Neodrživa ekonomska politika: Poreski dug viši od 720 miliona eura\nCrnoj Gori, već neko vrijeme, stižu upozorenja sa domaćih i međunarodnih adresa da joj prijeti destabilizacija finansija zbog zabrinjavajueg rasta javnog duga.\nImajući to u vidu, nameće se pitanje – kako je moguće da se država ležerno odnosi prema poreskom dugu od preko 720 miliona eura što je približno polovini vrijednosti ukupnog državnog budžeta.\nOsnovne karakteristike crnogorske ekonomije su: visoka zaduženost države, opšta nelikvidnost privrede, veliki spoljno-trgovinski deficit, simboličan obim industrijske proizvodnje i dugačka lista preduzeća koja ne izmiruju poreske obaveze.\nUkupan dug preduzeća na ime poreza državi iznosi preko 720 miliona eura, što je ravno polovini ukupnih prihoda budžeta. Ovaj problem je više puta bio predmet skupštinskih i javnih polemika, a na njega se, tokom sjednice Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje u četvrtak zbog koje su se poslanici Evropskog parlamenta i Skupštine Crne Gore okupili u Strazburu, osvrnuo i predsjednik crnogorskog parlamenta, Ranko Krivokapić.\n„Ako morate da se zadužite onoliko koliko koliko neki duguju državi i da na to plaćate kamatu onda vi sve što bi mogli da uložite u razvoj... Kamata je jednaka socijalnim davanjima – 70 miliona. Onda je jasno da je to neodrživa ekonomska politika“, ocijenio je Krivokapić.\nU Ministarstvu finansija u petak nijesu željeli da govore o visini poreskog duga i mogućnostima njegove naplate. Uputili su nas na Poresku upravu iz koje, kako su nam rekli, zbog kratkog roka nijesu bili u mogućnosti da odgovore na pitanje - koliko je od 720 miliona eura ukupnog duga realno naplativo i zašto nije moguće naplatiti ostatak.\nČlan skupštinskog Odbora za ekonomiju i funkcioner vladajuće Demokratske partije socijalista Zoran Jelić kaže da bi, prije svega, trebalo analizirati strukturu poreskog duga i potom realizovati naplativ dio.\n„Djelimično naplative dugove treba namiriti prodajom imovine poreskih dužnika, a nenaplativ dio predstavljaju poreski dugovi preduzeća koja nemaju imovinu i koja su otišla u stečaj i, praktično, prestala da postoje“, rekao je Jelić.\n„Po mom mišljenju, nema privilegovanih koji sebi mogu dopustiti da ne plate poreski dug. Ja lično ću se boriti protiv toga i javno ću prozvati sve one koji ne žele da plate svoj poreski dug. Možda postoji dio neažurnosti, naročito u Poreskoj upravi. Njihova dva softvera praktično ne korespondiraju i dio podataka se ne slaže. Treba napraviti reviziju tog poreskog duga i agresivnije krenuti u rješavanje toga. Naravno, protiv onih koji žele da izbjegnu plaćanje poreskog duga treba podnijeti krivičnu prijavu i najoštrije se odnositi prema njima u skladu sa zakonom“, istakao je Zoran Jelić.\n„Daću sve od sebe da bez selektivnosti i sa nultom stopom tolerancije pokušam da naplatim sve što se može naplatiti od poreskog duga“, rekao je u petak tokom sjednice skupštinskog Odbora za ekonomiju ministar finansija Radoje Žugić.\n„Dajte mi... Ali ne kroz odgovor – naplatite poreska dugovanja. Svakog od vas ko mi to kaže pozivam da pokušamo da zajedno naplatimo poreska dugovanja“, poručio je Žugić.\n„Ministar finansija je malo pobrkao odgovornosti i nadležnosti. Upravo je ministar finansija zato što on treba da rješava taj problem, a u Parlamentu je u ovih nekoliko godina dobio sasvim dovoljno sugestija, na koji način je trebalo tome pristupiti. Rast javnog duga je korespondirao sa političkom podrškom ovoj vlasti jer je neplaćanje poreskog duga korišćeno kao jedan od vidova političkog pritiska da bi neplatiše davale političku podršku 'tome kome treba'. Nedostatak političke volje vlasti je ključni uzrok neriješavanja ovog problema“, konstatovao je Aleksandar Damjanović, predsjednik skupštinskog Odbora za ekonomiju i funkcioner opozicione Socijalističke narodne partije.


Marion Le Pen: Priznanje Kosova je velika greška | Serb.rs\nSerb.rs > SVET > Marion Le Pen: Priznanje Kosova je velika greška\nMarion Le Pen: Priznanje Kosova je velika greška\n3. juna 2016. / Komentari su isključeni na Marion Le Pen: Priznanje Kosova je velika greška\nMarion Marešal Le Pen najmlađi poslanik francuskog parlamenta (foto:www.giornalettismo.com)\nMarion Marešal Le Pen je najmlađi poslanik francuskog parlamenta u novijoj istoriji, za Vokliz, koji se nalazi u južnoj Francuskoj, region Provansa − Alpi − Azurna obala.\nIstovremeno, Marion Marešal je član Odbora za spoljne poslove u francuskom parlamentu i učestvuje u grupi prijateljstva između Francuske i Rusije i između Francuske i Obale Slonovače. Takođe je član Političkog odbora Nacionalnog fronta. Završila je studije javnog prava na Univerzitetu Panteon Asas. Kao unuka osnivača stranke Žan Mari Le Pena i sestričina Marin Le Pen, sadašnjeg predsednika Nacionalnog fronta, Marion Marešal je bila zvezda nedavno održanih regionalnih izbora u Francuskoj.\nLepa i odlučna Marion Marešal Le Pen predstavlja simbol jedne nove, probuđene i samopouzdane Francuske koja želi da povrati narušeni nacionalni i državni identitet svojoj zemlji. Marion je predstavnik jedne nove generacije Francuza koja nema evropeističke komplekse i želi da uspostavi staru slavu i ugled Francuske, a time, pored ostalog, ponovo izgradi porušene mostove savezništva prijatestva između Francuske i Srbije.\nPrenosimo intervju sa gospođom Mašeral Le Pen, koji su za list „Geopolitika“ vodili novinari Slobodan Erić i Svetlana Maksović.\nPoštovana gospođo Le Pen, Vi i partija kojoj pripadate − Nacionalni front − postigli ste odlične rezultate na poslednjim regionalnim izborima u Francuskoj. Međutim, u drugom krugu izbora protiv Vas su se udružile dve najjače političke partije, koje su inače međusobni protivnici. Protiv partije kojoj pripadate su se udružili zvanična politička klasa Francuske i mediji. Recite nam zašto se pokušava da se Nacionalni front toliko politički diskvalifikuje i medijski satanizuje, ne samo u Francuskoj, nego i u EU i šire?\n„Postoje pobede koje su sramne za pobednike. To je bio slučaj što se tiče tih regionalnih izbora. Jedna velika koalicija levičarskih i desničarskih stranaka, kao i velika medijska ofanziva su nas sprečile da pobedimo u nekoliko regiona, iako smo imali većinu glasova. Ti mandatari brane po svaku cenu svoja utvrđenja, svoje privilegije, a verovatno i svoj klijentilizam, pa čak i po cenu njihove političke koherencije. Inače, najviše se plaše da ćemo mi dokazati da možemo bolje od njih, kao što danas činimo u našim opštinama. Onda bi izgubili poslednji argument koji im preostaje: strah i kleveta.\nMeđutim, zahvaljujući rezultatima koje su naše liste zabeležile zbog velikog povećanja glasača u drugom krugu, moći ćemo da postanemo prva opoziciona snaga u skoro svim regionalnim parlamentima Francuske, kao i strukturisana snaga koja će moći da donese promene jer imamo veliki broj mandata: nikada do sada nismo imali toliko regionalnih mandata, od sada ćemo biti prisutni u svim francuskim regionalnim skupštinama, otklonili smo levičarske stranke, kao na primer vladajuću stranku regiona Nor Pa de Kale, gde se kandidovala Marin Le Pen, i regiona Provansa − Alpi − Azurna obala, gde sam ja bila kandidat.\nNjihova savezništva su ukazala na novi rascep u Francuskoj koji nije više između desnice i levice, već između globalista i rodoljuba koji se bore za suverenitet. Ideološka baza naših protivnika, lažnih rivala, identična je: kult evropskog federalizma, napuštanje nacionalnog suvereniteta, atlantizam, davanje prednosti ekonomiji nad politikom, uništavanje tradicionalnih vrednosti kao što je porodica, totalno otvaranje granica. Nacionalni front je jedini pokret koji otkriva ove obmane, i zbog toga nas sistem marginalizuje. Međutim, Francuzi uviđaju ovu podvalu. Takođe konstatujem da ta propaganda protiv Nacionalnog fronta teško prelazi granice jer naš pokret uživa velike simpatije u mnogim zemljama, bilo da su u Africi, na Bliskom istoku, u istočnoj Evropi, naročito u Rusiji, ili kod vas, u Srbiji. Jer te države, često frankofilske, shvataju da bi jedna jaka i suverena Francuska bila neophodan partner u odbrani uravnoteženog multipolarnog sveta koji poštuje nacionalna bogatstva.“\nSa Boškom Obradovićem u posti ruskoj dumi (foto:dverirakovica.com)\nKako ocenjujete dolazak velikog broja migranata u Evropu sa Bliskog istoka, iz Avganistana i Afrike, i kakve sve opasnosti po identitet i bezbednost evropskih naroda nosi ovaj proces? Kako objašnjavate čudan i gotovo neshvatljiv odnos čelnika EU, a posebno Nemačke, prema ovima opasnim demografskim tendencijima, gde se ne preduzimaju ni elementarne kontrole prema migrantima?\n„Evropski kontinent se suprotstavlja pravom migracionom talasu bez presedana, sa više od 1,25 miliona zahteva za azil prošle godine. Neki od njih, naravno, beže od strašnih situacija, ali veliki broj migranata koji traži utočište u Evropi dolazi sa ekonomskim ili porodičnim motivima, što nije kompatibilno sa azilom, i dolaze iz zemalja koje uopšte nisu u ratnom stanju. Te zloupotrebe se lako sprovode u delo zbog imigracionog sistema koji je sve popustljiviji i na kojem moraju da se baziraju nacionalni zakoni. Tako se evropski narodi nalaze u neravnoteži što se tiče njihovih života, zbog velikog broja pristiglih izbeglica, sa radikalno različitom kulturom i načinom života. Zatim, u tim kolonama migranata su infiltrirani islamistički teroristi: dvojica džihadista sa pariskog fudbalskog stadiona prošli su granicu kao azilanti koji su tražili utočište na našem kontinentu. Francuska obaveštajna služba je sigurna u spremnost više dominantnih grupacija Islamske države, koje su stigle preko migrantskih ruta, da pređu u akciju. Ali površne kontrole koje je ustanovio Brisel totalno su neefikasne. Lideri Evropske unije su spremni da žrtvuju bezbednost i identitet naroda u ime lažne velikodušnosti. Nemačka, koja je skroz otvorila granice za masovnu imigraciju, ima problema sa starenjem svog stanovništva koje nije u mogućnosti da obnovi svoje generacije. Angela Merkel smatra da su ti migranti, većinom mladi muškarci, prilika za podsticanje nataliteta i uspostavljanje demografske ravnoteže, što je neophodno za jednu svetsku silu koja želi da ostane ekonomski lider Evrope. Međutim, time zaboravlja da narodi ne mogu da se zamenjuju. Nemci ipak plaćaju cenu takve politike: nasilja koja su počinili migranti muslimanske veroispovesti, kao na primer kolektivna silovanja Nemica, preobratila su javno mnjenje, koje je uvidelo opasnost nekontrolisane imigracije. Nemačka sada pokušava da nametne svojim evropskim partnerima, preko sistema kvota raspodele, jednu migracijsku politiku koja je doživela neuspeh u samoj Nemačkoj. Odbijajući da se podvrgnu direktivama Brisela i Berlina, lideri zemalja istočne Evrope, i tu mislim na Mađarsku i Sloveniju, pokazuju drugim evropskim državama put kojim treba ići: zatvaranje balkanske rute, bez obzira što se to ne dopada Angeli Merkel, neophodno je kako bismo zaustavili ovu migracijsku poplavu.\nDakle, lideri država istočne Evrope pokazuju kako treba postupiti: odbiti potčinjavanje globalističkoj dogmi i njenim najdestruktivnijim izaslanicima po naš i vaš narod.\nDa li je interes Francuske ostanak u Evropskoj uniji i da li mislite da je EU u krizi? Kakav je Vaš koncept i vizija Evrope?\n„Migraciona politika je pokazala da je solidarnost između država članica EU jedna velika varka, a da je evropski sistem strukturalno neuspešan. Evropska diplomatija je nepostojeća jer ne postoji nikakva harmonija između različitih težnji 28 članica. Tako se naše države nalaze u potčinjenom položaju, koji ih dosta slabi u očima drugih zemalja, kao što je, na primer, Turska… Turska se dakle nalazi na jačoj poziciji i naređuje Evropi šta da radi, koristeći migrante kao oružje masovne destabilizacije našeg kontinenta. Ta ista metoda se koristi i u ekonomiji: Brisel neprestano pokazuje svoju autoritarnost što se tiče budžeta država članica, ali prihvata sve deregulacije slobodne trgovine koje žele SAD. Što se tiče odbrane Evrope, ona je pravi fijasko, što odgovara NATO-u. U tome podržavam Srbe koji se mobilizuju kako bi sačuvali svoju nezavisnost jer bi u suprotnom postali obični pioni Vašingtona.\nEvropska unija je u neprestanoj krizi jer je ona u stvari jedna antidemokratska struktura i jer ne postoji evropski narod, bez obzira na to što imamo zajedničke vrednosti. Zbog toga su interesi svake države bazirani na povratku suvereniteta i granica. To ne znači da treba da dižemo zidove među Evropljanima, već da sarađujemo poštujući nacionalne različitosti: Evropa nacija u kojoj svaka vlada može slobodno da sarađuje bez naređenja nekog tehnokratskog organa koji ne poznaje težnje naših naroda. Kada Nacionalni front bude osvojio predsednički mandat, referendumom će predložiti francuskim građanima pitanje o izlasku iz Evropske unije ukoliko ne budemo uspeli da pregovorima promenimo evropske ugovore, po ugledu na ono što se trenutno radi u Velikoj Britaniji.“\nHrišćanski identitet Evrope je napadnut iznutra od strane levo-liberalnih krugova, a spolja od islamskog fundamentalizma. Kako sačuvati hrišćansku veru i nacionalni identitet evropskih naroda? Da li mislite da je neophodna bliža saradnja ne samo evroskeptičnih partija, poput Nacionalnog fronta, Slobadarske partije Austrije, italijanske Lige Nord, već i političkih snaga iz pravoslavnih zemalja koje dele iste stavove, pre svih iz Rusije?\n„Hrišćanstvo nije samo sastojak identiteta Evrope, već njegova sama osnova. Osnivački čin kojim je sazdana Rusija ili Francuska je krštenje njihovih prinčeva. U Srbiji, osnivanje prve srpske države se podudara sa hristijanizacijom zemlje. Sve do renesanse, Evropa se zove hrišćanstvo. Što se tiče postojećih pretnji po Evropu, radi se o onim pretnjama koje ste nabrojali: levičarski liberalizam koji uništava tradicionalna društva, islamistički fundamentalizam, koji su zapadne sile, nažalost, intrumentalizovale u više navrata. Uistinu, saradnja protiv ove duple pretnje mora da izađe iz kadra Evropske unije. To je inače i u duhu zajedničke izjave objavljene posle susreta pape Franciska i patrijarha Kirila. Nacionalni front ima redovnu komunikaciju sa strankom Jedinstvena Rusija, koja je trenutno na vlasti u Ruskoj Federaciji, jer delimo iste vrednosti u većini društvenih i političkih pitanja.“\nKada već pominjemo Rusiju, kako Vi ocenjujete ulogu koju u savremenom svetu igra Rusija Vladimira Putina, koja je dosta medijski satanizovana u zapadnim medijima? Mislite li da odnosi između Rusije i Francuske treba da budu bolji, s obzirom na to da su Moskva i Pariz bili saveznici u dva svetska rata?\n„Francuski istoričar i demograf Emanuel Tod pisao je 2002. godine u svojoj knjizi „Posle Imperije“ da će Rusija prirodno postati pol stabilnosti u svetu. Njena ogromna teritorija, njeni resursi i njeno stanovništvo onemogućuju svaku ekspanzionističku želju. To danas vidimo i u Siriji, bez obzira na to šta pišu zapadnjački mediji. Što se tiče bilateralne veze između Francuske i Rusije, ona je uistinu potrebna ne samo za naše dve zemlje, već i za stabilnost čitave Evrope. Rusija i Francuska će biti centralne figure u postnatovskom bezbednosnom sistemu koji želimo da uspostavimo. Takođe, treba da se podsetimo da je rusko savezništvo uvek bilo spasonosno za Francusku, za vreme Prvog i Drugog svetskog rata. Takođe bih želela da se podsetimo skorije prošlosti, tj. Minskih sporazuma o Ukrajini, koji predstavljaju osnovni tekst za rešenje sukoba, i koji su rezultat saradnje između Pariza, Moskve i Berlina. To dokazuje da su velike evropske sile sposobne za međusobnu saradnju kada se u to ne meša nijedna neevropska država.“\nPostoji jedno takođe veliko savezništvo i prijateljstvo iz Prvog svetskog rata, prijateljstvo između Fransuske i Srbije. Moderna politička Francuska izgleda ne želi da se mnogo seća tog prijateljstva, jer je devedesetih uvela sankcije i učestvovala u bombardovanju Srbije. Srbi naravno nisu bezgrešni i imaju svoj stepen odgovornosti, ali da li su oni jedini krivci na Balkanu? Vi ste mladi, ali da li ste slušali o francusko-srpskom prijateljstvu, koje je potisnuto u odnosima naših dveju zemalja, a koje bi trebalo ponovo oživeti na slavi francusko-srpskih heroja iz Velikog rata sa Solunskog fronta?\n„Srbija je veliki saveznik Francuske na Balkanu. Gubitak suvereniteta koji trpimo već dvadeset pet godina imao je vrlo ozbiljne posledice za Francusku i, nažalost, za naše tradicionalne saveznike. Bombardovanje 1999. godine je ogromna greška, kao što je i totalno nepoštovanje međunarodnog prava, što važi i za priznanje nezavisnosti Kosova koje je u suprotnosti sa rezolucijom 1244 Ujedinjenih nacija. Povratak francuskog suverentiteta za vreme vladavine Nacionalnog fronta će imati kao posledicu uspostavljanje jednog novog bezbednosnog sistema Evrope, obnavljanje tradicionalnih savezničkih veza, u koje spada i srpsko-francuska veza, kao i stroga primena međunarodnog prava u vezi sa drugim državama.“\nMožete li nam na kraju nešto reći nešto o tajni harizme porodice Le Pen? Koliko Vam je životu značilo to veliko političko nasleđe, šta ste usvojili od vizije svog dede, osnivača Nacionalnog fronta, gospodina Žan Mari Le Pena, a šta opet od stavova i politike Vaše tetke, gospođe Marin Le Pen, predsednika stranke?\n„Hvala Vam što nam pripisujete tu harizmu. Nema tajne, sem bezuslovne ljubavi prema našem narodu i našoj zemlji. Moj deda ima veliku zaslugu u tome što je decenijama, sâm protiv svih, bio nosilac patriotskih i nacionalnih ideja, koje su dugo bile smatrane kao zastarele ili loše. On je vrlo talentovan govornik i vrlo obrazovan čovek, kakvih ima sve manje i manje u francuskom političkom životu. Mnogo toga mu dugujemo što se tiče ideja, naročito što se tiče odbrane Evrope, od Atlantika do Urala. Marin Le Pen je hrabro preuzela pokret, modernizujući imidž stranke, odvela nas je do vrha tako što je, na primer, dala više prostora našem ekonomskom i društvenom programu, uvek odbijajući svaku neumerenost i provokacije.“\nOznake: francuska, interviju, kosovo, Marion Marešal Le Pen, politika, savezništvo, srbija, suverenitet, vesti / Objavljeno u: SVET


