PORTAL: Od gripa će oboleti svaki četvrti u Srbiji\nDr Predrag Kon, predsednik Radne grupe za pandemiju gripa, kaže da situacija, kada je novi grip u pitanju, ima tendenciju pogoršanja i da nikako ne možemo očekivati da će ići nabolje.\n- Tokom jeseni treba očekivati da će u periodu od dva do tri meseca oboleti od dva do dva i po miliona ljudi. Klinička slika će po svim pokazateljima biti blaga. Međutim, očekuje se da će primarna zdravstvena zaštita zbrinuti 1,9-2,3 miliona obolelih. Između 100.000 i 200.000 ljudi imaće umereno teško oboljenje i tražiće hospitalizaciju. S druge strane, biće 20.000-25.000 osoba koje će morati da budu primljene na bolničko lečenje - prognozira dr Kon.\nU Srbiji je do 21. jula registrovano 140 obolelih od novog gripa, s tim što je kod 109 osoba virus laboratorijski potvrđen, dok se 31 novooboleli tretiraju kao verovatni slučajevi, jer im nisu uzeti brisevi. Svi oni su građani Novog Sada i boravili su na „Egzitu” ili su bili u kontaktu sa obolelima. Jedan posetilac „Egzita” je sa tegobama otišao na posao, pa je registrovano 10 obolelih osoba iz tog kontakta.\nSvih 109 registrovanih slučajeva do sada je ozdravilo, a sadašnje karakteristike ovog virusa su blaga i umerena klinička slika.\nPrema prvim preliminarnim rezultatima, povišenu temperaturu imalo je 71 odsto obolelih. Na suvi kašalj žalilo se 66 odsto zaraženih, dok je glavobolju i bolove u mišićima imalo skoro 40 odsto ljudi. Sa gušoboljom je imalo problema oko 35 odsto, bolove u zglobovima je imalo 17,5 odsto ljudi. Probleme sa disanjem, odnosno otežano disanje imalo je 12 odsto zaraženih gripom, dok je zbog ove bolesti povraćalo 6,5 odsto osoba, a proliv je imalo samo tri odsto inficiranih.\n- Od ukupnog broja obolelih četvrtina su bili stranci, a ostali naši građani. Polovina ljudi obolela je jer su bili na festivalu „Egzit”, dok je samo 6,5 odsto obolelo na Univerzijadi. Masovni skupovi koji se organizuju tokom leta su inače epidemiološki rizici - kaže ministar zdravlja dr Tomica Milosavljević.\nOn je rekao da bolnice imaju dovoljno kapaciteta da prime sve obolele.\n- Trošak za zdravstveni sistem u narednoj godini, samo zbog lečenja ljudi koji će se razboleti od novog gripa, biće između 100 i 200 miliona evra. Lečenje ove bolesti bez komplikacija košta 1.000 evra, dok je sa komplikacijama oko 10.000 evra. Indirektan trošak zbog odsustva sa posla, po našim kalkulacijama, mogao bi da bude nekoliko milijardi dinara u kratkom roku. Međutim, novo je to što su svi ljudi osetljivi na virus i da će masovno obolevati, ali sve ostalo je isto kao kod sezonskog gripa - kaže dr Milosavljević.\nKada se govori o merama koje će se predložiti, sve to, kaže dr Kon, zavisi od situacije.\n- Ne možemo unapred da govorimo šta ćemo preduzeti kada dođe do širenja gripa na jesen. Ono što sada možemo reći je to koje su mere predviđene. To je uvođenje zabrane rada škola, predškolskih ustanova, fakulteta, bioskopa, pozorišta i zabrane javnog okupljanja. Možda će biti neophodan poseban režim prijema pacijenata na bolničko lečenje zbog velikih potreba za bolničkim krevetima. Moguće je i uvođenja posebnog režima rada u saobraćaju, energetici, javnom i komunalnom sektoru - ističe dr Kon.\nDr Tomica Milosavljević: Deca i mladi prioritet\nMinistar zdravlja dr Tomica Milosavljević kaže da su vođeni razgovori sa svim proizvođačima vakcina.\n- Sa jednim imamo preliminarni dogovor, koji podrazumeva da kada počne proizvodnja vakcina, i za koju se dokaže da je ispravna, pouzdana i klinički proverena, da bismo kupili tri miliona doza vakcina. To je za prvu prioritetnu grupu od milion i po ljudi, pošto će verovatno za jednog čoveka biti potrebno dve doze. U tu grupu spadaju deca i mladi, ali precizan plan prioritetnih osoba ćemo uraditi u narednih nekoliko nedelja - objašnjava ministar zdravlja. On kaže da je nabavka antivirusnog leka „tamiflu” u toku, tako da ćemo imati zaliha do tri odsto.\nU RS obolelo troje\nMinistarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske saopštilo je juče da je iz beogradskog Instituta za virusologiju „Torlak” stigao nalaz kojim se potvrđuje da je uzorak brisa grla/nosa, koji je poslat iz banjalučke Klinike za infektivne bolesti, pozitivan na prisustvo virusa novog gripa tipa A (H1N1).\n„Ovo je treći potvrđeni slučaj infekcije virusom novog gripa tipa A (H1N1) u Republici Srpskoj”, kaže se u saopštenju.\nDalje se navodi da se na osnovu informacija iz Klinike za infektivne bolesti Kliničkog centra Banjakuka hospitalizovani pacijent koji je inficiran virusom novog gripa tipa A (H1N1) oseća dobro.\nObuka za 100 do 150 lekara\nNa jesen i zimu planira se da se tokom nedelje uzimaju najmanje 24 uzorka brisa kako bi se znala i pratila cirkulacija virusa. Pored toga, uvešće se i predostrožni nadzor „sentinel” koji podrazumeva obuku 100-150 lekara. Oni će posebno izveštavati o obolevanju od gripa njihovih pacijenata, a po potrebi će biti uključivani kao saradnici za uzimanje briseva kako bi bolje pratili situaciju.


