4:6, 7:5, 7:6 (3).\nBojana grabi ka tituli, pobeda nad Toro-Flor za finale turnira u Taškentu\nBojana Jovanovski ostvarila je plasman u finale turnira u Taškentu trijumfom nad španskom teniserkom Marijom-Terezom Toro-Flor sa 6:2, 6:2 posle 66 minuta igre.\nJovanovski u polufinalu Taškenta, protiv Toro-Floro za finale turnira\nBojana Jovanovski plasirala se u polufinale teniskog turnira u Taškentu pošto je posle preokreta savladala Galinu Voskoboevu sa 1:6, 6:4, 7:6(5).


Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? - Page 5\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Uto Apr 08, 2008 11:50 am\npa i ja sam vukovac,a ucim nocu...ne bas uvek...\na morao bi imati znanje da bi dobio dobru ocenu...tako da se te dve reci mogu napisati kao sinonimi\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Uto Apr 08, 2008 12:39 pm\nMislim na znanje koje imash i kad zavrshish shkolu... Nemoj da mi objashnjavash, znam shta sam rekao...\nA to kazhem zbog toga shto je vrsheno istrazhivanje i nashi srednjoshkolci su se uzhasno pokazali... I znam da je tako i u mojoj okolini... I znam dosta ljudi koji imaju odlichne ocene, a nemaju pojma ni o chemu...\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Uto Apr 08, 2008 1:07 pm\nheh,..ja sam sad dosla iz skole..tako da bi trebala da radim ovo sto upravo radim-tj da visim na msnu i forumu\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Uto Apr 08, 2008 1:19 pm\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Uto Apr 08, 2008 1:29 pm\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Uto Apr 08, 2008 1:30 pm\nsta cete?snadju se!!!-xexe\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Čet Apr 10, 2008 4:48 pm\nda zidam kucicu za tehnicko..sad odo..\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Čet Apr 10, 2008 5:49 pm\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Čet Apr 10, 2008 7:02 pm\nDa se odmaram..leskarim ..spavam ..a mogla bih i da ucim\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Čet Apr 10, 2008 9:12 pm\npa ne bi smetalo da malo uzmem da ucim..\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Čet Apr 10, 2008 10:41 pm\nne spiminji mi ovakih\nznaci mene srce boli kad vidim kaki ljudi diplomiraju... pa ja njima nebi dala ni obdaniste da prodju... poslednji mongoloidni indijanac kojeg sam srela, jedna je riba..koja se svadjala sa citavim odeljenjem da je 3 od 30 6,7%\ninace i ja bi trebala da ucim...ali nemogu...\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Čet Apr 10, 2008 11:44 pm\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Pet Apr 11, 2008 1:32 am\nda jedem nesto.. mhhhmmmh.. ali muka mi je da ustajem\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Pet Apr 11, 2008 12:43 pm\nda idem na fax\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Sub Apr 12, 2008 1:15 pm\nDa sushim kosu...\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Sub Apr 12, 2008 1:33 pm\nDa pijem kafu...\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Sub Apr 12, 2008 2:26 pm\nDa ucim sociologiju.\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Ned Apr 13, 2008 1:57 am\nda ucim sto cu i da radim sad..\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Ned Apr 13, 2008 12:49 pm\nDa postavljam sto za rucak...\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Ned Apr 13, 2008 2:41 pm\nda pisem domace zadatke\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Ned Apr 13, 2008 2:46 pm\nda ucim,..sad cu jos malo...uf\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Pon Apr 14, 2008 9:04 am\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Pon Apr 14, 2008 9:36 am\ntrebalo bi da odem u shkolu... ali me mrziiiii...\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Pon Apr 14, 2008 12:05 pm\nNaslov: Re: Šta bi trebalo da radite u ovom trenutku? Pon Apr 14, 2008 12:14 pm\nda radim kartice


Zagađen vazduh najveći problem za građane Srbije - JUGPRESS\nZagađen vazduh najveći problem za građane Srbije\nZa sedam od 10 građana Srbije najveći ekološki problem predstavlja zagađenje vazduha, a to je najveći problem za osam od 10 Beograđana, pokazuje istražišvanje Fondacije Hajnrih Bel o stavovima građana o ekološkim temama.\n“Videli smo proteste i rasprave u medijima o zaštiti reka, o kvalitetu vazduha i o drugim temama, pa je vreme da vidimo i stavove građana o tome”, rekao je direktor Fondacije Hajnrih Bel u Srbiji Simon Ilse.\nIstraživanje je urađeno telefonski, a u anketi je učestvovalo više od 3.000 ljudi. Anketa je rađena pre ekoloških protesta posebno za Srbiju, a posebno za Beograd, u oktobru i novembru.\nProgramski koordinator Tibor Moldvai rekao je da je istraživanje pokazalo da značaj ekoloških tema raste i doživljava ekspanziju, jer je nekada bila nisko među prioritetima građana Srbije, a danas zauzima četvrto mesto, sa tendencijom da ode na treće ili drugo.\nUpitani o tome koje su im oblasti najvažnije, građani Srbije su na prvo mesto stavili ekonomsku situaciju, na drugo zdravstvo, na treće zaposlenost i na četvrto zaštitu životne sredine.\nNa pitanje o najvažnijim problemima, ljudi na prvo mesto stavljaju zdravstvo i saobraćaj, a četiri od šest tema odnosi se na neki način na ekologiju, pa je tako svaki četvrti građanin Srbije zabrinut zbog zagađenja u širem smislu, a zatim kao probleme navode i nedostatak kanalizacije i problem smeća.\nKada je reč o Beograđanima, za njih je najveći problem zagađenje, na drugom mestu je saobraćaj, a na trećem zdravstvo.\nUpitani o ekološkim problemima, zagađenje vazduha je na prvom mestu i za građane cele Srbije i za stanovnike Beograda, na drugom mestu je zagađenje vode, a na trećem 44 odsto građana Srbije brine zagađenje tla, dok više od trećine Beograđana brine pitanje otpada.\nNa pitanje šta izaziva zagađenje, ispitanici iz cele Srbije rekli su da su to industrija, energija iz uglja, saobraćaj i individualna ložišta, dok Beograđani vide iste te zagađivače, s tim što na prvo mesto stavljaju saobraćaj.\nU istraživanju je devet od 10 građana izazilo zabrinutost za klimatske promene, a najveći uticaj klimatskih promena za ljude je vidljiv u poljoprivredi.\nNa pitanje ko je kriv što se stvari po pitanju ekologije ne menjaju, građani na prvom mestu vide sebe, a na drugom Vladu.