USTAVNI SUD BIH: Odbačena Apelacija Komisije za sprovođenje referenduma u RS, protiv odluke Suda BiH i Centralne izborne komisije (CIK) BiH kojom joj je osporeno pravo na Centralni birački spisak\nUstavni sud BiH odbacio je kao nedopuštenu apelaciju Republičke komisije za sprovođenje referenduma u Republici Srpskoj protiv odluke Suda BiH i Centralne izborne komisije (CIK) BiH kojom joj je osporeno pravo na Centralni birački spisak, izjavio je registrar Ustavnog suda BiH Zvonko Mijan.\nMijan nije mogao da saopšti više detalja, ali je naveo da će kompletna odluka Ustavnog suda BiH o ovoj apelaciji biti postavljena na internet stranici Suda u narednim danima.\nMijan je ranije izjavio da je prvo CIK BiH donio odluku da je zahtjev Komisije neosnovan, a kasnije je tu odluku potvrdio i Sud BiH.\nRepublička komisija za sprovođenje referenduma odlučila je da uputi apelaciju Ustavnom sudu BiH na odluku Apelacionog vijeća Suda BiH i CIK-a BiH, kojom je RS osporeno pravo na Centralni birački spisak.\nApelaciono vijeće Suda BiH odbacilo je kao nedopuštenu žalbu Republičke komisije za sprovođenje referenduma Republike Srpske na odluku CIK-a BiH, kojom je odlučeno da se odbije zahtev za ustupanje Centralnog biračkog spiska.\nČlan CIK-a BiH Suad Arnautović rekao je ranije da je Sud BiH, odlučujući o ovom pitanju, našao da ne postoje procesno-pravni uslovi za meritorno rješavanje žalbe, jer žalilac, Republička komisija za sprovođenje referenduma, nije ovlašten za podnošenje žalbe u konkretnom slučaju.\nPredsjednik Republičke komisije Siniša Karan ranije je izjavio da je povrijeđeno pravo Komisije na pravni lijek i direktno prekršena Evropska konvencija o zaštiti ljudskih prava.\nNakon što joj CIK BiH nije ustupio Centralni birački spisak, Republika Srpska je, uz pomoć MUP-a i ostalih entitetskih institucija, napravila vlastiti birački spisak.\nIZVOR: Vebsajt BHRT, 15.02.2017.


Strani investitori više ulažu u Srbiju nego u Hrvatsku i Crnu Goru – Nadlanu.com\nObjavljeno 8. jula 2014. / 11:10:22\nStrane direktne investicije su na svetskom nivou ukupno iznosile čak 1.452 milijarde dolara u 2013. godini.\nInvesticije Amerike, Kine, Britanskih Devičanskih Ostrva, Rusije, Brazila, kao i Singapura i Kanade čine polovinu svih svetskih investicija. Američke su, na primer, bile 187,5 milijardi, ruske (79,3) a kanadske (62,3).\nDosta investicija bilo je i iz Australije (49,8) i Španije (39,2).\nSrpska privreda uspela je da privuče milijardu dolara investicija, a to je rezultat koji su uspele da prešišaju Rumunija sa 3,6 milijarde dolara ulaganja, Mađarska (3,1 milijardu), Bugarska (1,45 milijardi) i Albanija (1,2 milijarde).\nManje investicija od Srbije koja je rangirana kao 94. zemlja po vrednosti priliva ulaganja, imala je Hrvatska, koja se našla na 112 mestu. Komšije su u 2013. godini imale svega 580 miliona dolara stranih investicija na raspolaganju.\nVesić: Nekoliko milijardi evra ćemo dobiti od "Beograda na vodi"\nLošije je prošla Crna Gora u koju su investitori plasirali 447 miliona dolara, u Makedoniju još manje – 334 miliona dolara, dok je Bosna i Hercegovina prošla neslavno sa samo 332 miliona dolara investicija.\nInteresantno da je Slovenija bila u grupi zemalja iz kojih se povlače stranci, ali je ipak uspela da prikupi 679 miliona dolara.\nU poslednjih 14 godina u Srbiju je ušlo 22,8 milijardi dolara stranih ulaganja. Bolje od nas, u tom periodu, stoje Rumunija sa 70,3 milijarde dolara ulaganja, Mađarska sa 68,5, Bugarska sa 51,8 ali i Hrvatska koja u ukupnom skoru ima 29,8 milijardi investicija.\nIza sebe, ostavili smo Albaniju (8,2), Crnu Goru (7,1), BiH sa 7 milijardi i Makedoniju sa 4,3 milijarde dolara prikupljenih od 2000. godine na ovamo.


Nastavljeni radovi: Bijedić do kraja godine obećao modernu saobraćajnicu Kreka - Šićki brod\nNakon višemjesečnih čekanja zbog neriješenih imovinsko pravnih odnosa, ponovo su intenzivno krenuli radovi na izgradnji moderne ceste sa četiri trake na zapadnom ulazu u Tuzlu.\n-Na cijeloj dužini trase riješeni su imovinsko pravni odnosi što je bio uslov da dobijemo građevinsku dozvolu. Imali smo jako puno problema sa imovinskim odnosima, što je i bio razlog ovolikog kašnjenja. Zato se dosadašnji dio radova odvijao po fazama, gde smo prvo išli sa radovima do bolnice Kreka. Sada nastavljamo dalje dok se cesta ne spoji sa ranije obnovljenom petljom Šićki brod-kazao je za Bportal.ba, Enver Bijedić, federalni ministar prometa i komunikacija.\nRadove vrijedne nešto više od deset miliona maraka finansiraju Autoceste Federacije BiH, a oni bi trebali biti okončani do kraja godine.\n-Ukupna cijena posla je oko deset i po miliona maraka, a izvođači radova je konzorcij manjih kompanija sa područja TK. Rok za izvođenje radova predviđen je s krajem godine. Tuzla će dobiti moderni ulaz u grad sa četiri trake, sa jednim kružnim tokom koji će biti na raskrsnici kod bivše fabrike Siporeks-dodaje Bijedić.\nOsim ove, najznačajnije dionice za sve one koji sa zapadne strane dolaze u Tuzlu, federalno ministarstvo prometa i komunikacija trebalo bi uskoro obezbijediti i sredstva za ostale puteve u gradu soli, koji su pod nadležnošću FBiH.


Tehnologija bi mogla da podstakne novo doba slobode - ili da uništi civilizaciju\nIdeja da se čovečanstvo suočava sa velikom prekretnicom nije novost. Predviđa se da će “četvrta industrijska revolucija” koju donose tehnologije poput AI, robotike i 3D štampanja izazvati dramatične socijalne, političke i ekonomske preokrete u narednim decenijama.\nAli prema izveštaju objavljenom prošle nedelje pod nazivom Rethinking Humanity, predstojeća tranzicija nije samo još jedna u nizu industrijskih revolucija. Autori tvrde da će se naš svet uskoro promeniti iz korena, kao kada su se lovci-sakupljači okupili da bi izgradili prvu civilizaciju.\nOsnov za svoje argumente su našli u činjenici da je, od kada su se pojavila prva ljudska naselja pre 10 000 godina, civilizacija izgrađena na osnovu mogućnosti da koristimo resurse iz prirode, bilo da je to hrana, energija ili materijali. To bi se sada moglo promeniti zahvaljujući novonastalim tehnologijama koje će suštinski promeniti pet utemeljenih osnova na kojima počiva društvo: informacije, energija, hrana, transport i materijali.\nOva transformacija se već dogodila u deljenju informacija, gde je internet dramatično smanjio prepreke u komunikaciji i obrazovanju. Izveštaj takođe predviđa da će smanjenje cena skladištenja i korišćenja solarne energije dovesti do pada troškova energije, a da će električna vozila transformisati auto-industriju, gde više neće postojati vlasništvo, te će nastati princip deljenja vozila.\nKada je budućnost prehrambene industrije u pitanju, tradicionalna poljoprivreda će uskoro biti zamenjena industrijskim uzgojem genetski modifikovanih organizama koje bi proizvodile namirnice sa svim hranljivim materijama koje su nam potrebne. U kombinaciji sa proizvodnjom aditiva i nano-tehnologijama moći ćemo da stvorimo sve neophodne namirnice, a da ih pri tome ne eksploatišemo iz sve oskudnijih prirodnih resursa.\nPostojeći hijerarhijski, centralizovani sistem zasnovan na nacionalnim državama neprikladan je za novi sistem proizvodnje koji se razvija. Problemi se uočavaju u svim temeljnim sektorima. Ali samo ako promenimo ono što autori nazivaju naš „organizacioni sistem“, sistem preovlađujućeg modela mišljenja, sistema verovanja, mitova, vrednosti, apstrakcija i konceptualnih okvira koji pomažu da se objasni kako svet funkcioniše i naš odnos prema njemu, rešenje bi bila svesna promena ka novom načinu organizacije sveta.\nKako tehnologija u nastajanju omogućava zajednicama da postanu samoodržive, tokovi fizičkih resursa biće zamenjeni tokovima informacija, a nama će biti potreban decentralizovani ali dobro umreženi sistem.\nUprkos tehno-utopiji koju ovaj izveštaj zastupa, ipak, mnoge ideje obećavaju izgradnju društava koja su bolje prilagođena za novo doba u kojem ćemo uskoro da se nađemo.