Jačanje Pariza u Beogradu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Jačanje Pariza u Beogradu\nVIDEO K9: Poseta francuskog predsednika Makrona Srbiji imaće veoma veliki uticaj na razvoj bilateralne saradnje Srbije i Francuske, ocenio je Živadin Jovanović, nekadašnji ministar inostranih poslova.\nNajavljujući posetu francuskog predsednika Emanuela Makrona Srbiji u julu, mediji su objavili da je za našu zemlju izuzetna čast što francuski predsednik dolazi odmah nakon najvećeg državnog praznika Francuske, 14. jula, te da to ukazuje da Pariz želi značajno da pojača svoje prisustvo u našoj zemlji i regionu.\nKako ocenjuje francusko prisustvo na Balkanu i šta bi značajnije prisustvo Francuske na ovim prostorima moglo da donese, bilo je pitanje koje smo postavili nekadašnjem ministru inostranih poslova SR Jugoslavije Živadinu Jovanoviću.\nKako je najaviljeno iz Vlade Srbije, tokom posete francuskog predsednika Emanuela Makrona,očekuju se razgovori i odluka da li će Francuzi graditi metro u Beogradu, kao i privođenje kraju dogovora o izgradnji postrojenja za preradu otpada u Vinči. (Prilog KTV Zrenjanin)\nPrethodni tekstRusija se vraća u Savet Evrope\nSledeći tekstLalatović ponovo u Vojvodini


Kapčan: Srpski stav se sada više uvažava\nDirektor Odeljenja za evropske studije u vašingtonskom "Savetu za međunarodne odnose" Čarls Kapčan je ocenio da se u pogledu statusa Kosova stvari menjaju i srpski stav se sada više uvažava nego pre samo šest meseci.\n"U SAD i EU sada se više govori o ograničenom statusu nezavisnosti Kosova, odnosno da Priština ne bi odmah dobila mesto u UN, ili da ne bi imala pravo na sopstevnu vojsku", rekao je Kapčan za Glas Amerike.\nPrema Kapčanu, SAD i EU još uvek kreću u pravcu nekog vida nezavisnosti, ali je taj proces svakako usporen.\nKapčan je izrazio uverenje da Priština razume da joj u ovom trenutku nasilje ne ide u prilog, u pogledu ishoda budućeg statusa Kosova.\n"Što se tiče Rusije, pre nekoliko meseci bih rekao da Rusija govori jedno, ali da će na kraju privhatiti stav Zapada" , rekao je Kapčan.\nMeđutim, stvari su sada drugačije i komplikovanije. Putin je jači, Rusija je ekonomski snažnija. Ukoliko Rusija ne bude blokirala nezavisnost Kosova, ona će zahtevati važne koncesije u vezi sa, recimo, Gruzijom, Abhazijom i Južnom Osetijom.\n"Mislim da je sada daleko teže da se Rusija privoli da ili abstinira ili glasa za nezavisnost Kosova. Ipak, sumnjam da bi Putin zbog Kosova rizikovao veliki rascep u odnosima SAD i Rusije", rekao je Kapčan.\nKapčan je rekao da je konačna odluka o pristupanju Srbije " Partnerstvu za mir" donesena kako bi se Srbija više približila Zapadu i nagradili političari koji su za transatlantske integracije odnosno postala još stabilnija demokratija. Time se takođe stvaraju bolji bilateralni odnosi SAD i Srbije.\n"Jasno je da je i presednik Buš bio jedan od ključih pristalica tog poteza, što signalizira da se SAD nadaju da održe dobre odnose sa Beogradom, posebno u svetlu spornog kosovskog pitanja", rekao je Kapčan.