Merkelova tvrdi da će tzv. velika koalicija "proraditi" na vreme\nSPD u krizi\nBERLIN - Dve vodeće političke partije u Nemačkoj, uprkos političkoj krizi nastaloj posle odluke Franca Minteferinga da se povuče s mesta šefa Socijaldemokratske partije (SPD), čvrsto ostaju pri projektu formiranja vlade "velike koalicije", rečeno je posle preksinoćne runde razgovora pregovaračkih timova Hrišćanskodemokratske unije (CDU) i SDP.\nBudući kancelar, vođa CDU, Angela Merkel rekla je da su razgovori protekli u znaku konstruktivne diskusije i da ona ne vidi znake da termini formiranja vlade neće biti ispoštovani.\nAli SPD je, još aktuelnog kancelara Gerharda Šredera, posle Minteferingove ostavke u najdubljoj političkoj krizi koja, uprkos optimizmu Merkelove, evidentno preti da se proširi na koalicione pregovore. Ne samo zato što je, sada već bivši šef SPD, najavio i povlačenje kandidature za mesto ministra rada i vicekancelara u budućoj koalicionoj vladi, nego i zbog toga što bi njegov primer mogao da sledi i uticajni bavarski premijer Edmund Štojber, predsednik Hrišćansko demokratske unije (CSU), koalicionog partnera CDU. Kad je Mintefering podneo ostavku, Štojber je počeo javno da se dvoumi da li da prihvati ponuđeno ministarsko mesto u budućoj vladi i da daje signale kako mu se ne ide iz katoličkog Minhena, prepunog životne radosti, u kruti, protestantski Berlin.\nMintefering je demonstrativno napustio rukovodeću funkciju u SPD zato što je partijsko predsedništvo naprasno odlučilo da za generalnog sekretara izabere mladu, poletnu Andreu Nales. Ona je članica leve frakcije SPD koja se oštro suprotstavlja političkom kursu većinske, desničarske frakcije kojoj pripadaju Minterfering i (još) kancelar Gerhard Šreder.\nAnalitičari kažu da toliko političkog diletantizma kao što je sada pokazala SPD u fazi koalicionih pregovora nisu sebi dozvoljavali čak ni Zeleni Joške Fišera u svojim "najgorim danima", i ocenjuju da je haos nastao zato što su leva i desna frakcija unutar SPD krenule u obračun. U takvoj političkoj situaciji - nabijenoj strahom za sopstvene funkcije, kancelarska sudbina Angele Merkel, koja bi trebalo da uđe u istoriju kao prva žena na tom položaju, postaje sve neizvesnija, iako pregovarači tvrde da je "velika koalicija" neophodnost.\nPobuna robijaša ugušena u krvi\nNasilje se širi\nDamask izbegao sankcije\nAdemiju i Norcu sudiće se u Hrvatskoj\nPutin: Raditi, raditi i samo raditi


Saopštenje gđe Murgasove iz misije Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) nakon posete Beogradu - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Saopštenje gđe Murgasove iz misije Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) nakon posete Beogradu\nMisija Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koju je predvodila gospođa Zuzana Murgasova, posetila je Beograd od 4. do 20. novembra. U očekivanju dodatnih konsultacija o javnim preduzećima sa predstavnicima Svetske banke, misija je postigla dogovor sa vlastima, uz odobrenje od strane rukovodstva MMF i Izvršnog odbora, o ekonomskom programu koji bi mogao biti podržan od strane MMF-a stend baj aranžmanom iz predostrožnosti sa MMF-om za rok od 36 meseci, od ukupno 935,4 miliona dinara (oko milijardu evra ), ili 200 odsto kvote.\nMisija se sastala sa premijerom Aleksandrom Vučićem, guvernerom Narodne banke Srbije Jorgovankom Tabaković, ministrom finansija Vujovićem i drugim javnim funkcionerima, predstavnicima poslovne zajednice i sa međunarodnim partnerima.\nNa kraju misije, gospođa Murgasova, koja je predvodila misiju izdala je sledeće saopštenje:\n„Ekonomski uslovi ostaju izazov. Očekuje se da se BDP smanji u 2014. godini, delom zbog poplava u maju 2014. godine, slabljenja domaće tražnje i problematičnih korporativnih bilansa. Inflacija je ispod dozvoljenog odstupanja NBS-a sa kraja 2013. godine.\nGlavnu društvenu brigu predstavlja stopa nezaposlenosti na nivou od preko 17 procenata. Povećan deficit – uključujući plaćanja sektora države za garancije – očekuje se da iznosi oko 8 procenata BDP u 2014. godini, a javni dug će do kraja godine porasti do 68 odsto BDP-a. Bez sveobuhvatne promene politike, javni dug će nastaviti da raste do neodrživih nivoa i da podriva makroekonomsku stabilnost i potencijal rasta.\nNovi ekonomski program vlade teži da postavi osnovu za održiv rast i otvaranje novih radnih mesta u srednjem roku sprovođenjem ambiciozne fiskalne konsolidacije i strukturne reforme. Fiskalno prilagođavanje posebno ima za cilj da zaustavi rast javnog duga i postavi ga na silaznu putanju od 2017. godine. Priložene mere strukturne reforme treba da pomognu stvaranju ciklusa povećanja tržišnog poverenja, investicija privatnog sektora i rasta.\nFiskalna konsolidacija po novom ekonomskom programu prvenstveno će biti usmerena na rashode smanjivanjem plata u velikom javnom sektoru i penzija, kao i smanjivanjem budžetske podrške javnim preduzećima. Istovremeno, postojeća mreža socijalne zaštite biće održavana kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita ugroženih grupa.\nFiskalni napor vlade biće podržan širokoobuhvatnim reformama. One uključuju jačanje poreske uprave radi podizanja efikasnosti naplate prihoda, poboljšanje upravljanja javnim finansijama, jačanje kontrole javnih rashoda i fiskalnih rizika.\nRestrukturiranje velikih javnih preduzeća – uključujući električnu energiju, gas, železnice i putnu privredu, pomoći će u smanjivanju budžetskog odliva istovremeno obezbeđujući adekvatno pružanje usluga.\nMonetarna i kursna politika nastaviće da se vezuju za predviđeni inflatorni okvir. Fiskalno prilagođavanje treba da stvori prostor za postepeni rebalans kretanjem ka ublažavanju efekata monetarne politike, pod uslovom da se spoljni uslovi finansiranja stabilizuju. Ovo bi trebalo da smanji realne aktivne kamatne stope i da podrži rast privatnog sektora.\nBankarski sektor generalno deluje stabilno sa adekvatnom kapitalizacijom i obilnom likvidnošću, dok stroge zakonske odredbe ograničavaju rizike podizanja nekvalitetnih kredita. Ipak, vlasti su posvećene sprovođenju sveobuhvatne strategije radi smanjenja nivoa nenaplativih kredita i povećanja kreditne sposobnosti privatnog sektora. Pored toga, vlasti će nastaviti da jačaju nadzor nad bankama i okvirima bankarskih rezolucija kako bi osigurale stabilnost finansijskog sistema.\nStrukturna slabost u Srbiji je ograničila ekonomski rast. Važne zakonodavne reforme su uvedene 2014. godine, uključujući i amandmane u zakonima o radu, penzijama, korporativnom stečaju i privatizaciji.\nU narednom periodu, vlasti će biti posvećene implementaciji sveobuhvatne reforme u cilju poboljšanja poslovnog okruženja, smanjenja uticaja države u privredi i poboljšanja korporativnog upravljanja. Očekuje se da ove reforme povećaju investicije, ekonomsku diverzifikaciju i da dovedu do održivog rasta privatnog sektora i do otvaranja novih radnih mesta. Očekuje se da međunarodni partneri, uključujući i druge međunarodne finansijske institucije, pruže pomoć.“\nIMF Mission Reaches Staff-Level Agreement with Serbia on a Precautionary Stand-By Arrangement\nTags:Aleksandar VučićbankeBDPbudžetekonomijainvesticijejavna preduzećajavna službaJorgovanka TabakovićkreditMeđunarodni monetarni fondministar Vujovićmisija Međunarodnog monetarnog fondaMMFnezaposlenostpenzijepolitikaposaoprivredaradna mestareformesaopštenjeSrbijaVlada Republike SrbijezakonZuzana Murgasova