Lord Of The Dance 3D u Cineplexx bioskopima Prolog\nMeđunarodni hit „Lord of the dance“ vraća se na velika vrata. Nastupi snimljeni u Dablinu i Londonu tokom raspodate evropske turneje 2011. godine, pružaju magičnost, uzbuđenje i strast kao nikad pre.\nMajkl Fletli, pionir irskog plesa i osnivač ove trupe, vraća se na scenu nakon 13 godina. Ovo je nastup koji novom scenografijom, osvetljenjem, specijalnim efektima i kostimima ostavlja publiku svih generacija bez daha.\n„Lord of the Dance 3D“ je prilika da se doživi magija irskog plesa u neverovatnom 3D-u.


Бранко Ружић: Дигитализација као пут ка савременом начину живота | Socijalistička partija Srbije\nBranko Ružić: Digitalizacija kao put ka savremenom načinu života Vesti\n13 novembra, 2019 u 15:05\nNa ministarskom sastanku članova Regionalne škole za javnu administraciju (RESPA) koji se održao u Skoplju, ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić govorio je o prednosti uvođenja digitalizacije u rad javne administracije.\nOvom prilikom ministar je istakao da ceni doprinos RESPA regionalnoj saradnji i jačanju kapaciteta zemalja članica na polju razvoja javne uprave i EU integracija. „Digitalizacija je proces koji će značajno doprineti unapređenju kvaliteta rada javne uprave i javne aministracije. U prethodnim godinama smo napravili prve velike korake usvajanjem novih zakona kojima smo obezbedili bolju i efikasniju realizaciju prava svakog pojedinca“, istakao je Ružić u svom obraćanju.\nOn je naglasio da su rezltati već vidljivi jer su samo preko sistema eZup službenici između sebe više od 5 miliona puta razmenili podatke, a da ih nisu tražili od građana, dok je više od 90 odsto roditelja odlučilo da za upis novorođenčadi u matične knjige koristi eServis „Bebo, dobrodošla na svet“. „160.000 novorođenčadi upisano u matične knjige putem elektronskog servisa, 17 lokalnih samouprava koristi elektronski servis za upis dece u vrtiće, a više od 60 miliona recepta izdato je elektronski, čime medicinske ustanove štede oko 2 miliona evra godišnje“, rekao je Ružić.\nRužić je naglasio da ovakve promene nose sa sobom i određene prepreke, jedna od njih i najveća je svakako izazov približiti ove promene svakom građaninu i pojedincu da ih shvate kao prednost.\nNa kraju svog obraćanja ministar je iskoristio priliku da se zahvali organizatorima na podršci u implementaciji savremenih rešenja u rad javne administracije i iskazao želju da jednog dana i Beograd možda bude domaćin ovakvom jednom sastanku.


Mirsada Lingo-Demirović 24.11.2016 08:01\nSARAJEVO - Ministarstvo odbrane BiH nakon sedam godina zastoja juče je uputilo Predsjedništvu BiH usaglašeni dokument Pregled odbrane, kojim je predviđeno smanjenje broja lokacija perspektivne nepokretne vojne imovine.\n"Pregled odbrane u skladu sa smjernicama Predsjedništva BiH definisao je da broj lokacija sa 63 bude smanjen na 57", kazala je Marina Pendeš, ministarka odbrane BiH, i dodala da je Ministarstvo odbrane ovaj pregled napravilo na temelju smjernica Predsjedništva BiH, te da su se prilikom izrade svi nečega odrekli da bi svi dobili.\n"Ne može se kazati da je samo neko dobio nešto. Pregled govori o viziji Oružanih snaga za idućih 10 godina, čiji je sastavni dio plan modernizacije OS BiH. Sastavni dio je i odluka o smanjenju broja lokacija sa 63 na 57, smanjenju sa 10.000 na 9.200 aktivnih vojnika, aktivne rezerve sa 5.000 na 4.600 rezervista. Dokument je u potpunosti usaglašen", kazala je Pendeševa.\n"Nadam se da će i tamo taj dokument proći i da ćemo uz početak knjiženja vojnih lokacija u ovom mandatu uspjeti aktivirati Akcioni plan za članstvo (MAP) u NATO-u", kazao je Sifet Podžić, predsjedavajući Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost parlamenta BiH.\n"Tek kad dokument dobijem mogu dati svoj stav. Sutra (četvrtak) imamo redovnu sjednicu i taj dokument neće biti na njenom dnevnom redu. Na kojoj sjednici će biti, vidjećemo nakon ove sjednice, ali se nadam da će biti usvojen do roka koji je Predsjedništvo dalo", rekao je Ivanić.\n"Imamo problem ne samo političke, nego i funkcionalne naravi kada je u pitanju knjiženje. Za 20 lokacija ne podudara se stanje na terenu, u katastru i u gruntovnici", kazala je Pendeševa.\n"Postoji određen broj lokacija koje se nalaze na području RS, gdje postoji političko stajalište predstavnika vlasti kada je u pitanju knjiženje perspektivne vojne imovine koju koristi Ministarstvo odbrane da oni to neće podržati. To je jasan stav i ne želim ga komentarisati", rekla je Pendeševa.\nDodala je da postoji balans: dvije trećine je u FBiH, trećina u RS.\nBorislav Bojić (SDS), zamjenik predsjedavajućeg Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost parlamenta BiH, ističe da je stav RS da korištenje perspektivne vojne imovine od strane Oružanih snaga nije problematično.\n"Pitanje vlasništva je nešto drugo. Ministrica je rekla da broj perspektivnih lokacija neće biti isti. Šta će biti s imovinom koja će vremenom postati neperspektivna? Neće se RS odreći svoje imovine, ona će pripasti ili lokalnim zajednicama, entitetima, nevažno, suština je da je pitanje imovine u zakonodavstvu BiH potpuno jasno definisano - to je imovina RS koja nesporno može biti stavljena na raspolaganje OS BiH za njihove potrebe. Jasan stav RS", rekao je Bojić.\nPretpostavke za to stvorene su nedavnim dogovorom Predsjedništva, koje je dalo smjernice za nastavak i završetak ovog dokumenta, važnog za napredak zemlje ka članstvu u NATO. Pregled odbrane formalno bi trebalo da obezbijedi mehanizme povećanja efikasnosti Oružanih snaga BiH, za šta je delegacija NATO-a već izvjesno vrijeme posebno zainteresovana.


B92\t08.11.2018 07:34\nDo izmena će doći zbog geodetskog snimanja nultog stanja čelične konstrukcije Pančevačkog mosta u okviru radova na rekonstrukciji levog koloseka pruge preko tog mosta, pa će tako od 10. do 24. novembra od 00.00 do 02.00 sata, kao i od 03.00 do 05.00 sati, u potpunosti biti obustavljen drumski i železnički saobraćaj preko Pančevca.\nU tom periodu od 02.00 do 03.00 sata preko Pančevačkog mosta će biti propuštan drumski saobraćaj, dok za interventna vozila privremena drumska vertikalna signalizacija neće važiti.\nTeška teretna vozila iz pravca Beograda biće zaustavljena na tranzitnom putu u Dunavskoj ulici.\nVozila iz pravca Pančeva biće zaustavljana na lokalitetu starog privremenog punkta na putu Beograd - Pančevo, dok se vozila iz pravca Zrenjanina zaustavljaju ispred naselja Kotež.\nObustava saobraćaja ovih kategorija vozila obaviće se 15 minuta pre otpočinjanja radova na mostu.\nVozila koja se kreću iz pravca Koteža i ostalih naselja sa banatske strane, kao i iz firmi koje svoja predstavništva imaju na toj strani Beograda, biće zaustavljena ispred navoza na most.\nZaustavljanje vozila je u krajnjoj desnoj traci, kako bi se nesmetano odvijao saobraćaj na relaciji Vršac - Zrenjanin.\nNa prilaznim pravcima iz Pančeva i Zrenjanina saobraćaj će se odvijati na pravcima Pančevo - Zrenjanin i Zrenjanin - Pančevo, uz asistenciju saobraćajne policije.\nInfrastruktura železnica Srbije uložiće maksimalne napore kako bi geodetsko snimanje Pančevačkog mosta bilo brzo i efikasno završeno i pre predviđenih rokova i izvinjavaju se učesnicima u saobraćaju zbog privremene izmene režima prevoza preko Pančevačkog mosta.


To je u nakraćem stav najveće evropske poslovne asocijacije koja okuplja 46 nacionalnih komora sa više oko 20 miliona privrednika, a koji je Kristof Lajtl, prvi čovek Evrokomora, izneo u odgovoru na pismo Marka Čadeža, predsednika Privredne komore Srbije i člana Predsedništva Evrokomore.\n„Evrokomora podržava otvorena tržišta i protiv je protekcionizma. Dakle, podržavamo dobre trgovinske odnose između naših partnera“, piše Lajtl.\nStoga je EU, kaže, već „tražila od Kosova da povuče uvozne carinske tarife i u bliskom je kontaktu sa svim stranama kako bi se razmatrali neophodni koraci za dalji napredak“.\nČadež se više puta od uvođenja kosovske takse obraćao evropskim institucijama, uključujući i Evrokomoru i najuticajnije evropske komore pojedinačno, ukazujući na posledice odluke institucija u Prištini i apelujući na briselske zvaničnike za podršku u ukidanju takse. Takođe, već dan posle prve kosovske odluke boravio je u Beču, gde je razgovarao sa aktuelnim predsednikom Privredne komore Austrije Haraldom Marerom i o problemu obavestio najviše predstavnike austrijskog Ministarstva za privredu i digitalizaciju\nAustrija takođe, po rečima Latla, ohrabruje Komisiju i EEAS da nastave da tim aktivnostima.\n“Nastavićemo da pomno pratimo ovo pitanje”, ističe Lajtl i iznosi uverenje da će se trgovinski odnosi između Srbije i Kosova uskoro normalizovati.


Zašto je rudarenje kriptovaluta unosan posao na Kosovu? | Talas.rs\nKRIPTOVALUTE,Politika,Vruće teme |\nTekst je prvobitno objavljen u junu u posebnoj sekciji Prijatelji Talasa.\nNedostatak pravnog uređenja po pitanju naplate struje je otvorio prostor da i Srbi sa Severa, ali i kosovski Albanci, zloupotrebljavaju ove olakšice za profitiranje od unosnog posla rudarenja kriptovaluta.\nIz godine u godinu sve je atraktivnija priča o tome da cveta posao rudarenja kriptovaluta na Severu Kosova, uz zloupotrebu pa i ilegalno korišćenje „besplatne“ struje odnosno povlastica za ugrožene Srbe u ovom delu Kosova.\nTako je i u maju pažnju javnosti ponovo privuklo istraživanje BIRN-a koje pokazuje da je rudaranje bitkoina lukrativni biznis koji donosi sve veći profit u poslednje vreme u četiri kosovske opštine sa srpskom većinom – Leposaviću, Zvečanu, Zubinom Potoku i Severnoj Mitrovici.\nKako je u poslednjih godinu dana vrednost bitkoina drastično porasla, a porasli su i troškovi „rudarenja“ novih bitkoina, tako je i Sever Kosova postao prava oaza za zaradu od proizvodnje kriptovaluta zahvaljujući – „besplatnoj“ struji.\nIpak, ta struja i nije tako „besplatna“ – nju nisu plaćali korisnici na Severu Kosova ali njena proizvodnja svakako je koštala i neko je to morao da pokrije. Do pred kraj prošle godine Sever se snadbevao električnom energijom Elektroprivrede Srbije, ali kako je ta mogućnost ukinuta primenom odredbi Briselskog sporazuma, prelazi se na snabdevanje sa izvora na Kosovu.\nTo je ostavilo otvoreno pitanje kako i ko će plaćati utrošenu električnu energiju, a u svetlu zarade od rudarenja kriptovaluta upitno je i koliko je ovakav profit legalan i ima li oštećenih.\nKo (ne)plaća „besplatnu“ struju?\nKontroverzne poslove sa kriptovalutama na Severu Kosova omogućila je činjenica da stanovnici srpskih opština ne plaćaju struju još od sukoba 1999. godine, kada je bilo omogućeno snabdevanje električnom energijom iz Srbije. Elektroprivreda Srbije isporučivala je struju bez naknade za „građane lojalne Srbiji“, kako su to objasnile domaće vlasti u početku primene ovog aranžmana, ni ne pokušavajući da sakriju da se na ovaj način kupuje mir i lojalnost građana.\nIpak, posle 21 godine pružanja ovakve pomoći za socijalno ugrožene, krajem 2020. došao je i trenutak za primenu sporazuma postignutog u okviru Briselskog dijaloga o normalizaciji odnosa sa Prištinom, prema kome Srbija više nema mogućnost da transportuje električnu energiju na Kosovo bez saglasnosti prištinskih vlasti. Prenos električne energije iz Srbije je obustavljen a počeo je sa radom nezavisni kosovski energetski sistem. Ovom sistemu građani sa Severa bi trebalo da plaćaju struju, kao što čine i svi ostali stanovnici Kosova, ali kako oni na to nisu spremni, a zbog održavanja privida mira, neplaćanje računa im se još uvek toleriše.\nNedostatak pravnog uređenja po pitanju naplate obaveza je otvorilo prostor da i Srbi sa Severa, ali i kosovski Albanci, zloupotrebljavaju ove olakšice za profitiranje od unosnog posla rudarenja kriptovaluta.\nIako struja više ne bi trebalo da bude besplatna ni za koga, jer konačno postoje troškovi njene proizvodnje koje uvek neko mora da plati, zbog političkih nesuglasica i trvenja, rešavanje ovog problema i velikog izdatka za budžet Kosova, ostavlja se po strani.\n„Kosovo“ – najskuplja srpska reč\nZa ovu 21 godinu od kako se struja subvencioniše iz budžeta Srbije, kako bi se pomoglo građanima na severu Kosova, nakupilo se i mnogo drugih troškova koje je Srbija plaćala zbog Kosova.\nOd međunarodnih obaveza i kredita, do različitih vrsta socijalnih davanja, ukupnu cifru je teško i sabrati a dostiže verovatno i milijardu evra.\nSamo dug koji je Srbija isplatila na osnovu različitih kredita za projekte na Kosovu koji su uzimani od 1970. do 1990. godina, do 2019. godine, kada su beleženi ovi podaci, iznosio je 750 miliona evra, dok je tada procenjeno da će ostatak dugovanja od blizu 200 miliona evra Srbija plaćati do 2041. godine.\nNa to treba dodati i redovna godišnja budžetska izdvajanja za Kosovo, od kojih najveći deo ide preko Vladine Kancelarije za KiM, koja su za 2020. godinu iznosila više od 89 miliona evra, kako je pisao Radio Slobodna Evropa (RSE).\nNeki od njih, kao što je slučaj koji vidimo sa strujom, postali su predmet zloupotrebe – umesto da pomažu ugroženima, pojedinci ih koriste za sticanje profita na novim tehnologijama koje koriste velike količine struje a koju ne moraju da plate.\nPrema izveštaju RSE, cena električne energije koja se potroši samo u ove četiri opštine je oko 12 miliona evra po godini. Do 2017. godine, ovaj trošak se nadoknađivao tako što su građani u ostalim delovima Kosova dobijali račune uvećane paušalno, za 3,5 odsto, dok sudskom presudom ovo nije zabranjeno.\nOsim ovih, Srbi sa Severa Kosova nisu plaćali ni obaveze za utrošenu vodu ili poreze prema Kosovu.\nVladavina prava u senci političkih igara\nJedna od osnovih prepreka za naplatu računa za električnu energiju jeste nedostatak vladavine prava i izgrađenih institucija u haosu koji vlada usled nemogućnosti da se politički vrh dogovori oko statusa Kosova.\nPrema odredbama Briselskog sporazuma, kojima je onemogućeno da Srbija isporučuje električnu energiju Kosovu, takođe je određeno da se kosovski sudovi staraju o sprovođenju zakona na ovoj teritoriji čime je Srbiji onemogućeno da utuži građane za eventualna zaostala dugovanja odnosno da ih primora da račune plate.\nSa druge strane, kosovske institucije nisu uspele da u potpunosti implementiraju novi sistem, kako obračuna tako i sudskog rešavanja sporova, i obezbede jednakost građana u pravima i obavezama.\nEnergetske odredbe iz kasnije potpisanog Vašingtonskog sporazuma mogle bi dodatno da zakomplikuju stvari zbog novih rešenja za podelu energetskih resursa sa jezera Gazivode i obaveze diverzfikacije snabdevanja energijom, posebno zato što nijedna od strana nije do kraja sigurna šta bi ove obaveze u praksi mogle da donesu.\nDok se politika na visokom nivou ne dogovori oko statusa Kosova i prava i obaveza svih građana koji na njemu žive, čini se da će pojedinici biti u mogućnosti da na račun i štetu drugih građana pribavljaju materijalnu korist, što je najvidljivije kroz zaradu od rudarenja u potrazi za novim tehnološkim zlatom.\nStavovi izneti u ovom tekstu predstavljaju isključivo stavove autorke, a ne stavove dnevnog lista Danas.\nTAGS: besplatna struja kosovo Kriptovalute rudarenje


Poljske vlasti: Obučiti izbjeglice i vratiti ih nazad da oslobode Siriju - Klix.ba\nPoljske vlasti: Obučiti izbjeglice i vratiti ih nazad da oslobode Siriju\n16.11.2015. u 16:08\nNovoizabrani poljski ministar vanjskih poslova Witold Waszczykowski izjavio je kako bi najbolje bilo da se oformi vojska sastavljena od izbjeglica, koja bi bila vraćena u zemlju porijekla da se bori protiv terorista.\n"Stotine hiljada ljudi dolazi svakodnevno. Evropski i američki vojnici ginu u Siriji, a izbjeglice ispijaju kafe u Berlinu. Uz našu pomoć mogu stvoriti vojsku i osloboditi svoje domove", rekao je Waszczykowski.\nPoljski ministar od ranije je poznat po provokativnim izjavama.\nNaime, ranije je izjavio kako bi Evropa trebala promijeniti svoj pristup prema muslimanskim zajednicama koje, prema njegovim riječima, mrze i uništavaju ovaj kontinent.\nPoljski ministar za evropske integracije Konrad Szymanski je rekao kako njegova zemlja neće prihvatiti plan o raspodjeli izbjeglica po Starom kontinentu. Kao razlog je naveo sirijski pasoš koji je navodno pronađen u blizni mjesta terorističkog napada u Parizu, u kojem je poginulo 129 osoba.\nPoljska izbjeglice napad u Parizu Witold Waszczykowski


Preko banjalučkog aerodroma izvezeno 5.000 tona rashlađenog junećeg mesa\nNaslovnica Krajina Banja Luka Preko banjalučkog aerodroma izvezeno 5.000 tona rashlađenog junećeg mesa\nBanja Luka – Na Aerodromu Banja Luka tokom ove godine ostvareno je više od 400 letova avioprijevoznika Air Serbia na redovnoj liniji Banja Luka – Beograd – Banja Luka, sa više od 16.000 putnika, rečeno je Srni u preduzeću “Aerodromi Republike Srpske”.\nU “Aerodromima” ističu da je ova linija veoma važna za tržište Republike Srpske prvenstveno zbog transfera putnika u više od 50 svjetskih destinacija.\n“Do sredine godine u funkciji je bila i aviolinija Banja Luka – Cirih – Banja Luka kompanije BH Airlinesa, koja je obustavljena. Od januara do juna ostvarena su 142 leta sa 2.500 putnika”, navode u Aerodromima RS-a.\nIz ovog preduzeća podsjećaju da su u novembru prošle godine započeli carg letove izvoza mesa za Tursku, te da je za manje od godinu dana ostvareno više od 115 letova i izvezeno gotovo 5.000 tona rashlađenog junećeg mesa.\nS obzirom da je Aerodrom Banja Luka potpuno opredijeljen za nastavak razvoja cargo saobraćaja, u operativnim planovima za narednu godinu predviđen je početak izgradnje cargo centra sa pratećim aerodromskim kapacitetima.


Đoković mora da plati kaznu nakon presude, SUOČAVA SE I SA ZABRANOM ULASKA u Australiju - Sportal\nN. Z. L. - Vest objavljena: 10:13 - 16.01.2022\nPrvi reket sveta Novak Đoković neće biti u prilici da brani trofej na Australijan openu, a to je epilog višednevnog procesa koji je vodio u ovoj zemlji.\nKonačnu reč dao je Savezni sud Australije, koji je odlučio da mu potvrdi odluku oko ukidanja vize, a presuda tročlanog sudijskog tima bila je jednoglasna, saopšteno je vrhovni sudija Džejms Alsop.\nNešto pre osam časova po srednjeevropskom vremenu, sud je potvrdio odluku ministra za imigracije Aleksa Hoka koji je prethodno Novaku po drugi put ukinuo vizu, te će on sada biti deportovan iz zemlje.\nNovak djokovic Foto: Stare Slike\nUz ovakvo okončanje procesa, saopšteno je da će srpski teniser snositi sve troškove, te da će morati da plati i odštetu od 500.000 dolara. Takođe, Novak se suočava i sa trogodišnjom zabranom ulaska u zemlju, ali postoji mogućnost da se to ne dogodi.\nTamošnji mediji prenose da to ne znači da Novaka za to vreme nećemo gledati na grend slemu u Melburnu, jer postoje određene okolnosti u kojima bi mogao da dobije vizu ako su to okolnosti koje su "u interesu Australije."\nNa kraju, Đoković je ostao bez šanse da se bori za deseti trofej na Ozi openu, a ukupno 21. grend slem u karijeri, a pisano obrazloženje ovakve sudske odluke, biće poznato u danima pred nama.\nNajveći Novakov kritičar POČEO DA LIKUJE: Jedva dočekao presudu, pa se odmah javio!\nPodsetimo, Australijan open počinje 17. januara i trajaće do 30. januara.


CompanyWall business bonitetna ocena A+ – CMS Računovodstvo\nPrivredno društvo CMS Računovodstvo je od strane bonitetne kuće CompanyWall business ocenjeno bonitetnom ocenom A+ koja svrstava poslovne subjekte u visoki bonitetni razred, što podrazumeva visoku sposobnst izvršenja finansijskih obaveza i minimalni kreditni rizik.\nOva ocena je dokaz poslovanja bez poteškoća i komplikacija u dužem vremenskom periodu, što direktno potvrđuje činjenicu da privredni subjekt nikada nije bio u blokadi, odnosno da redovno izvršava svoje obaveze.\nBonitetna ocena A+ je potvrda stabilnosti firme i kvaliteta poslovanja, dodeljuje se mladim firmama koje nisu dugo na tržištu ali posluju pouzdano.\nBonitetnu ocenu CompanyWall business određuje na osnovu prošlih i sadašnjih poslova, kredita i solventnosti, zaduženja, profitabilnosti, kao i mnogih drugih kriterijuma. Nosioci sertifikata bonitetne izvrsnosti su firme koje se nalaze u samom vrhu poslovanja.\nČinjenica da smo dodelom ove ocene prepoznati kao firma koju odlikuje solventnost i poslovna efikasnost daje nam podstreh da nastavimo svoju misiju pružanja maksimalno stručne podrške svojim klijentima u bržem, jednostavnijem i efikasnijem poslovanju sa fokusom na uštedu vremena i novca.\nbonitetnaocena, companywall, firma, Knjigovodstvo, računovodstvo, sertifikat


Amerika razmišlja o vojnom odgovoru - 05.06.2015, Sputnik Srbija\nAmerika razmišlja o vojnom odgovoru\nVašington nastavlja da optužuje Moskvu za navodno kršenje Sporazum o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa (RSMD) i razmatra opciju vojnog odgovora. 05.06.2015, Sputnik Srbija\n22:51 05.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© AFP 2021 / WOJTEK RADWANSKI Vojnici SAD\nVašington nastavlja da optužuje Moskvu za navodno kršenje Sporazum o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa (RSMD) i razmatra opciju vojnog odgovora.\nSjedinjene Američke Države razmatraju različite potencijalne odgovore na navodno kršenje Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa (RSMD) sa ruske strane, ali planiraju da se sa svoje strane pridržavaju njegovih odrednica, rekao je za Sputnjik portparol Ministarstva odbrane Sjedinjenih Američkih Država Džo Sovers.\n„Administracija razmatra mnoštvo potencijalnih vojnih odgovora na rusko nepoštovanje RSMD“, rekao je Sovers.\n„Mi ćemo se, sa svoje strane, pridržavati ograničenja propisanih Sporazumom o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa, sve dok je on na snazi“.\nSjedinjene Države će o potencijalnim opcijama vojnog odgovora Rusiji zbog navodnog kršenja RSMD razgovarati sa saveznicima, međutim, još uvek ništa nije odlučeno, izjavio je Sovers za Sputnjik.\n„Moram da naglasim da u ovom momentu još uvek ništa nije odlučeno, a vojne opcije će u budućnosti uključivati blisku koordinaciju i konsultacije sa saveznicima“.\nMediji su u četvrtak pisali o mogućnosti da Vašington rasporedi protivraketne sisteme u Evropi, koji bi mogli da ugroze nuklearni potencijal Rusije, kao odgovor na njeno navodno kršenje sporazuma iz 1987.


Ko je, kako i za koji nerad primao hiljade maraka državnog novca – Informer\nKo je, kako i za koji nerad primao hiljade maraka državnog novca\nEnormna su primanja članova upravnih odbora institucija na nivou BiH i raznih komisija koje nikome ne polažu račune za rezultate svog rada. To najčešće u okviru radnog vremena za koje su ionako uredno plaćeni – i među najplaćenijim su u Evropi. Iz budžeta BiH u ove svrhe u prošloj godini izdvojeno je više od million i 200 hiljada maraka državnog novca, objavila je FTV.\nTokom prošlog mandata državni parlamentarci pojedinačno su od države uz redovne plaće naplatili stotine hiljada maraka. Samo je za mjesečne naknade članovima upravnih odbora institucija na nivou BiH prošle godine isplaćeno više od pola miliona maraka – tačnije 561.715 maraka.\nTako je Nikola Špirić, aktuelni delegat SNSD-a u Parlementu BiH, kao ministar finansija BiH, pored plaće od 5.152 marke, kao član Upravnog odbora UIO-a prošle godine zaradio 24.254 marke. Entitetski ministri finansija Ante Krajina i Zoran Tegeltija inkasirali su 24.960, odnosno 22.048 maraka. Upravni odbor ove državne institucije u 2014. godini na raspolaganju je imao 218.140 maraka, a listu primanja predvodi nekadašnja federalna ministrica finansija Šefika Hafizović, a danas savjetnica federalnog ministra energije, rudarstva i industrije Reufa Bajrovića, sa čak 38.400 maraka.\nNeki od naziva za komisije zahtijevaju slušanje sa posebnom pažnjom, kao što je Komisija za službenu provjeru i potvrđivanje kod pravnih ili fizičkih lica u cilju utvrđivanja ispunjavanja uvjeta za tretiranje ili označavanje drvenog materijala za pakovanje. Ovo je samo jedna od državnih komisija čija je svrha u najmanju ruku nejasna, a za čijih je pet članova prošle godine izdvojeno više od 15.000 maraka.\nZa 7 komisija pri Ministarstvu pravde BiH izdvojeno je više od 390 hiljada maraka. Ministarstvo civilnih poslova BiH prošle je godine na Komisiju za deminiranje potrošilo 21.600 maraka ili po 600 maraka mjesečno po članu. Služba za zajedničke poslove institucija BiH je u 2014. godini za Komisiju za provođenje postupka kupovine objekata za smještaj institucija BiH dala 15.000 maraka.\nZvonimir Kutleša je, primjera radi, pored 6.000 maraka koje je dobio kao član Upravnog odbora Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH, i kao član ove komisije dobio 2.500 maraka. Komisiju za izbor i imenovanje članova CIK-a činili su članovi CIK-a. Irena Hadžiabdić naplatila je 950 maraka, Branko Petrić 1.331 marku, a Stjepan Mikić 475 maraka. Petrić i Mikić su zajedno sa Suadom Arnautovićem bili i članovi radne grupe za izmjene Izbornog zakona BiH u kojoj su zaradili 4.281 marku.\nIako pojedinačno simboličan iznos, za čak 215 članova Komisije za prijem državnih službenika prošle je godine izdvojeno nešto više od 60.000 maraka. Vrijedi kazati da mnoga od zaduženja unutar komisija već spadaju u opise određenih radnih mjesta. A na kraju ne bi iznenadilo da u budućnosti bude uspostavljena i komisija za koordinaciju državnim komisijama.