source.ba | Ministri Košarac i Pašalić o boljim uvjetima za plasman domaćih proizvoda\nMinistri Košarac i Pašalić o boljim uvjetima za plasman domaćih proizvoda\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac razgovarao je danas u Banjoj Luci s ministrom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Borisom Pašalićem.\nSagovornici su ukazali na značaj regionalne inicijative ''Otvoreni Balkan'' u kontekstu boljeg plasmana domaćih proizvoda na tržišta obuhvaćena ovim projektom, kao i bržeg protoka roba i usluga.\nMinistri Košarac i Pašalić usaglasili su da je u predstojećem periodu važno nastaviti s radom na ispunjavanju uvjeta za izvoz crvenog mesa na tržište EU. Dogovoreno je da o ovoj temi budu održane konsultacije s zvaničnim predstavnicima Evropske unije u prvom kvartalu 2022. godine.\nTakođer je izražena opredijeljenost da se intenziviraju aktivnosti na ispunjavanju uvjeta za izvoz komzumnih jaja na evropsko tržište.\nSagovornici su ocijenili da je neophodno u što skorijem vremenskom roku riješiti pitanje oglaganja i prerade nusproizvoda životinjskog porijekla, te usaglasili da će o ovoj temi razgovarati i s nadležnim ministrom u Federaciji BiH. Procijenjeno je da bi Doboj, zbog povoljnog geografskog položaja, bio najbolja lokacija za izgradnju kafilerije. Istaknuto je da bi u ovom gradu bila smještena centralna kafilerija, te da bi nekoliko sabirnih stanica bilo locirano u Republici Srpskoj i Federaciji BiH.\nTema današnjeg sastanka bila je i pristupanje BiH Međunarodnom savjetu za masline, prvenstveno imajući u vidu trend povećanja proizvodnje maslina, posebno u hercegovačkoj regiji i Trebinju. Ministar Košarac informisao je ministra Pašalića da je ovo bio predmet razgovora tokom njegove nedavne posjete Madridu, gdje je sjedište Međunarodnog savjeta za masline. Ministri su naglasili da će u narednom periodu raditi na realizaciji ovog cilja, kako bi domaćim proizvođačima maslina bila omogućena participacija u ovoj važnoj svjetskoj asocijaciji, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nTagovi: Staša KošaracBoris Pašalić


SAD: Ko je za saradnju sa Rusijom, a ko protiv nje - Sputnjik Srbija\n01:28 06 Maj 2021\nSAD: Ko je za saradnju sa Rusijom, a ko protiv nje\n21:52 12.11.2015 Preuzmite kraći link\nRusija i Sjedinjene Američke Države trebalo bi da se zajedničkim snagama bore protiv Islamske države, izjavila je šefica Odbora za obaveštajne poslove američkog Senata Dajana Fajnstajn za američki televizijski kanal En-Bi-Si. Ruski politikolog Vladimir Šapovalov ovu izjavu smatra važnim signalom da SAD žele da poboljšaju odnose dveju država.\nOvo je samo pitanje vremena, rekla je Fajnstajnova i dodala da su se stvorili uslovi za početak saradnje: Sjedinjene Američke Države su počele da razmenjuju sa ruskim kolegama obaveštajne podatke, što nisu činile ranije. Zamenik direktora Instituta istorije i politikologije Moskovskog pedagoškog državnog univerziteta politikolog Vladimir Šapovalov smatra ove izjave bitnim signalom da SAD žele da poboljšaju, urede odnose između dveju država.\nSirija: Efikasna borba protiv terorizma moguća\n„Nadam se da je to prva lasta. Savršeno je jasno da je združivanje snaga jedini stvarni način da se prekine konflikt u Siriji. To što su američki političari počeli o tome da govore, mislim da je to dobar signal. To pokazuje da se dešava obrt u američkoj politici, oni shvataju da bez široke koalicije sa Rusijom problem ne može biti rešen“, rekao je Vladimir Šapovalov za Sputnjik.\nPolitikolog smatra da američki političari počinju da shvataju da je neophodno sarađivati sa Rusijom.\n„Svi važni mehanizmi kojima se može uticati na situaciju na Bliskom istoku — kako vojni tako i diplomatski, nalaze se u rukama Rusije. Mislim da bi i za Ameriku to bila razumna politika, da deli sa Rusijom to breme rešavanja problema. Ovde nije poenta međusobno se nadmetati ili mešati se, već ujediniti snage kako bi se kriza rešila. I razmena obaveštajnih podataka svedoči o tome da i visoki američki zvaničnici počinju da shvataju da Amerika više gubi kada redovno kritikuje Rusiju. Neophodno je ujediniti snage“, smatra Vladimir Šapovalov.\nTrenutno se u SAD vodi borba među pristalicama i oponentima ideje približavanja Rusiji, smatra politikolog.\n„Ruska inicijativa je izbila dah, pokvarila im je planove i sada je za Amerikance nastupio momenat istine. SAD ne shvataju najbolje kako bi trebalo da se postave u ovoj situaciji. U SAD je počela borba između pristalica zaoštravanja odnosa i pristalica ideje približavanja Rusiji. Mislim da će tek postepeno preovladati jedan konkretan stav“, zaključuje Šapovalov.\nsaradnja, Senat, Islamska država, Vladimir Šapovalov, Dajan Fajnstajn, Sirija