Generalni sekretar NATO: "Prevazići ćemo trenutne nesuglasice" - Atlantski Savet Srbije\nNa predstojećem Samitu NATO-a u Briselu koji će se održati 11. i 12. jula biće ozvaničene mnoge važne odluke zbog čega će taj skup biti jedan od najvažnijih u našoj dosadašnjoj istoriji–najavio je generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg u svom govoru u Lankaster hausu tokom dvodnevne posete Velikoj Britaniji ove nedelje.\nIzmeđu ostalog, rekao je da će NATO povećati broj borbenih brodova kao i pešadijskih i vazduhoplovnih jedinica koje su spremne da budu što brže raspoređene u slučaju potrebe, kao i da će se u Virdžiniji i u Nemačkoj uspostaviti nove komande.\nOsim toga, povećaće se učešće članica NATO-a u budžetu za odbranu, nastaviće se sa prisustvo NATO u Iraku i Avganistanu kao i obuka vojnih jedinica tih zemalja u njihovoj borbi protiv terorzma,. a osim toga, integrisaće se kapaciteti svih članica NATO-a za odbranu od sajber-napada.\nStoltenberg je izjavio i da najveći izazovi NATO-a i dalje ostaju Rusija, borba protiv oružja za masovno uništenje, i sajber bezbednost. S druge strane, prvi čovek Zapadne alijanse je u svom govoru komentarisao nesuglasice između Amerike i članica NATO-a.\nNije tajna da one postoje, i da se ne slažemo sa Amerikom kada je reč o borbi protiv klimatskih problema, međunarodnoj trgovini, i sporazumu sa Iranom. Isto tako, ima i nesuglasica između članica NATO kada je reč o budućnosti EU. Međutim, očekujem da ćemo uspeti da prevaziđemo sve te razlike i neslaganja kao što nam je to pošlo za rukom posle Suecke krize 1956, i istupanja Francuske iz naše organizacije zbog čega je Glavni štab prebačen iz Pariza u Brisel–rekao je on između ostalog.\nStoltenbeg je rekao i da očekuje da će NATO ponovo biti jedinstven kao što je to pokazao nakon slučaja „Skripalj”, i trovanja u Solsberiju.\nPrevious Američka vojska poklonila opremu niškoj bolnici\nNext Atlantski Savet Srbije


Dr Dragan Paunović, urolog, Beograd - 063 687 460\nDr Dragan Paunović je specijalista urologije iz Beograda. Svoj dugogodišnji radni vek proveo je na Klinici za urologiju KBC "Dr Dragiša Mišović-Dedinje", gde je od 2008. do 2010. bio načelnik Prvog kliničkog odeljenja, a od 2010. do 2014. načelnik Prijemne službe. Od 2009. godine zaposlen je kao konsultant u Opštoj bolnici Bel Medic.\nendoskopske i klasične urološke operacije\nDr Dragan Paunović posebno je okrenut dijagnostici i lečenju uroloških tumora, kalkuloze u urinarnom traktu kao i bolesti prostate.\nČlan je nekoliko srpskih i evropskih udruženja doktora i urologa.\nZdravstveni centar "Dr Laza K Lazarević", Šabac od 1988 do 1990\nKlinika za urologiju KBC "Dr Dragiša Mišović -Dedinje" od 1997\nBel Medic od 2009\nUrološka sekcija Srpskog lekarskog društva\nZakažite pregled kod Dr Dragan Paunović


BiH u septembru posjetilo 92.211 turista\n27. Novembra 2013. 19. Avgusta 2020. Arhiva Visoko.co.ba\nBosnu i Hercegovinu je u septembru ove godine posjetilo 92.211 turista, što je manje za 2,6 posto u odnosu na august i za 11,9 posto više u odnosu na septembar 2012. godine. Po podacima Agencije za statistiku BiH, turisti su ostvarili 192.777 noćenja, što je manje za 16,8 posto u odnosu na august 2013. i za 6,3 posto više u odnosu na septembar 2012. godine. U ukupno ostvarenom broju noćenja učešće domaćih turista je 36,3 posto, a 63,7 posto stranih. Broj noćenja stranih turista manji je za 25,1 posto u odnosu na august 2013. i veći za 9,9 posto u odnosu na septembar 2012. godine. Od stranih turista u septembru ove godine najviše noćenja ostvarili su turisti iz Poljske, Srbije, Hrvatske, Turske…\nŠto se tiče dužine boravka stranih turista u BiH, na prvom mjestu su gosti sa Malte sa prosječnim zadržavanjem od sedam noći, iz Irana sa šest noći i Estonije sa 5,1 noći. U periodu januar – septembar 2013. turisti su ostvarili 653.991 posjeta, što je više za 12,2 posto i 1.427.993 noćenja, što je više za 9,2 posto u odnosu na isti period 2012. godine.\nVisokom se otvaraju vrata Azije\nNovi nalazi fiziko-hemijskih i mikrobioloških analiza u okviru Programa „Lokalni vodni objekti“


Direktor Al Dahre: Investirali smo u PKB 60 miliona evra, duplo više nego što je bilo predvidjeno - Radio Sto Plus\nDirektor Al Dahre: Investirali smo u PKB 60 miliona evra, duplo više nego što je bilo predvidjeno\nKompanija Al Dahra iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, koja je pre tri godine kupila imovinu PKB korporacije, uložila je oko 60 miliona evra u unapredjenje poslovanja, uvela tehnološke inovacije i postala jedna od najmodernijih u sektoru poljoprivrede u regionu, rekao je direktor Dušan Radičević.\n„Od dolaska u Srbiju do danas, kompanija Al Dahra uložila je skoro 60 miliona evra u unapredjenje poslovanja nekadašnjeg PKB-a, duplo više nego što je bilo predvidjeno ugovornom obavezom prema državi“, rekao je Radičević agenciji Beta.\nDodao je da je Al Dahra zatekla infrastrukturu i opremu, staru nekoliko decenija i da je bilo neophodno sprovesti kompletnu modernizaciju, zbog čega se „izdvojila kao lider po uloženim investicijama u poljoprivrednom sektoru“.\nOdmah po završetku kupovine imovine tog preduzeća, prema Radičevićevim rečima, pokrenut je veliki investicioni proces, a uložena sredstva su brzo dala prve rezultate, pa su prošle godine ostvareni rekordni prinosi pšenice – 8,2 tona po hektaru, ječma 8,9 tona i uljane repice 4,4 tone po hektaru.\nZnačajna sredstva, kako je rekao, uložena su u poljoprivrednu mehanizaciju, stočarstvo i infrastrukturu kompanije, a najveći deo investicija odnosi se na izgradnju nove fabrike za preradu lucerke (deteline).\nIstakao je da su implementirana nova rešenja, zahvaljujući čemu je znatno unapredjen nekadašnji proces obrade zemljišta, što je omogućilo početak procesa poboljšanja kvaliteta zemlje, povećanje prinosa, veliku uštedu goriva i smanjenje emisije ugljen-dioksida.\nZa ovu godinu, prema njegovim rečima, planirane su dodatne investicije u najsavremeniju infrastrukturu i opremu u iznosu od 25 miliona evra.\n„Pripremili smo projekat irigacije i drenaže zemljišta, vredan 80 miliona evra, koji će značajno povećati efikasnost kompanije, a odvijaće se u naredne četiri godine. Taj sistem će obuhvatiti skoro celokupno obradivo zemljište i obezbediti još bolje prinose, koji više neće zavisiti od vremenskih uslova“, rekao je Radičević.\nNajveći deo zemljišta se, prema rečima Radičevića, koristi za proizvodnju soje, suncokreta, kukuruza, uljane repice, pšenice, ječma, lucerke i semenske robe.\nOve godine Al Dahra će započeti, kako je rekao, proizvodnju povrća i atipičnih kultura za nekadašnji PKB, kao što su neke vrste povrća i biljke koje služe za proizvodnju eteričnih ulja.\nDeo proizvodnje se, kako je naveo, koristi za potrebe kompanije, a ostatak će se plasirati na domaćem i inostranom tržištu.\nKompanija je, prema njegovim rečima, izgradila modernu fabriku za preradu lucerke koju će u potpunosti izvoziti.\n„Al Dahra je svetski lider u preradi i prodaji proizvoda na bazi lucerke, tako da na raspolaganju imamo široko tržište. U fabrici ćemo obezbediti posao za oko 50 ljudi, a planiramo da uspostavimo i dugoročnu saradnju sa lokalnim farmerima, čime ćemo stvoriti uslove za njihovo dalje investiranje i podizanje produktivnosti. Planirani izvoz za ovu godinu je 20 miliona evra“, rekao je Radičević.\nKompanija će, prema njegovim rečima, iako ugovorne obaveze prestaju da važe posle tri godine, „ostati posvećena onome zbog čega je došla u Srbiju“.\n„Kao globalni lider u svetu agrobiznisa, nastavićemo da se bavimo očuvanjem i unapredjenjem bogatog nasledja PKB-a, uvereni da će Al Dahra postati jedan od najmodernijih i najuspešnijih poljoprivrednih centara u regionu“, rekao je Radičević.\nDodao je da će Al Dahra nastaviti da se bavi mlečnim govedarstvom, uprkos niskoj ceni mleka, „kontinuirano prateći potrebe industrije“.\n„Prepoznajemo te cenovne izazove, zbog čega ćemo pažljivo analizirati trendove i kretanja u ovom sektoru. Nadamo se da će se ovaj trend u sektoru mlečnog govedarstva promeniti i da će se proizvodnja mleka vratiti u profitabilnu zonu. Cilj nam je da poslujemo na zdravim osnovama“, rekao je Radičević.\nAl Dahra, prema njegovim rečima, zapošljava oko 1.200 radnika, a povećala je zarade više od 30 odsto, pa je, na primer, prosečna isplaćena zarada radnika PKB-a u 2017. godini iznosila 390 evra, računajući i plate menadžmenta, dok je trenutna prosečna isplaćena zarada oko 510 evra, bez plata zaposlenih na najvišim funkcijama.\nRadičević je istakao da se kontinuirano ulaže u razvoj domaćih stručnjaka i „kreiranje benefita za sve zaposlene“, zbog čega su uvereni da će Al Dahra pronaći svoje mesto na mapi najpoželjnijih poslodavaca u Srbiji.\nKolektivnim ugovorom, potpisanim sa reprezentativnim sindikatima, Al Dahra se, kako je rekao, obavezala da u slučaju tehnološkog viška, isplati otpremninu od 500 evra po godini staža, ali do sada nije bilo tehnološkog viška.\nMenadžment kompanije svestan je, prema njegovim rečima, da ona igra važnu ulogu u životu zajednice u kojoj posluju i zbog toga kontinuirano pruža podršku sugradjanima.\n„Donirali smo milion evra Institutu za javno zdravlje ‘Milan Jovanović Batut’, u jednom od najtežih trenutaka za naše zdravstvo tokom pandemije virusa kovid-19″. Sa nekoliko lokalnih nevladinih udruženja i ekoloških organizacija, očistili smo tri deponije na području naselja Padinska skela, a zajedno sa ‘Srbijavodama’ očistili smo 300 kilometara kanala koji se nalaze na teritoriji koju mi obradjujemo“, rekao je Radičević.\nDodao je da je ta kompanija tretirala i kanale u naselju Vrbovsko morskim algama što je omogućilo ponovno formiranje živog sveta i neutralisalo neprijatne mirise sa okolnih farmi.\nRadičević je istakao i da je „Al Dahra u komšiluku već prepoznata“ i po pomoći sistemu javnog zdravlja, školstvu, lokalnim fudbalskim klubovima i lokalnom folklornom društvu, dok je za društveno odgovorne aktivnosti ove godine izdvojeno 100.000 evra.\nfoto: prt. scr youtube


PyCon Balkan 2018 — otvoren poziv za predavače na prvoj Python konferenciji u Beogradu - startit\nPyCon Balkan 2018 — otvoren poziv za predavače na prvoj Python konferenciji u Beogradu\nKonferencija će biti održana od 16. do 18. novembra. Rok za prijavu predavača je 17. septembar.\nTanja Marin - 14. Septembar, 2018.\nOve jeseni, od 16. do 18. novembra zajednica Python Belgrade organizuje prvu Python konferenciju — PyCon Balkan 2018. Konferencija koja je nastala kao korak više i kao nastavak redovnih mesečnih okupljanja ove zajednice, biće održana u Hilton hotelu u Beogradu.\nPrvi meetup Python Belgrade zajednice održan je 2015. godine, a do sada se oko nje okupilo 1400 stručnjaka, entuzijasta, ljudi koji svakodnevno rade ovim sa programskim jezikom, ali i dosta mladih talentovanih tinejdžera i studenata.\nKako bi udovoljili potrebama ove brzo rastuće zajednice organizatori su meetupe podigli na viši nivo organizovanjem konferencije, sa ciljem da se pomogne regionalnoj Python zajednici, kao i da se omogući protok informacija i razmena znanja između iskusnih međunarodnih stručnjaka i lokalnih entuzijasta.\nPyCon Balkan konferencija će pokriti veliki broj tema koje su vezane za programski jezik Python kroz niz razgovora, panel diskusija, tutorijala, radionica i drugih edukativnih i networking aktivnosti. Teme koje će biti pokrivene na ovoj konferenciji će biti prilagođene različitim nivoima veština i interesa posetioca.\nViše informacija o PyCon Belgrade 2018 konferenciji, koja će biti održana na engleskom jeziku, dostupno je na sajtu događaja.\nPredavači i govornici na konferenciji PyCon Balkan će biti eksperti u oblasti Pythona i stručnjaci iz IT industrije.\nOrganizatori su za sada potvrdili da će na konferenciji učestvovati nekoliko keynote predavača, a neki od njih su: Dejvid Krejmer (CEO, Sentry), Luka Kladarić (Chaos Manager, Sekura Collective), Ridvana Kan (developer, Zero One Bespoke Software) i Rasel Kit-Magi (Django core developer).\nViše informacija o predavačima i njihovim predavanjima možete pronaći ovde.\nUz to organizatori pozivaju sve zainteresovane predavače, koji žele da svoje znanje i iskustvo podele sa drugima kroz kratke, petominutne prezentacije ili kroz duža, do sat vremena duga, predavanja, da se prijave u drugom krugu prijava za predavače. Zainteresovani se mogu prijaviti na sledećem linku, a rok za prijavu je 17. septembar.\nTakođe, zajednica Python Belgrade poziva sve zainteresovane volontere koji bi pomogli u organizaciji, ali i na samoj konferenciji da se prijave popunom sledećeg formulara.\nKonferencija PyCon Balkan 2018 će biti održana od 16. do 18. novembra u Hilton hotelu u Beogradu, a svi zaiteresovani posetioci ulaznice za ovaj događaj mogu kupiti ovde.\nSenior Angular 2+ Developer\npetak, 14. Septembar, 2018.\nTim iz cele Srbije.\nQuantox je posvećen tim IT stručnjaka sa više od decenije iskustva u proizvodnji web i mobilnih aplikacija za klijente iz preko 15 zemalja širom sveta. Veoma samouvereno kreiramo apsolutno svaku vrstu digitalnog proizvoda, od desktop i mobilnih aplikacija, do uređaja za virtuelnu realnost.


EK: Nastavak ekonomskog rasta u evrozoni\nBRISEL – Evropska komisija predviđa da će ekonomija Evrozone nastaviti da raste, ali i da će taj rast u narednom kratkoročnom periodu biti pod uticajem negativnih spoljnih činalaca kao što su globalne trgoviske tenzije i politička nesigurnost.\nEkonomska prognozna Evropske komisije za leto 2019. konstatuje da je evropska ekonomija u rastu već sedmu godinu za redom i da se očekuje nastavka privrednog rasta u svim državama članicama.\nEvropska komisija u svom poslednjem izveštaju navodi da je privredni rast u evrozoni u prvom tromesečju premašio očekivanja i to zahvaljujući nizu privremenih činilaca kao što su blaga zima i oporavak u oblasti prodaje automobila.\nRastu privrede su doprinele i određene mere fiskalne politike, dodaju u Komisiji.\nIstovremeno, upozorava se da su kratkoročne prognoze za evropsu ekonomiju ”neizvesne” zbog spoljnih faktora među kojima se navode i globalne trgovinske tenzije i političke nesigurnosti.\n“Zbog toga prognozirani rast BDP-a evrozone u 2019. ostaje nepromenjen i iznosi 1,2 odsto, dok je prognozirani rast za 2020.godinu blago smanjen sa 1, 5 na 1,4 odsto u skladu s očekivanim umerenijim rastom u preostalom delu ove godine. Prognoza BDP-a za EU ostaje nepromijenjena: 1,4 odsto u 2019. i 1,6 odsto u 2020.godine”, navode u Komisiji.\nU Briselu upozoravaju da je pored spoljnih faktora, Bregzit i dalje glavni uzrok unutrašnjih privrednih rizika i neizvesnosti.\n”Očekuje se nastavak rasta svih ekonomija EU-a u ovoj i sledećoj godini, mada usporavanje u Nemačkoj i Italiji odudara od snažnog rasta u srednjoj i istočnoj Europi”, ocenio je potpredsednik Evropske komisije nadležan za evro, finansijsku stabilnost i usluge i uniju tržišta kapitala Valdis Dombrovskis.\nU Evropskoj komisiji konstatuju da će evropska ekonomija nastaviti rast uprkos pogoršanju opšte ekonomske situacije u svetu.\n”Sve države članice EU-a beležiže će rast i u 2019. i u 2020, čemu će ići u prilog robusno tržište rada koje podstiče potražnju. Obzirom na brojne rizike pred nama, moramo uložiti dodatne napore kako bismo ojačali otpornost naših ekonomija i evrozone u celini”, zaključio je komesar za ekonomske i finasijske poslove Pjer Moskovisi.


Вести | Званична презентација ККЖ Црвена звезда - Part 4\nUbedljiv start kadetkinja\nKadetkinje maksimalnim učinkom do Jedinstvene lige Srbije\nZvezda dominatna i protiv Kraljeva\nKamp “Dragana Vuković”\nPobeda “Zvezdica” u Novom Sadu\nKadetska selekcija KKŽ Crvena zvezda Kombank zabeležila je novu pobedu u okviru Triglav kadetske lige Srbije. U Novom Sadu izabranice trenera Nemanje Planojevića bile su uspešnije od vršnjakinja iz Novosadske ŽKA 64-48.\nPoraz u Novom Sadu, 021 ima prednost domaćeg parketa u plej-ofu\nPolufinalna serija između 021 i Crvene zvezde počinje u Novom Sadu.\nWABA U17: Porazi od Maribora i Celja za kraj\nKadetkinje Crvene zvezde na poslednjem, V turniru U17 WABA lige poražene su od Maribora i Celja. Trener Planojević ukazao priliku i devojčicama iz druge ekipe koje nastupaju za ekipu kadetkinje 2 u ligi Beograda.\n“Zvezdice” nastavile pobednički niz u Ivanjici\nKadetkinje KKŽ Crvena zvezda Kombank ostvarile su novu, ubedljivu 13. pobedu u 14.kolu Triglav ženske kadetske lige, na gostovanju OKK Ivanjica 84-57.\nCrveno-bele košarkašice ostvarile su novi trijumf u 16.kolu Ženske košarkaške lige Srbije u Nišu nad Studentom 79-72.\nZvezda savladala Budućnost i prekinula niz lidera regiona!\nSrpski šampion protiv rivala i jednog od najvećih favorita za šampionski pehar WABA lige odigrao najbolju utakmicu u sezoni i prekinuo niz lidera regiona od 13 uzastopnih pobeda.\nNovi ubedljiv trijumf kadetkinja\nKadetska selekcija KKŽ Crvena zvezda Kombank ostvarila je novu, 12. pobedu u 13.kolu Triglav ženske kadetske lige Srbije nad vršnjakinjama iz Paraćina.\nPobeda nad Vrbasom “čuva” drugo mesto\nKošarkašice Crvene zvezde Kombank savladale su ekipu Vrbas Medela u prvoj utakmici 15.kola Ženske košarkaške lige Srbije 63-61 (12-21, 15-10, 18-17, 18-13), u hali “Basket Siti”.\n“Zvezdice” ubedljive u Pirotu\nKadetska selekcija KKŽ Crvena zvezda Kombank ubedljivom pobedom u Pirotu nad domaćom ekipom Gimnazijalca 66-46 (16-6, 18-21, 13-8, 19-11), u okviru 12.kola, uspešno je nastavila takmičenje u Triglav ŽKLS.\nSedam Zvezdinih košarkašica na spisku kadetske i juniorske reprezentacije\nDve ženske reprezentacije Srbije, U16 kadetska i U18 juniorska, okupiće se u četvrtak 30. januara u Beogradu i krenuti put Banje Koviljače na mini pripreme, gde će trenirati do 6. februara. Na spisku se nalazi sedam Zvezdnih nada.\nZbog lošeg vremena i kiše koja je natopile teren\nDrugi dan kampa "Dragana Vuković", osmeh je sve v\nUbedljiv start kadetkinja 18. oktobra 2020.\nI Art Basket u Zvezdinom dnevniku pobeda 17. oktobra 2020.\nDizajn SCART Design


Albanci postaju neozbiljan sagovornik u pregovorima sa Srbijom... Gube legitimitet! | Borba Info\nHome/Aktuelno/Albanci postaju neozbiljan sagovornik u pregovorima sa Srbijom… Gube legitimitet!\nAlbanci postaju neozbiljan sagovornik u pregovorima sa Srbijom… Gube legitimitet!\n“Vekovi srpske istorije i srpskog prisustva na teritoriji Kosova i Metohije, kulturno i duhovno nasleđe i materijalna i nematerijalna svedočanstva tog prisustva su argumenti koji se moraju uzeti u obzir u bilo kakvoj vrsti razgovora, pa i pregovora, oko načina rešavanja spora”\nZoran Đorđević izdao je saopštenje u kom piše da se još jednom pokazao da legenda o Gordijevom čvoru nije samo simbolička.\n“Nastavak pregovora u Briselu, između predstavnika Republike Srbije, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, i predstavnika privremenih kosovskih institucija, koje je predvodio Aljbin Kurti, još jednom je pokazao da u ovom slučaju legenda o Gordijevom čvoru nije samo simbolička, metaforična paralela o težini i složenosti problema, već je suštinska odrednica kompleksnosti spora koji decenijama opterećuje region, ali i Evropu”.\nOn je rekao da ako se po strani ostave sve istorijske i druge činjenice koje su uticale na srpsko-albanske odnose na teritoriji Kosova i Metohije od vremena Kosovske bitke do danas i u fokus se stavi samo aktuelni, sadašnji trenutak, zaključak koji se sam nameće jeste da kosovski gordijev čvor i dalje izgleda kao nerazrešiv, kao nerešiva zagonetka, ma kako i uz bilo čije posredovanje joj se pristupilo.\n“Maksimalistički zahtevi albanske strane ne doprinose tome da se pronađe trajno i sveobuhvatno, svim akterima podjednako prihvatljivo rešenje, naročito stoga što je nerealno očekivati da Srbija, kao suverena i nezavisna, međunarodno priznata država, dobrovoljno prihvati da se odrekne dela teritorije koji joj je, nazovimo stvari pravim imenom, silom oduzet.\nOsim toga, način na koji albanska strana pristupa razgovorima, praveći od njih svojevrsni igrokaz, neretko neozbiljan i neodgovoran u svojim pojavnim oblicima, i koji zapravo služi za unutrašnju političku upotrebu u njihovoj, političkim i drugim problemima opterećenoj javnosti, nije dobar put za pronalaženje rešenja.\nOtežavajuću okolnost predstavlja i uporno albansko nesprovođenje već postignutih dogovora, naročito neformiranje Zajednice srpskih opština, iako su i Evropska unija i SAD bili garanti da će se to dogoditi.\nNadalje, Srbija je na međunarodnom planu izložena mnogobrojnim i različitim pritiscima, po mnogim pitanjima, koja često i nemaju baš mnogo veze sa konkretnim slučajem, a posledica su želje određenih centara moći da ubrzani i sveobuhvatni napredak Srbije na svim poljima zaustave i uspore, pri čemu je naša spoljna politika, okrenuta ravnomernoj saradnji i sa Istokom i sa Zapadom, pogotovu naše strateško partnerstvo sa Ruskom Federacijom i NR Kinom, naročito predmet osporavanja.\nTakođe, kao poseban vid pritisaka pojavljuju se i primedbe, u formi zvaničnih izveštaja određenih tela i komisija Evropske unije, u najvećem delu neutemeljene u stvarnom stanju stvari, koje se tiču vladavine prava, demokratskih procesa, stanja ljudskih prava i sloboda, nezavisnosti medija, kao i spremnosti Srbije da svoje javne politike upodobi i usaglasi sa stavovima Evropske unije, što sve zajedno nikako ne doprinosi tome da se razgovori o rešavanju kosovskometohijskog problema odvijaju u atmosferi koja bi mogla dati konačan i održiv rezultat”, napisano je u saopštenju.\nDodaje da ako smo saglasni da je politika veština mogućeg, koja je to realna, moguća, na međunarodnom pravu i principima zasnovana politika koja bi, uz saglasnost i prihvatanje obeju strana, mogla dovesti do rasplitanja kosovskog gordijevog čvora, naravno, bez posezanja za “argumentom” koji je, prema legendi, upotrebio Aleksandar Makedonski.\nFaktičko stanje, koje je proizvod intervencije NATO snaga 1999. godine, upitno je sa stanovišta međunarodnog prava ali je realna činjenica koja, za sada, izgleda nepromenjiva, i kao takva, mora biti posmatrana i uvažavana.\n“Brojnost albanske populacije na većem delu Kosova i Metohije je nesporna, ali ona ima svoju predistoriju, decenije prisilnog iseljavanja srpskog stanovništva, što bi takođe trebalo uzeti u obzir pri pronalaženju prihvatljivog rešenja.\nVekovi srpske istorije i srpskog prisustva na teritoriji Kosova i Metohije, kulturno i duhovno nasleđe i materijalna i nematerijalna svedočanstva tog prisustva su argumenti koji se moraju uzeti u obzir u bilo kakvoj vrsti razgovora, pa i pregovora, oko načina rešavanja spora”, stoji u saopštenju.\n“Ne manje važna je i formalno-pravna strana problema, i po domaćem, ali što je još važnije, i po međunarodnom pravu, naročito u svetlu tumačenja prava jednog naroda na samoopredeljenje do otcepljenja, pa smo tako svedoci da se, recimo na primeru Krima, drugačije tumači i/ili negira, politikom duplih standarda, pravo jednog naroda da samostalno odlučuje o svojoj sudbini”.\n“Osim toga, spletom političkih i drugih okolnosti, rešavanje kosovskog gordijevog čvora je u priličnoj meri izmešteno iz Ujedinjenih nacija i delegirano u Evropsku uniju, tako da je mesto i uloga Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, kao najmerodavnijeg međunarodnog tela za rešavanje sličnih sporova umanjena, a svakako nisu zanemarljiva mišljenja Rusije i Kine, kao stalnih članice SB UN, po ovom pitanju.\nNaravno, bitno je uvažiti i stavove najvažnijih i najmoćniji zemalja Evropske unije, naročito uzimajući u obzir strateško opredeljenje Srbije da bude punopravni član zajednice evropskih država, pri čemu je nužno podsetiti da ni sve članice Evropske unije nemaju isti stav po pitanju jednostrano proglašene nezavisnosti tzv. države Kosovo, što takođe predstavlja jedan od pravno vrlo važnih faktora pri pronalaženju rešenja”.\nOn ističe da kada se sve navedeno, ali i ono što nije pomenuto a od uticaja je na problem, uzme u obzir, postaje jasno koliki je i kakav je kosovski gordijev čvor, ali još jasnije postaje to da je jedino ovakva politika, kakvu trenutno vodi rukovodstvo Republike Srbije, pre svih predsednik, Aleksandar Vučić, jedini put i način da se do rešenja dođe.\n“Dakle, politika razgovora, politika razmene realnih činjenica i argumenata, dijalog koji je usmeren ka kompromisu, spremnost na uvažavanje različitosti interesa uz istovremeno prihvatanjeda je ta različitost obostrana, iskrena želja da se do rešenja, u ime zajedničke budućnosti, dođe, na način koji će svačije interese podjednako zadovoljiti, ali i podjednako uskratiti.\nModaliteti i forme razgovora mogu biti promenjivi, i na različitom nivou, ali moraju imati jasan strateški cilj, zasnovan na očuvanju vitalnih nacionalnih i državnih interesa Srbije i određen tako da bude dostižan, sprovodljiv i održiv u budućnosti.\nMora biti i opšte prihvaćen i podržan, od svih segmenata društva i društvenih grupa.\nGrađani Srbije moraju da shvate da nam je potreban jedinstven i saboran stav po pitanju rešavanja problema u našoj južnoj pokrajni, i to takav koji testira realnost, koji realnost uvažava, i na osnovu toga i mudrih političkih odluka koje moraju biti donete, garantuje budućnost, pre svega Srbima koji na Kosovu i Metohiji žive, žive svakodnevno, životima koji nisu mit, nisu legenda, nego bolna svakodnevica, često ispunjena nepravdom i strahom.\nNaravno, zaštita našeg kulturnog i verskog nasleđa i blaga na prostoru Kosova i Metohije se podrazumeva i nužno mora činiti sastavni deo bilo kakvog, eventualnog, budućeg dogovora”.\n“Više nego ikad, Srbiji je potrebna sloga i razum, jedinstvo i odlučnost, spremnost da se suočimo sa posledicama pogrešnih politika koje su vođene proteklih decenija, ali i dostojanstvenost i odvažnost da ne pristanemo da pravo sile zameni silu prava”.\nS druge strane, kosovski Albanci moraju da prihvate činjenicu da su, u formalnom smislu, oni izvršili secesiju i da je njihova „država“ sazdana na grubom kršenju normi međunarodnog prava, kao i da je pravo sile, i primena te sile, faktor na osnovu kojeg se ne može trajno, niti mirnim putem, rešiti problem koji će, ostvaši eventualno tako nerešen, zamrznut, opterećivati sve buduće generacije.\n“Svako pravo je pravo ako je univerzalno primenjivo i ako njegovo uživanje ne dovodi do kršenja nekog drugog, nečijeg drugog, bilo kog, prava.\nPreuzete obaveze i do sada postignuti dogovori moraju podjednako važiti za svaku od strana i ako je Srbija ispunila sve na šta se do sada obavezala međunarodni posrednici bi trebalo da insistiraju da to isto važi i za albansku stranu”.\n“Svako pravo koje pripada albanskom narodu, mora pripadati i srpskom, jer Kosovo i Metohija je mesto zajedničkog života, i bilo, i jeste, i biće, za generacije koje dolaze, i to bi trebalo da bude polazna osnova za obe strane u razgovorima koji tek slede”, piše na kraju saopštenja.\nTagalbanci Kosovo i Metohija srbi zoran đorđević\nPrevious BAJDEN U POSLEDNJEM TRENUTKU SHVATIO – NATO NE MOŽE U UKRAJINU!\nNext Mitropolit Joanikije: Usvojili su rezoluciju o Srebrenici, a gde su Jasenovac, Jadovno, Velika?