Utvrditi odgovornost za dva incidenta u Slobodi\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar odbrane Nebojša Stefanović izjavio je danas da je najvažnije da u sinoćnoj eksploziji u krugu fabrike "Sloboda" u Čačku niko nije nastradao, ali da traži da se utvrdi čija je odgovornost za to što smo u ovako kratkom roku imali dva incidenta.\nStefanović je u izjavi za agenciju Tanjug rekao da su radnici ''Slobode'' koji su lakše povređeni, zadobili posekotine od stakla koja su popucala i uspešno se oporavljaju.\nOn je iskazao zahvalnost pripadnicima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, ljudima u fabrici, ekipama Hitne pomoći i vatrogasno-spasilačkim ekipama, kao i Gradu Čačku, koji su reagovali na vreme, evakuisali i radnike i građane u okolini fabrike i sprečili da bude većih posledica.\nPotpredsednik Vlade, koji je sinoć obišao fabriku, rekao je da je Vojska podigla tokom noći i bespilotne letelice kako bi pomogla vatrogascima da požar što pre bude ugašen do kraja, a ispražnjeni su i magacinski prostori kako ne bi bilo nikakve dalje opasnosti.\nOčekujem da nadležni organi što pre utvrde šta je uzrok eksplozija, kako bi ''Sloboda'' mogla da reaguje i preduzme sve neophodne mere da se ovo više ne bi dešavalo i, naravno, tražim da se utvrdi odgovornost za ove nemile događaje, poručio je Stefanović.


02.02.2021 u 13:30\nPad BDP evrozone u četvrtom kvartalu manji od očekivanog\nBRISEL – Privredni pad evrozone u četvrtom kvartalu 2020, zbog uvedenih korona mera zatvaranja, bio je manji nego što se očekivalo, prema današnjim preliminarnim procenama Evrostata. Zavod za statistiku Evropske unije saopštio je da je, prema njegovoj fleš proceni, bruto domaći proizvod 19-članog bloka opao u poslednja tri meseca prošle godine za 0,7 posto u odnosu na prethodni, dok je u poređenju sa četvrtim tromesečjem 2019. potonuo za 5,1 procenat, prenosi Rojters. Ekonomisti, međutim, predviđaju da će trend privrednog pada biti nastavljen i u prvom tromesečju ove godine. „U prvom kvartalu 2021, pad će verovatno biti nešto strmiji, ali ne poput onog u prvoj polovini 2020. Umesto toga, verovatno će već od proleća nastupiti primetan oporavak”, kaže Kristof Veil, ekonomista u\n28.01.2021 u 17:01\nPrivredni pad SAD 3,5 posto prošle godine, najveći od 1946\nSjedinjene Države su u 2020. zabeležile privredni pad po godišnjoj stopi od 3,5 posto, najveći od Drugog svetskog rata, zbog razornog uticaja pandemije kovid-19 u uslužnim delatnostima, kao što su ugostiteljstvo i avio-saovraćaj. Privreda SAD-a je, međutim, poslednji kvartal 2020. zaključila s rastom od 4,0 procenta međugodišnje, prema današnjoj fleš proceni američkog Ministarstva privrede, prenosi Tanjug. Američka ekonomija je ušla u recesiju u februaru prošle godine, mesec dana pre nego što je Svetska zdravstvena organizacija proglasila zaraznu bolest kovid-19 pandemijom, nakon čega je bruto domaći proizvod pao za rekordnih 31,4 posto u drugom tromesečju, da bi se u naredna tri meseca oporavio za 33,4 procenta. U poslednjem lanjskom tromesečju najveći pozitivan doprinos BDP-u\n05.01.2021 u 19:39\nVAŠINGTON - Svetska banka je u upravo objavljenim globalnim ekonomskim prognozama ublažila procenu pada BDP Srbije u 2020. godini na 2,0 posto, u odnosu na junsku projekciju od minus 2,5 procenata. Ovaj međunarodni kreditor predviđa u dokumentu „Globale ekonomske perspektive”, objavljenom danas na zvaničnom veb sajtu SB, rast Srbije u 2021. godini od 3,1 odsto, a potom ubrzanje rasta na 3,4 procenta u 2022. Prognoza rasta srpske privrede za 2021. godinu je smanjena za 0,9 procentnih poena u poređenju sa junskom. Istovremeno, SB je pogoršala procenu ekonomskog pada regiona Zapadnog Balkana u minuloj godini za 1,3 procentna poena, na minus 4,5 posto u odnosu na procenu iz juna 2020. Takođe očekuje slabiji rast regiona u 2021. godini od 3,5 odsto, što je za 1,1 posto manje nego\nPad BDP-a Srbije 1,1 odsto u 2020. godini\nUkupna ekonomska aktivnost u Srbiji u 2020. godini, merena realnim kretanjem bruto domaćeg proizvoda (BDP), zabeležila pad od 1,1 odsto u odnosu na 2019. godinu, saopštio je danas Republički zavod za statistiku. Bruto investicije u osnovna sredstva u 2020. godini imala su realan pad od 2,8 odsto. Obim poljoprivredne proizvodnja ove godine povećan je 4,4 odsto, dok je industrijska proizvodnja zabeležila povećanje fizičkog obima od 0,2 odsto. Vrednost izvedenih radova u građevinarstvu u 2020. godini realno je manja za 4,3 odsto u odnosu na prethodnu godinu. Promet u trgovini na malo ostvario je realni rast od pet odsto, dok je promet u trgovini na veliko nominalno umanjen za 6,1 odsto, prenosi Beta. U sektoru usluge smeštaja i ishrane u 2020. godini procenjen je realni pad od\n30.11.2020 u 12:54\nBDP porastao na kvartalnom nivou 7,4%, na godišnjem pao 1,4%\nBruto domaći proizvod Srbije porasto je u trećem kvartalu 2020. u odnosu na drugo tromesečje za 7,4 posto, prema desezoniranim podacima, dok je na godišnjem nivou zabeležio realni pad od 1,4 procenta, objavio je Republički zavod za statistiku. Posmatrano po delatnostima, u trećem kvartalu je značajan međugodišnji realni pad bruto dodate vrednosti zabeležen je u građevinarstvu (za 18%), u sektorima trgovine na veliko i malo i popravke motornih vozila, saobraćaja i skladištenja i usluga smeštaja i ishrane (za 3,0%) i sektoru stručnih, naučnih, inovacionih i tehničkih delatnosti i administrativnih i pomoćnih uslužnih delatnosti (za 7,9%). Značajan realni rast bruto dodate vrednosti ostvarili su sektor industrije i snabdevanja vodom i upravljanja otpadnim vodama, od 3,2 procenta, sektor\nNarodna banka Srbije povećala je u oktobru projekciju rasta BDP-a za ovu godinu sa minus 1,5 odsto na minus jedan odsto, a predviđa i da će naša privreda ostvariti rast od šest odsto u 2021, izjavila je danas guverner NBS Jorgovanka Tabaković. Posmatrane projekcije BDP su, kaže ona, povećali zbog bržeg od očekivanog oporavka industrije i pojedinih uslužnih faktora, kao i bolje poljoprivredne sezone. „Više projekcija BDP-a za ovu godinu u odnosu na avgust rezultat je bržeg od tada očekivanog oporavka investicija, koje su u prethodne dve godine opredelili oko 80 odsto rasta Srbije”, rekla je Tabaković na 20. Beogradskom ekonomskom forumu. Taj rezultat se, kaže, duguje realizaciji infrastrukturnim projektima koji, ističe, nisu prekidani ni tokom drugog tromesečja koje je obeležila\n14.11.2020 u 16:11\nBugarski BDP-a pao 5,2 odsto u trećem kvartalu\nSOFIJA - Bruto domaći proizvod (BDP) Bugarske opao je za 5,2 posto na godišnjem nivou u trećem kvartalu 2020. godine, u odnosu na međugodišnji pad od 8,6 procenata u prethodnom tromesečju, objavio je Nacionalni zavod za statistiku. Kako prenosi portal „Sinjuz”, Bugarska ekonomija je u periodu jul-septembar tekuće godine zabeležila rast od 4,3 odsto prema desezoniranim podacima, nakon pada od 10,1 posto u drugom kvartalu, naveo je NSI u fleš proceni. Bugarski BDP je u izveštajnom periodu iznosila 31,2 milijarde leva (16 milijardi evra) po tekućim cenama, dodaje se u informaciji.\nPredstava „Čitač”, u režiji Borisa Liješevića, premijerno je izvedena na Velikoj sceni „Olivera i Rade Marković” Beogradskog dramskog pozorišta. Dramatizaciju komada, nastalog po motivima romana nemačkog književnika i pravnika Bernarda Šlinka, uradio je Fedor Šili. Priča postavlja moralna pitanja o ispravnosti suđenja nacistima u posleratnoj Nemačkoj. Radnja se dešava 10, 15 i 25 godina posle Drugog svetskog rata, a sam komad predstavlja povratak Liješevićevim temama ‒ odnosu odgovornosti i krivice u kolektivnoj i pojedinačnoj svesti, prepoznavanju suštinskog zla u vremenu, ideologiji, društvu i čoveku. Glavne likove, mladog Mihaela Berga i 20 godina stariju Hanu Šmic, tumače Marko Grabež i Mirjana Karanović, a u komadu igraju i Slobodan Boda Ninković, Jadranka Selec,\nSrpska ekonomija će posle više godina solidnog rasta ove godine biti u recesiju, a pad bruto domaćeg proizvoda (BDP) iznosiće tri odsto, dok se u 2021. očekuje rast od 2,9 odsto, saopštila je danas Svetska banka. „Dugotrajna kriza izazvana kovidom 19 tokom ;leta, izbori, usporavanje zakonodavne aktivnosti i ekonomska kretanja širom sveta uticaće na rast u ovoj godini”, navodi se u novom ekonomskom izveštaju Svetske banke, prenosi Beta. Ukazano je da je još jedan razlog za sporiji oporavak u drugoj polovini 2020. visoka osnovica za poređenje iz druge polovine 2019. Učešće radne snage i nezaposlenost beleže pad tokom pandemije, istakla je Svetska banka i dodala da su mere izolacije uvedene zbog pandemije sprečile veliki broj radnika da nađu posao, što je dovelo do njihovog napuštanja


Štrajk upozorenja u Fiatu Srbija - Radnička prava\nŠtrajk upozorenja u Fiatu Srbija\nIzvor: Mašina, 26.6.2017.\nJedan od glavnih zahteva radnica i radnika u Kragujevcu je povećanje osnovne zarade za proizvodne radnike na 45000 dinara. Štrajkači zahtevaju i nov način organizovanja proizvodnje kako bi se smanjio pritisak na radnike, odnosno kako bi svaki zaposleni u proizvodnji obavljao manji broj operacija. Pored toga traži se isplata nadoknada za dodatne troškove koje radnici imaju prilikom dolaska na posao van standardnog radnog vremena kada nije organizovan javni prevoz, kao i isplata dogovorenih bonusa za efikasnost.\nOdluku o stupanju u štrajk doneo je Samostalni sindikat u ovoj fabrici. U skladu sa istom prva jednočasovna obustava rada organizovana je prethodnog petka, kada su se kao i danas, radnici okupili ispred Upravne zgrade preduzeća Fiat automobili Srbija a zatim nastavili u protestnu šetnju u krugu fabrike. Ukoliko zahtevi radnika ne budu ispunjeni sutra bi trebao da nastupi potpuna obustava rada u ovoj fabrici.\nU nekim mejnstrim medijima već su se pojavili izveštaji koji sugerišu da ovaj štrajk predstavlja samo borbu za prevlast između dva sindikata u firmi – Saveza samostalnih sindikata Srbije i Udruženih granskih sindikata Nezavisnost koji je nedavno formirao svoj sindikat u ovoj fabrici.\nMeđutim, Jugoslav Ristić, predsednik Saveza samostalinh sindikata Kragujevca u izjavi za Mašinu kaže da je Savez samosalnih Sindikata kao reprezentativni sindikat u Fijatu pokrenuo štrajk, a da su štrajk podržali i članovi sindikata Nezavistnost. On smatra da je „zlonamerno prenositi kako radnici koji su izašli tvrde da je štrajk rezultat borbe za prevlast između dva sindikata“.\n"U štrajk upozorenja stupili su svi radnici karoserije i montaže bez kojih proizvodnja ne može da se nastavi, među kojima ima članova oba sindikata, dok u štrajku uglavnom ne učestvuju službenici i logistika", rekao je Ristić.\nNezadovoljstvo kragujevačkih radnica i radnika, a naročito onih iz kompanija koje posluju u sferi automobliske industrije, tinja već mesecima. U februaru je pokrenut štrajk u fabrici Mareti Manjeli, dobavljača Fiata, gde su zahtevane veće plate. Zatim je u martu došlo do pobune u fabrici Fori tekstil u kojoj se prave delovi konfekcije za automobile.\nKako nezvanično saznajemo rukovodstvo je tokom današnjeg protesta pozvalo predstavnike radnika na pregovore.\nIzvor naslovne fotografije: Nikola Bubanja/Twitter\nMašina: Radnici su lokomotiva društva