DJB: Vlast hoće da smanji cenzus jer se plaši bojkota - Teslavision\nDJB: Vlast hoće da smanji cenzus jer se plaši bojkota\nPokret Dosta je bilo (DJB) ocenio je danas da najavljeno snižavanje izbornog cenzusa sa pet na tri odsto predstavlja pokušaj vlasti da “neutrališe štetu koju trpi zbog najavljenog opozicionog bojkota parlamentarnih izbora”.\nDJB je ocenio da je pokušaj vlasti da tri meseca pred izbore smanji izborni cenzus, “dokaz da opoziciona pretnja bojkotom daje rezultate i da u toj pretnji treba istrajati”.\n“Vlast panično pokušava da u parlament ubaci nerelevantne političke grupacije koje tek glume opoziciju, a u stvari su joj bliske. Plan je da lažnu opoziciju, koju bi na ovaj način uvela u parlament, vlast nakon izbora iskoristi za stvaranje dimne zavese kaobajagi legitimiteta budućeg saziva skupštine”, stoji u saopštenju.Ocenjuje se da je “posebno perfidna namera vlasti da ovaj potez u javnosti, a posebno pred svojim EU sponzorima, prikaže kao unapredjenje procesa demokratije u Srbiji”.\n“Ovako drastične izmene izbornog zakonodavstva tri meseca pred izbore, i to bez konsultacija i konsenzusa medju svim relevantnim političkim faktorima, samo dodatno urušavaju već drastično ugroženu demokratiju u Srbiji”, ocenili su iz DJB.\nPrevious : Zagađenje vazduha u Srbiji: Kako da se zaštitite\nNext : Penzionisani papa povlači svoj potpis iz sporne knjige o celibatu (VIDEO)\nTramp sklonjen u podzemni bunker zbog nasilnih protesta u Vašingtonu (VIDEO)


Blagojević je na prijemu za javne radnike i privrednike opštine Petrovo rekao da su ove godine realizovane i započete mnogobrojne investicije, a da su najznačajnije one koje se finansiraju iz Razvojnog programa Republike Srpske.\n“Zbog dobrih vibracija i pozitivne energije opština Petrovo postala je privlačna sredina za život i privređivanje”, rakao je Blagojević.\nOn je naveo da je riječ o popravci i asfaltiranju puteva, izgradnji doma kulture i pripremi pokretanja poslovnih zona u Petrovu, Karanovcu, Sočkovcu i turističke zone u Kaluđerici.\nU izgradnju i opremanje poslovne zone u Petrovu biće uloženo 1.516.000 KM. Od toga će iz Razvojnog programa biti uloženo 845.000 KM, opštinskog budžeta 333.520 KM, a iz Republičke agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća ili od drugog donatora do 212.240 KM.\nU poslovnoj zoni planirana je izgradnja objekata proizvodnog zanatstva, prehrambene industrije, proizvodnje građevinskog materijala, metaloprerađivačka i drvoprerađivačka djelatnost, poslovno-skladišni prostori.\nPredračunska vrijednost zgrade doma mladih, čija je izgradnja završena ove godine, iznosila je 2,3 miliona maraka.\nBlagojević je rekao da su u 2011. godini izgrađeni i prošireni značajni proizvodni kapaciteti iz stranog kapitala, najviše hoilandskog i njemačkog.\nNa prijemu u opštini Petrovo predstavljen je i novi kalendar ove ozrenske opštine, te 24. broj “Biltena opštine Petrovo”. Srna\nTagovi: petrovorazvojni programuspjesna godinazoran blagojevic\nKomentari na članak: Blagojević: Uspješna godina opštine Petrovo\n30.12.2011 u 18:15\nNeće Dodik vječno vladati,a šta onda gospodine Blagojeviću,ne ulažite novac u domove omladine,omladini izgradite od tog novca fabriku da se imaju gdje zaposliti,i iskoristite ta prirodna bogatstva bogom data ,gledate ih svaki dan a nevidite ih.\n30.12.2011 u 20:46\nIz izjave vidno je, da će biti završena izgradnja doma mladih.a da su i izgrađeni značajni proizvodni kapaciteti.koji?i da je to rezultat stranog kapitala .kakav je to strani kapital ?kod nas nema ulaganja zdravog stranog kapitala.sve je to sumnjivi kapital raznih stranih fondacija.fondacije ovdje nisu bez dugoročnih ciljeva.fondacije su regrutovale masu aktivista umrežile ih u sistem nevladinih udruženja sa ciljevima samo njima znanim.jadna je naša uništena privreda koja svoj oporavak vidi u donacijama raznih fondacija.e baš ćemo se zaposliti.\nšto se tiče učešća u vlasti\nB i H institucija.recite da mreža raznoraznih fondacija nije regrutovala vojsku koja je stvorila čvrstu mrežu\nnevladinih organizacija koja već ozbiljno ugrožava funkcionisanje sistema vlasti.


Dukanac: Danas nas očekuje težak ispit - GEM info\nDukanac: Danas nas očekuje težak ispit\nEkipa Kolubare u 33. kolu Linglong tire Superlige Srbije danas od 16 časova na svom stadionu dočekaće ekipu Novog Pazara. Kolubara je plejaut fazu ligaškog takmičenja započela sa dve pobede protiv Metalca i Radničkog 1923 iz Kragujevca, a susret sa Novim Pazarom prilika je da Kolubara gotovo i matematički obezbedi opstanak u Superligi Srbije. Na konferenciji za novinare govorili su igrač Nemanja Andrić i šef stručnog štaba Veroljub Dukanac.\nHvala bogu da smo uspeli da pobedimo u prve dve utakmice i stvarno smo na dobrom putu da ostvarimo zacrtani cilj, a to je opstanak u Superligi. Matematički još uvek nismo obezbedili opstanak, i još ima pet utakmica da se odigra, a nama je svaka sledeća najbitnija. Što pre uspemo da završimo taj posao to je bolje za nas, jer cele godine radimo u određenoj tenziji i dosta bi nam značilo kada bi sutra pobedili i na taj način bi mogli da kažemo da malo rasterećeniji privedemo šampionat kraju, rekao je na konferenciji za medije Nemanja Andrići i iskoristio ovu priliku da pozove navijače da sutra ispune tribine Kolubarinog stadiona jer su igrači to svojom borbenošću u igrama u prethodnom periodu zaslužili.\nLepo je sada posle dve dobijene utakmice protiv Metalca i Radničkog u Kragujevcu i svi smo srećni, ali jednostavno nemamo vremena za slavlje, već sutra imamo veoma tešku utakmicu protiv Novog Pazara, koja je ekipa u nekom igračkom uzletu i zadnjih nekoliko utakmica pravi dobre rezultate i dobro igra, tako da imamo težak ispit. Malo smo emotivno potrošeni posle ove dve pobeđene utakmice i treba prikupiti snagu i uozbiljiti ekipu da sutra pokažemo da nije ovo slučajno, kazao je šef stručnog štama Kolubare Veroljub Dukanac i dodao da je njegova ekipa sa prethodne dve pobede napravili veliki iskorak ka opstanku ne samo zbog bodovne razlike koja je vidljiva na tabeli već i zbog činjenice da sve one ekipe koje se bore za opstanak u nastavku prvenstva očekuju i međusobni dueli. Nećemo razmišljati o drugima, probaćemo samo da razmišljamo o nama i načinu kako da ovo prvenstvo završimo na najbolji mogući način, naveo je Dukanac i dodao da u sastavu Kolubare protiv Novog Pazara neće biti zbog kartona Bakića i Kočovića.\nShare the post "Dukanac: Danas nas očekuje težak ispit"\n← U Srbiji rekordan broj pozitivnih na HIV\nIzgradnjom brana „Bistrica“ i „Trbušnica“ do bolje zaštite od poplava →


Kongres DPS-a krajem novembra - politika - pv informer - Pljevlja\nKongres Demokratske partije socijalista (DPS) biće održan krajem novembra ili početkom decembra mjeseca ove godine, potvrdio je politički i direktor te partije Tarzan Milošević.\nOn je podsjetio da je Glavni odbor ranije odlučio da se sjednice opštinskih konferencija održe do kraja juna, a da se opštinski odbori konstituišu i predsjednici izaberu do 30. jula.\nSjednica GO DPS-a bila je 1. aprila, nakon koje je objavljeno da je razmotreno i usvojeno nekoliko dokumenata kojima su precizirani termini i način održavanja sjednica partijskih organa na lokalnom i državnom nivou”, kao i čitav niz drugih aktivnosti partijske infrastrukture DPS u susret predstojećem kongresu”.\nU saopštenju se dodaje i da je lider DPS Milo Đukanović naglasio da treba voditi računa o tome da u nove partijske strukture budu izabrani ljudi koji su sposobni i spremni da iznesu sve zadatke koji budu pred njima, kao i da se suoče sa izazovima novog vremena. DPS nije najavljivao da li će mijenjati partijska dokumenta ili stranačka struktura ostaje kao i do sada. Na Sedmom kongresu te partije, 2015. ukinuta su potpredsjednička mjesta, a uveden je zamjenik predsjednika i predsjednik Političkog savjeta.\nZamjenik lidera DPS-a je premijer Duško Marković, dok je prvi predsjednik Savjeta Svetozar Marović pravosnažno osuđen za korupciju. Na sajtu DPS-a njegov ime se ne pominje, već samo Savjet partije koji ima 34 člana.\nU Ustavu Crne Gore i Zakonu o predsjedniku ne piše da predsjednik države ne smije biti član partije, ali je dobra praksa da je do sada on zamrzavao partijsku poziciju kako bi bio “predsjednik svih građana”. Na novinarska pitanja da li će i on to formalno učiniti, Đukanović je ranije rekao: „Postoje iskustva i jednog i drugog tipa, imamo danas ne mali broj ljudi koji su na državnim funckijama, a istovremeno vode stranke, ali imamo i iskustva drugih koji su preuzevši državne funkcije napustili kormilo stranaka. Porazgovaraćemo da vidimo šta je nabolje za našu stranku, šta je najbolje za demokratski život Crne Gore“.\nMjesec dana: 435796


Na sajmu oko 50.000 vakcinisanih, stižu i Fajzerove vakcine\nTanjug 2. februara 2021. 10:53\nBEOGRAD – Na Beogradskom sajmu, gde se imunizacija protiv korona virusa vrši kineskom i ruskom vakcinom, do sada je vakcinisano skoro 50.000 građana, a očekuje se da će sutra ili prekosutra na taj punkt stići i prve količine Fajzerove vakcine.\n„Ušli smo u treću nedelju masovne imunizacije na Beogradskom sajmu, u halama 3 i 11. Ovde je do sada prošlo gotovo 50.000 Beograđana, što je zaista veliki broj i zahvaljujem svima koji ovde rade jer se proces imunizacije odvija bez većih zadržavanja i gužvi“, rekao je za Tanjug predsednik Skupštine grada Beograda Nikola Nikodijević.\nPodsetio je da je na Beogradskom sajmu vakcinacija počela kineskom vakcinom, a da se od juče tu može da primi i ruska vakcina Sputnjik V jer je, dodaje, Grad Beograd obezbedio sve neophodne tehničke uslove za bezbedno čuvanje i te vakcine.\n„Očekujemo da sutra ili prekosutra na Beogradski sajam stignu i prve količine Fajzerove vakcine, koja se do sada davala samo u zdravstvenim ustanovama“, rekao je Nikodijević.\nIstakao je da je odziv sugrađana za imunizaciju veliki, da poštuju propisanu proceduru i da se ceo proces odvija bez većih zadržavanja.\nPozvao je sve građane koji su zainteresovani da se pijave preko portala eUprava i dodao da će svako ko se prijavi dobiti svoj termin za vakcinaciju.\nNikodijević je istakao da je Srbija prva zemlja u regionu, a među prvima u svetu koja je dobila veće količine vakcina tri različita proizvođača.\n„Zahvaljujući predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i angažovanju vlade, imamo zaista dovoljno vakcina. Svako ko je primio vakcinu, biće i revakcinisan bez ikakve bojazni, pošto građani dolaze najviše sa tom dilemom“, rekao je Nikodijević.\nOn je pojasnio da se za građane koji su vakcinisani odmah odvajaju količine vakcina iz iste serije za revakcinaciju, te da tu neće biti problema.\nNikodijević je rekao da se proces vakcinacije odvija u kontinuitetu i dodao da će tako biti i u narednim danima, ali da je veliki izazov to što će sledeće nedelje početi istovremeno da se sprovode vakcinaćija i revakcinacija, obzirom na to da ističe tri nedelje od početka masovne imunizacije.\nZato se, kaže, otvaraju dodatni kapaciteti kako bi se proces imunizacije i dalje odvijao bez većih gužvi.\n„U tom cilju, opremamo halu Belekspocentar na Novom Beogradu koja će služiti pre svega za vakcinaciju građana te i opština Zemun i Surčin“, rekao je Nikodijević i dodao da se očekuje da punkt u toj hali počne sa radom do kraja ove nedelje.\nUz to, dodao je da će se imunizacija vršiti i u Zavodu za biocide i medicinsku ekologiju na Banovom brdu, kao i da će punkt za vakcinaciju biti otvoren i na levoj obali Dunava, odnosno u novoj zdravstvenoj stanici u Borči.\n„Opremanje punkta u Borči počinjemo u narednih nekoliko dana, tako da očekujem da od sledeće nedelje i on može da se koristi. Sve to činimo kako bismo, kada se susretnu vakcinacija i revakcinacija mogli dovoljno efikasno da sprovodimo oba procesa, da se građani ne zadržavaju i da imaju uslove i komfor kao što je na Beogradskom sajmu“, zaključio je Nikodijević.


Hapšenja na protestima širom SAD\nProtesti u Finiksu, u Arizoni\nŠirom Sjedinjenih Država uhapšene su desetine demonstranata koji su protestovali zbog policijskog ubistva Afroamerikanaca, dok se nacija još oporavlja od ubistva pet policajaca u Dalasu.\nProtesti su održani sinoć i jutros u gradu Baton Ruž u Luizijani gdje je Derej Mekeson, istaknuti aktivista povezan sa pokretom “Životi crnaca su važni", uživo na internetu prenosio svoje hapšenje.\nMekeson i ostali demonstranti protestovali su zbog ubistva Altona Sterlinga, oca petoro djece, kojeg je policija upucala ispred jedne prodavnice. Policija je upozorila demonstrante da ne izlaze na autoput, dok je Mekeson više puta ponovio da učesnici protesta nemaju kuda da idu.\nU gradu Sent Pol, u Minesoti, gde je protekle nedelje ubijen još jedan Afroamerikanac Filando Kastil, kojeg je policija prvobitno zaustavila zbog polomljenog svijetla, stotine demonstranata gađale su policiju petardama, kamenicama i bocama. Teško naoružani policajci upotrebili su dimne bombe i biber sprej da bi rasterali učesnike protesta, dok je oko 100 ljudi uhapšeno. U sukobu je lakše povređeno 27 policajaca.\nPolicajci širom zemlje su na oprezu posle ubistva petoro njihovih kolega u Dalasu, koje je snajperom upucao afroamerički vojni veteran Majka Džonson tokom mirnih protesta zbog ubistava u Luizijani i Minesoti. Džonson, kojeg je policija ubila, planirao je veće napade, saopštio je danas šef policije u Dalasu.\nNa policiju je pucano i u Tenesiju i Viskonsinu, dok su zvaničnici u većim gradovima naložili policajcima da iz bezbednosti patroliraju u parovima.\nU San Francisku, policija je najmanje dva buta zatvarala pristup jednom od glavnih mostova, nakon što su demonstranti blokirali prilazne rampe. Protesti su održani i u drugim gradovima, među kojima su Vašington, Njujork, Nešvil i Indijanapolis.


19/10/2017 | 08:36\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević izjavio je da je cilj najavljenih kontrola bolovanja da se zaštiti kako je rekao, “99,9 odsto” marljivih radnika, ali i poslodavci.\nMinistar je kazao da je posao države da spovede zakon koji, kako je rekao, treba da bude jednak za sve.\n“Država želi da sprovede zakone ravnopravno prema svima, želimo da zaštitimo radnike koji rade pošteno i marljivo i njih je 99,9 odsto ali ima i onih koji zloupotrebljavaju bolovanja, koji ugrožavaju poslodavca. Kada se zloupotrebljava bolovanje, teret rada pada na radnike koji rade pošteno i marljivo”, kazao je Đorđević.\n“Imali smo prigovore i od stranih i od domaćih investitora. Tu priču pokrenuli su turski investitori sa juga Srbije koji su imali problem sa sezonskim radnicima. Pričali smo i sa kineskim investitorom, i on je imao primedbu u vezi sa sezonskim radnicima”, kazao je Đorđević.\nKomentarišući navode poverenika za informacije od javnog značaja Rodoljuba Šabića da Vlada Srbije i ministri nemaju zakonska ovlašćenja da sprovode aktivnosti i dogovaraju “mehanizme kontrole bolovanja” zaposlenih u smederevskoj Železari, Đorđević je kazao da državne organe ne zanimaju personalni podaci ili od čega neki radnik boluje.\n“Zna se kako se kontroliše bolovanje, a to zna i Poverenik”, dodao je ministar.\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti naveo je ranije da u slučaju sumnje u zloupotrebu prava na bolovanje, poslodavci imaju pravo da koriste mehanizme utvrđene Zakonom o radu i Zakonom o zdravstvenom osiguranju ali je i dodao da ti mehanizmi ne predviđaju nikakva ovlašćenja i aktivnosti Vlade ili ministarstava.\nŠabić je tada dodao da zdravstveni podaci spadaju u kategoriju naročito osetljivih podataka, čija se zaštita osim Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti dodatno jemči i Zakonom o pravima pacijenata. “Organi vlasti su u obavezi da se uzdrže od bilo kakvih aktivnosti koje podrazumevaju obradu ovih podataka na način van onog koji je izričito predviđen i uređen važećim zakonom”, naveo je poverenik.\nPosle ostavke i otkaz: Kokeza isključen iz Nadzornog odbora UEFA


Lebane na karavanu "Moja Srbija" – Info Centar Juga\nPromotivni karavan ,,Moja Srbija“, deo istoimene kampanje Turističke organizacije Srbije (TOS) namenjene domaćim gostima u cilju predstavljanja turističke ponude Srbije u letnjem periodu, krenuo je kroz Srbiju prošle nedelje.\nLebane – Ove godine Karavan „Moja Srbija“ proći će kroz ukupno 14 gradova Srbije: Beograd, Novi Sad, Niš, Kragujevac, Čačak, Zrenjanin, Sombor, Kruševac, Vranje, Valjevo, Novi Pazar, Užice, Zaječar, Požarevac.\nKaravanom koji će putovati kroz Srbiju, Turistička organizacija Srbije poziva domaće goste da svoj letnji odmor ili njegov deo provedu na destinacijama širom Srbije. U okviru karavana, a u saradnji sa lokalnim turističkim organizacijama, udruženjima ,, Srbija za mlade“, Udruženjem banjskih i klimatskih mesta Srbije, JP „Skijališta Srbije“ i udruženjem hotelijera i restoratera Srbije „HORES“, TOS će promovisati turističku ponudu naše zemlje namenjenu odmoru u letnjem periodu. Juče se karavan zaustavio u Nišu, gde su na centralnom gradskom trgu posetioce dočekali štandovi brendirani logotipom “Moja Srbija” na kojima su posetioci mogli da se informišu o mogućnostima za odmor u Srbiji. Na štandovima lokalnih turističkih organizacija posetioci su mogli i da degustiraju karakteristične lokalne specijalitete u skladu sa programom „52 ukusa Srbije“.\nTuristička organizacija opštine Lebane bila je i ove godine učesnik manifestacije Karavana „Moja Srbija“ koja se održala juče u Nišu na Trgu Kralja Milana. Karavan Među mnogobrojnim izlagačima svoj štand imala je i turistička organizacija iz Lebana. TOOL je uz pomoć socijalnog preduzeća „Radanska ruža“ d.o.o Lebane promovisala slatko od šumskih jagoda koje sprema ovo jedinstveno preduzeće, zatim suvenire vezane za naš kraj kao i promotivni materijal turističkog potencijala naše opštine. Važno je napomenuti da preduzeće Radanska ruža sve plodove od kojih sprema slatko, džemove i domaći ajvar, koji su inače izuzetnog kvaliteta i po domaćoj recepturi, nabavlja na našem području. Ovom prilikom Turistička organizacija opštine Lebane zahvaljuje se svima koji su doprineli da ova organizacije danas bude deo Karavana „Moja Srbija“.\nOvu jedinstevnu prezentaciju domačih turističkih potencijala organizuju Turistička organizacija Srbije i ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, a uz pomoć lokalnih turističkih organizacija širom Srbije.


Studenti studentima – besplatni kursevi programiranja - Beogradska Nedelja\nHome / Novosti / Aktuelnosti / Studenti studentima – besplatni kursevi programiranja\nAktuelnosti 02 December Beogradska Nedelja\nAko želite da zakoračite u svet informacionih tehnologija, upoznate se sa najnovijim trendovima u ovoj industriji, steknete nova znanja ili proširite postojeća, Udruženje studenata informatike FONIS vam pozivom na učešće u projektu ,,Studenti studentima” pruža ovu jedinstvenu priliku. Dvanaest besplatnih edukativnih kurseva, koje ovaj projekat obuhvata, održaće se na Fakultetu organizacionih nauka u periodu od 12. do 16. decembra.\n,,Studenti studentima” predstavlja odličnu priliku mladim programerima i onima koji to žele da budu, da steknu nova znanja i prošire postojeća u raznim oblastima IT-a. U okviru ovog projekta, studenti sa većim iskustvom tokom interaktivnih radionica prenose svoja znanja iz različitih oblasti informacionih tehnologija mlađim kolegama.\nProjekat ,,Studenti studentima” je čuven po svojoj jedinstvenoj strukturi i neposrednoj atmosferi u kojoj se studenti “učenici” podstiču da bez ustručavanja komuniciraju sa svojim predavačima što ubrzava proces usvajanja gradiva iz željenih oblasti.\n,,Studenti stidentima” inspiriše mnoge studente da rade na ličnom napretku, prošire spektar znanja i pronađu polje svog interesovanja.\nSimulacija suđenja „Kings of Courtroom“\nInženjerske nade Srbije


Poziv računovođama u BiH\nDatum objave: 27.11.2019 15:02\nOdredbama člana 37. Zakona o računovodstvu i reviziji u Federaciji BiH (Sl. novine FBiH, broj: 83/09) je propisano da finansijski izvještaji pravnog lica moraju biti ovjereni potpisom i pečatom certificiranog računovođe koji nosi naziv „certificirani računovođa“ njegovo ime i prezime, kao i broj važeće licence, izuzev za certificirane računovođe koji obavljaju računovodstvene poslove za interne potrebe preduzeća. Istovremeno, finansijski izvještaji moraju biti potpisani od strane lica ovlaštenog za zastupanje pravnog lica, upisanog u sudski registar, koje podnosi finansijske izvještaje, ovjereni pečatom pravnog lica, podnosioca. Na osnovu informacija kojima raspolaže Porezna uprava Federacije BiH utvrđeno je da je Finansijsko-informatičkoj agenciji, dostavljen značajan broj finansijskih izvještaja koji nisu potpisani od strane certificiranih računovođa, s važećom licencom ili su potpisani od strane necertificiranih računovođa. Stoga, Porezna uprava Federacije BiH poziva certificirane računovođe da, prilikom obavljanja poslova za koje su ovlašteni Zakonom o računovodstvu i reviziji u Federaciji BiH, ne potpisuju računovodstvene iskaze, ukoliko ne posjeduju važeću licencu.\nPozivamo i necertificirane računovođe i privredna društva da postupaju u skladu sa važećim zakonima, uz napomenu da je Zakonom za pravna lica koja ne otklone nepravilnosti po rješenju Porezne uprave propisana novčana kazna od 5.000,00 do 15.000,00 KM i za odgovorne osobe u pravnim licima novčana kazna od 500,00 KM do 3.000,00 KM. Također, pozivamo porezne obveznike da prilikom sačinjavanja, odnosno potpisivanja i ovjeravanja svojih finansijskih izvještaja, ne angažuju necertificirane računovođe i nelicencirane certificirane računovođe, izuzimajući certificirane računovođe koji obavljaju računovodstvene poslove za interne potrebe preduzeća i ostalih pravnih lica.\nVaša obaveza je da djelujete u skladu sa zakonom i pravilima struke Zaštitite profesiju koju obavljate i unaprijedite kvalitet finansijskog izvještavanja. Porezna uprava Federacije BiH