Četiri hiljade kubika otpada stiglo do brane u Višegradu (FOTO/VIDEO) - Portal 072info\nUsljed velike količine vode prethodnih dana došlo je do pucanja jedne od lančanica iznad Hidroelektrane Višegrad, postavljene s ciljem zaustavljanja ogromne količine otpada, javlja RTRS.\nPucanjem gornje lančanice oko tri do četiri hiljade kubika otpada dospjelo je do krune brane Hidroeletrane Višegrad, čime je ugrožena i proizvodnja električne energije.\n– Ovo je višedecenijski problem našeg preduzeća. Kao posljednja karika u lancu ostaje nam da se sami borimo sa ovom problematikom. Naša predviđanja ali i saznanja nisu optimistična.U gornjem dijelu toka rijeke Drine, ali i njenih pritoka, stanje nije nimalo dobro. Po našim procjenama radi se o desetinama hiljada kubika otpada za koje ne znamo kako ćemo se sami sa svim tim izboriti – kaže Nedeljko Perišić, direktor HE na Drini.\nNezvanično se saznaje da ništa bolja situacija nije ni kod brane Potpeć kod Priboja, gdje bi usljed puštanja brane sav otpad rijekom Lim došao do Višegrada.\n– Imamo slučaj i ostaje nam da sopstvenim snagama i snagama firmi koje ćemo angažovati, ovo riješimo i da se nadamo da ćemo imati i pomoć naših institucija i država iz kojih ovaj plutajući otpad dolazi – dodaje Perišić.\nTokom dana ogromnim naporom radnici HE Višegrad uspjeli su da saniraju lančanicu i zaustave dotok otpada.\nGodišnje specijalizovani tim HE Višegrad iz rijeke Drine izvadi od šest do osam hiljada kubika plutajućeg otpada.\nKrajnje je vrijeme da se sve nadležne institucije uključe u rješavanje ovog problema, koji prijeti da izazove ekološku katastrofu.\nPrethodni članakOvo je auto iz kojeg su spašeni otac i sin: “Neću ga bacati, želim ga svaki dan gledati”\nSljedeći članakSladić: Snijega će biti još, ali je zabilježena jedna neobična pojava


LUKAŠENKO UDARIO NA MINISTRE: Nema prisilne vakcinacije, pustite ljude da žive, nema maltretiranja! - Naša Borba\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko izjavio da ima negativan stav prema kaznama koje se izriču zbog nenošenja maski. Ministarstvo zdravlja Belorusije ukinulo je obavezno nošenje maski koje je bilo uvedeno 9. oktobra zbog rasta broja zaraženih od virusa korona.\n„Ukida se obavezno korišćenje maski fizičkim licima prilikom posete objektima, organizacijama, izuzetak su privatni automobili, vazdušni, morski i železnički transport, kao i metro“, navodi agencija Belta saopštenje Ministarstva zdravlja Belorusije.\n„Bez obzira na moj negativan i oštar stav prema pritiscima na ljude, maskama i ostalim stvarima, treba se vakcinisati. Ja nikada nisam bio protiv toga… Ja ne mogu da zabranim da se ljudi vakcinišu, ali nećete prisiljavati ljude“, rekao je on u okviru razgovora o epidemiološkoj situaciji i merama protiv kovida-19.\n„I dobro ste uradili, jer kod nas se to ne radi… Zašto maltretirate ljude ako kod predsednika slobodno dolazite? Zašto ste policiju mobilisali da proverava nošenje maski? Svuda se mešate“, izjavio je predsednik Belorusije.\nPrethodni tekstJANKOVIĆ UDARIO NA LJUDE KOJI SU PROTIV PROPUSNICA: Sve bi ih pokupio i poslao u intezivne nege! Neka se mažu Pavlovićevom!\nSledeći tekstVULIN PRETI: Nasilno ćemo sprečiti demonstracije, nećete ići ispred stanova epidemiologa!


“Inače, napalta potraživanja tokom 2013. godine, veća je u odnosu na 2012. godinu za 140 hiljada i 963 marke, odnosno 12,8 odsto, dok je u odnosu na 2011. godinu naplaćeno oko 180 hiljada više, odnosno za 17 odsto procenata više”, navedeno je u Izvještaju ovog preduzeća koji je Skupština opštine podržala na proteklom zasjedanju.\nDirektor preduzeća Čedomir Babić je podsjetio na nezavidnu poziciju preduzeća u proteklom periodu, nagomilana dugovanja, velike gubitke na mreži i izraženu sumnju nezavisnog revizora u 2012. godini da će preduzeće u narednom periodu biti u mogućnosti nastaviti poslovanje.\nOn je naglasio da je menadžment preduzeća preduzeo poslovne aktivnosti i mjere kako bi se došlo do stabilizacije poslovanja.\n“Postoje određeni pozitivni pokazatelji poslovanja za 2014. godinu, rast prihoda, smanjenje troškova, rast stepena naplate potraživanja. Realno, očekivanje je da se postignuti trend sanacije stanja nastavi tokom tekuće poslovne godine”, rekao je Babić i dodao da je ostvaren pozitivan šestomjesečni rezultat poslovanja u tekućoj godini.\nOn se osvrnuo na kvalitet vode na piće i rekao da Institut za zaštitu zdravlja Republike Srpske vrši redovnu kontrolu ispravnosti vode.\n“Po pitanju bakteriološke ispravnosti od 97 analiziranih uzoraka tokom 2013. godine, 89 ih je bilo ispravno. Po pitanju fizičko-hemijskih ispitivanja od 97 uzoraka, 74 su bila ispravna”, precizirao je Babić i dodao da će trajno rješenje po pitanju garancije kvaliteta i isporuke vode biti stavljanje u funkciju vodocrpilišta “Komlenac”, obzirom da dotrajalost postojeće vodovodne mreže uzrokuje brojne komplikacije.


8. sjednica Skupštine Udruženja za oblasti voda i zaštite okoliša „Aquasan mreža u BiH“ | Aquasan\n8. sjednica Skupštine Udruženja za oblasti voda i zaštite okoliša „Aquasan mreža u BiH“\nDana 4. 11. 2020. godine održana je 8. redovna sjednica Skupštine Udruženja za oblasti voda i zaštitu okoliša „Aquasan mreža u BiH'', kojoj je prethodila sjednica Upravnog odbora održana 21. 10. 2020. godine. U skladu s trenutnom epidemiološkom situacijom, obje sjednice su održane putem online platformi.\nPored usvajanja dnevnog reda i zapisnika sa 7. Skupštine Udruženja, teme su bile imenovanje predsjednika Skupštine Udruženja za naredni mandatni period od četiri godine, imenovanje predsjednika Udruženja za naredni mandatni period od četiri godine te imenovanje članova Upravnog odbora Udruženja za naredni mandatni period od četiri godine. S obzirom na to da je dosadašnji rad Udruženja izuzetno uspješan, jednoglasnom odlukom produženi su mandati dosadašnjim članovima Upravnog odbora te predsjednice Skupštine i Udruženja.\nNakon što su istaknuti uspjesi Udruženja, kao i zalaganje i predan rad svih članova i uposlenika, sa željom da se uspješno poslovanje Udruženja Aquasan mreža u BiH nastavi i u narednom periodu, zaključena je 8. redovna sjednica.


SRPSKA PATRIJARŠIJA: Centralna proslava osam vekova SPC od 6. do 9. oktobra! | Happy BSC portal\nSRPSKA PATRIJARŠIJA: Centralna proslava osam vekova SPC od 6. do 9. oktobra!\nCentralna proslava osam vekova samostalnosti SPC biće održana od 6. do 9. oktobra 2019. godine, rečeno je danas na sednici Izvršnog odbora za proslavu ovog važnog jubileja u prostorijama Patrijaršije u Beogradu.\nNarednog dana arhijereji će boraviti u duhovnom sedištu SPC - Pećkoj patrijaršiji.\nSvečana akademija biće održana 8. oktobra u Sava Centru u Beogradu sa početkom u 20 časova, dok će narednog dana biti otvorena izložba Osam vekova umetnosti pod okriljem Srpske Pravoslavne Crkve.


Miha zove petoricu Zvezdaša i dvojicu Partizanovaca – Nadlanu.com\nMiha zove petoricu Zvezdaša i dvojicu Partizanovaca\nObjavljeno 8. maja 2012. / 11:12:07\nNovi selektor reprezentacije Srbije Siniša Mihajlović ozbiljno je shvatio selektorski posao, on je već održao sastanak sa grupom fudbalera koje namerava da uvrsti na širi spisak reprezentativaca.\nOno što sada najviše zanima javnost jeste da li će se Mihajlović osloniti na igrače koji su korišćeni u prethodnim kvalifikacijama ili će ipak napraviti rez.\nAko je suditi prema prvim razgovorima koje je Miha obavio, među konkurentima za nacionalni tim biće dosta mladih igrača iz srpske Superlige, pre svega iz Partizana i Crvene zvezde.\nNaime, nekadašnji trener Bolonje, Katanije i Fjorentine, koji bi 15. maja i zvanično trebalo da preuzme funkciju selektora, okupio je na zajedničkom sastanku Lazara Markovića i Nemanju Tomića iz Partizana, kao i Duška Tošića, Nikolu Maksimovića, Filipa Mladenovića, Darka Lazovića i Srđana Mijailovića iz Crvene zvezde.\nSastanku nije prisustvovao golman crveno-belih Boban Bajković, ali je Mihajlović s njim takođe kontaktirao u vezi budućih reprezentativnih obaveza.\nIz svega ovoga može se izvući zaključak da će Miha na gorepomenutim prijateljskim mečevima sa izuzetno jakim rivalima, koji se pripremaju za učešće na EURO 2012 testirati i neke od momaka s kojima se sastao, kako bi video mogu li u ovom trenutku da se nose s fudbalerima iz najjačih selekcija na Starom kontinentu.\nNajveće iznenađenje na ovom spisku svakako je 18-godišnji Srđan Mijailović, koji još nije debitovao ni za mladi nacionalni tim Srbije, ali trener Zvezde Robert Prosinečki u njega ima bezgranično poverenje i sigurno je rekao mnogo lepih reči nekadašnjem saigraču Mihajloviću u vezi popularnog Mićka.\nKo je kraljica njujorškog bala?\nMinistarka kulture Ana Bekuta?


Olimpijski centar „Jahorina“ otvara zimsku sezonu 3. decembra | Palelive.com\nPočetna Jahorina Olimpijski centar „Jahorina“ otvara zimsku sezonu 3. decembra\nOlimpijski centar /OC/ „Jahorina“ spremno dočekuje otvaranje zimske sezone manifestacijom „Ski opening“, na kojoj će od 3. do 5. decembra nastupiti muzičke zvijezde sa prostora bivše Jugoslavije, rekao je danas direktor OC „Jahorina“ Dejan LJevnaić.\nOn je na konferenciji za novinare u beogradskom hotelu „In“, na kojoj su govorili i pjevači Milica Todorović, Saša Matić, Nikolina Kovač i Dejan Lazović, istakao da će izvođači koji će nastupiti na otvaranju sezone ljubiteljima skijanja, osim uživanja u omiljenom sportu, prirediti i nezaboravan provod.\nNJih dvoje, kao i Milica Todorović i Saša Matić, poručili su da su počastvovani što će nastupiti na otvaranju zimske sezone na Jahorini, ističući da će dati sve od sebe da gostima priušte uživanje u dobroj muzici i još boljoj zabavi.\nPrema njegovim riječima, interesovanje gostiju za zimovanje na Jahorini dodatno raste, o čemu svjedoči podatak da su svi kreveti za boravak gostiju u decembru i februaru već rasprodati i da je nešto slobodnih mjesta ostalo za januar.\nOC „Jahorina“, kako kaže, nikad spremnije nije dočekao početak sezone, jer je brojnim investicijama obogatio svoju ponudu, pa će gosti ove zime na raspolaganju imati najsavremeniju gondolu „Poljice“ sa kapacitetom od 3.000 skijaša na sat.\nOn je istakao da je izgrađena i šestosjedna žičara u Rajskoj dolini, koja je upotpunjena sa dva nova ski-lifta „Javor“ i „Spust“, kojim će se skijaši prevoziti na mjesto gdje su se 1984. godine održavale Zimske olimpijske igre.\nPrema njegovim riječima, velika novina je i šestosjedna žičara „Trnovo“, koja će omogućiti da se prevozi 2.400 skijaša na sat.\n„Osim toga, glavna staza koja je stekla privilegiju da ponese ime najboljeg svetskog tenisera Novaka Đokovića, dobila je osvetljenje, koje će omogućiti noćno skijanje. Jahorina će ove zime raspolagati sa pet kilometara staza za noćno skijanje“, rekao je LJevnaić.\nOn smatra da sve to, uz bogat kulturni i zabavni program i čak 28 koncerata tokom decembra, kao i odličan marketing, nagovještava još jednu uspješnu zimsku sezonu na Jahorini, koja se iz dana u dan razvija, što pokazuje i činjenica da se na olimpijskoj ljepotici trenutno gradi 17 hotela.\nPrethodni članakFormirano JP „Direktne investicije grada Istočno Sarajevo“\nNaredni članakOdržan sastanak o proširenju gasne mreže


5. novembar 2013. Susret predsednika Narodne skupštine sa članovima Odbora za evropske poslove Francuskog Senata\nPredsednik Narodne skupštine dr Nebojša Stefanović je izrazio zadovoljstvo zbog inicijative koju je pred francuskim Senatom pokrenuo predsednik Odbora za evropska pitanja Simon Situr, da se donese rezolucija o podršci evrointegracije Srbije, za koju je rekao da predstavlja ohrabrenje za evropske procese koje vodimo.\nStefanović je ocenio da je ključni napredak na tom putu ostvaren kroz odnos prema korupciji i kriminalu i obavestio delegaciju francuskog Senata da je usvojena platforma za borbu protiv korupcije, za koju smatra da će privući investicije i popraviti ukupan imidž zemlje.\nGovoreći o skupštinskim telima i radu parlamenta u okviru evro-integracija, predsednik Stefanović je posebno pomenuo rad Odbora za evropske integracije i formiranje odbora za pridruživanje i stabilizaciju koji će, sredinom novembra, imati prvi sastanak sa odgovarajućim odborom Evropskog parlamenta. Govoreći o istoj temi, predsednik Narodne skupštine je rekao da je jedna od važnijih uloga parlamenta, pored zakonodavne, kontrola izvršne vlasti i nadgledanje procesa evropskih integracija Srbije.\nPredsednik Stefanović je izrazio zadovoljstvo zbog pozitivnog izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije, u kome se navodi da je Srbija postigla odgovarajući stepen usklađenosti sa kriterijumima za članstvo, posebno naglasivši da je u izveštaju, rad Narodne skupštine ocenjen pozitivno, i da je zahvalan na pozitivnom stavu Francuske u odnosu na proces evrointegracija Srbije.\nPredsednik Odbora za evropske poslove francuskog Senata, Simon Situr, predstavnik grupe socijalista, predstavio je članove delegacije, Mišela Biju, potpredsednika Odbora iz grupe komunista i Sofi Žoasen, članicu Odbora iz „Unije za narodni pokret“. Objasnivši kako je Odbor koji predvodi zadužen za evropske poslove, Situr je izrazio očekivanje da će Odbor za evropske integracije u srpskom parlamentu ubrzo postati odbor za evropske poslove, kada Srbija postane deo Evropske unije. Složivši se sa konstatacijom da je nadzor Skupštine nad izvršnom vlašću veoma značajan, Situr je rekao da je Srbija zemlja koja se kreće ka Evropskoj uniji i dodao da je mišljenje francuskog Senata i Francuske, da Zapadni Balkan treba da bude deo Evropske unije, kao i da je posle Slovenije i Hrvatske sada na redu priključivanje Srbije.\nSitur je irazio posebno zadovoljstvo pregovorima pod pokriviteljstvom Ketrin Ešton u Briselu i pojasnio da je usledila i inicijativa za usvajanje rezolucije o podršci evroitegracija Srbije, koja je jendoglasno usvojena u Senatu. Rezolucija je, po njegovim rečima, predstavljala ohrabrenje Vladi i parlamentu da nastave istim putem, ali je bila i određena mera pritiska na francusku vladu da nastavi sa takvom podrškom Srbiji u Evropskom savetu. Situr je i posetu francuske delegacije, takođe označio kao podršku i ohrabrenje budućem evropskom partneru.\nSenator Situr je pozdravio odluku Saveta ministara Evropske unije o otvaranju pregovora i izrazio očekivanje da će sam proces vrlo brzo i početi. Posebno zadovoljstvo predsednik Odbora za evropska pitanja francuskog Senata iskazao je zbog činjenice da sada Srbija učestvuje u svim parlamenetarnim aktivnostima Evropske unije, kao zemlja kandidat. Ovaj proces je tek započeo, rekao je Situr i dodao da postoji mapa puta koju treba preći, posebno naglasivši oblast pravosuđa. On je primetio da zahtevi koji dolaze iz Evrope mogu pomoći i vladi i parlamentu da sprovedu neophodne reforme, te da veruje kako će čitav proces ići brzo, jer Francuska ima poverenje u Srbiju.\nPredsednik Stefanović je primetio da Srbiji ponekad nedostaje snažnije učešće Francuske u procesima kroz koje prolazi, imajući u vidu prijateljske odnose dve zemlje, i izrazio spremnost da se maksimalno radi na reformama, pre svega zbog sopstvenog naroda, nadajući se da će sve biti sprovedene pre 2020. godine, pre ulaska u Evropsku uniju.\nStefanović je naglasio da reforma pravosuđa predstavlja osnov za pokretanje drugih reformi. Uvođenjem nulte tolerancije prema korupciji, menjamo dosadašnji način razmišljanja, jer smo u prethodnom periodu bili opterećeni ranijom praksom postavljanja sudija na osnovu partijske pripadnosti. Sada se, nastavio je Stefanović, sudija može postati samo po završetku pravosudne akademije.\nPredsednik Narodne skupštine je zatim ocenio da su nam potrebne investicije, posebno iz evropskih zemalja, ali i dodao da je preduslov za dolazak investitora, obezbeđivanje bezbedne i sigurne klime za investicije. U reformi državne uprave, nastavio je Stefanović, suočili smo se sa velikim otporom, zbog postojanje ranije ustrojenog glomaznog administrativnog aparata, formiranog često po partijskoj pripadnosti. Stefanović je posebno naglasio problem raskida sa dosadašnjom praksom subvencionisanja državnih kompanija, koje su dobijeni novac trošili na plate zaposlenih. Kao raskid sa takvom praksom, Stefanović je pomenuo projekat saradnje sa avio kompanijom Etihad koji je od nekadašnjeg gubitaša, naconalne avio kompanije JAT, stvorio novu nacionalnu avio kompaniju, koja bi već sledeće godine trebalo da ostvari profit.\nObavestivši goste i o uvođenju novog poreza na zarade, veće od 60 hiljada dinara, Stefanović je dodao da će ostvareni prihodi biti usmereni na privredu i infrastrukturne projekte, a ne na popunjavanju rupa u budžetu.