Peščanik: Doktorat Siniše Malog jedan od najgorih plagijata – Nadlanu.com\nPeščanik: Doktorat Siniše Malog jedan od najgorih plagijata\nObjavljeno 9. jula 2014. / 18:28:48\nAutor analize doktor Raša Karapandža navodi da je doktorska teza Siniše Malog pod nazivom "Kreiranje vrednosti kroz proces restrukturiranja i privatizacije – teorijske koncepcije i iskustva Srbije" koja je odbranjena 2013. godine na Fakultetu organizacionih nauka Univerziteta u Beogradu, jedan od najgorih plagijata, jer je, kako se navodi, na više od jedne trećine strana Mali prepisao čak 33% ili više teksta.\nIzmeđu ostalog se navodi da je Siniša Mali plagirao radove profesora Beogradskog univerziteta Borisa Begovića, Boška Živkovića i Boška Mijatovića koje je objavio Centar za liberalno-demokratske studije.\nDodaje se i da su delovi teze navodno kopirani iz Vikipedije ili bukvalno prevedeni sa engleskog, iz doktorske disertacije čija je tema privatizacija u Eritreji.\nDoktorski rad je analizirao doktor Raša Karapandža, profesor finansija na EBS Business School koji je pozvao Sinišu Malog da podnese ostavku na funkciju gradonačelnika Beograda, a Univerzitet u Beogradu da mu oduzme titulu.\nRad Siniše Malog, poslednji je u nizu osporenih doktorskih radova političara.\nSve je krenulo početkom jula kada je grupa naših naučnika koji rade na univerzitetima u Britaniji osporila doktorsku tezu ministra policije Nebojše Stefanovića da je njegov rad odbranjen na Megatrend univerzitetu plagijat.\nZatim je osporen i doktorat Miće Jovanovića, tada još rektora Megatrenda koji je posle 10-tak dana burne polemike u javnosti dao ostavku na mesto prvog čoveka Megatrenda.\nU subotu je objavljeno da je i doktorski rad Aleksandra Šapića, funkcionera DS-a i predsednika Opštine Novi Beograd, odbranjen na Univerzitetu Union plagijat.


Maduro pohvalio odluku Lopeza Obradora da bojkotuje samit\nTanjug 7. juna 2022. 07:28\nKARAKAS – Predsednik Venecuele Nikolas Maduro pohvalio je „hrabar i jasan“ stav meksičkog predsednika Andresa Manuela Lopeza Obradora, koji je odlučio da ne prisustvuje ovonedeljnom Samitu Amerika u Los Anđelesu.\nMaduro je kazao da je odluka Vašingtona da ne pozove njega, ali ni lidere Kube i Nikaragve na skup, čin diskriminacije i da je američka vlada time „obezbedila“ da samit ne uspe, prenosi Rojters.\nMeksički predsednik Lopez Obrador saopštio je u ponedeljak da neće prisustvovati Samitu Amerika ove nedelje u Los Anđelesu, jer nisu pozvane sve zemlje iz regiona, ali je najavio da će posetiti predsednika Džozefa Bajdena u julu.\nOn je novinarima na redovnoj konferenciji za novinare rekao da će ministar spoljnih poslova Marselo Ebrard prisustvovati samitu umesto njega.\nBajdenova administracija odlučila je da isključi vlade Kube, Venecuele i Nikaragve sa samita, saopštio je ranije zvaničnik Bele kuće, a meksički predsednik je jedan od nekoliko lidera koji su zapretili da neće prisustvovati ako sve zemlje ne budu pozvane.\nMeksički predsednik je naglasio da politika „isključivanja“ koja je nametana „vekovima“, treba da se promeni, kritikujući ono što je nazvao neopravdanom željom za „dominacijom“, a još je najavio da će posetiti Bajdena u Vašingtonu sledećeg meseca, navodi Rojters.


Devizne rezerve NBS skočile skoro 400 miliona evra – ASinfo Portal\nDevizne rezerve NBS skočile skoro 400 miliona evra\nBEOGRAD, Devizne rezerve Narodne banke Srbije na kraju oktobra iznosile su 11,55 milijardi evra, što je za 377,9 miliona evra više nego u septembru, saopštila je NBS.\nTaj iznos obezbjeđuje pokrivenost “novčane mase M1” od 193 odsto i oko šest mjeseci uvoza robe i usluga, što je gotovo dvostruko više od standarda.\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju oktobra iznosile su 9,62 milijarde evra i za 304 miliona evra su bile veće nego prethodnog mjeseca, a to je njihov najviši nivo od 2000. godine.\nTrgovina devizama na međubankarskom deviznom tržištu u oktobru je iznosila 590,5 miliona evra i bila je za 101,7 miliona veće nego u prethodnom mesecu. U prvih deset meseci ove godine u medjubankarskoj trgovini realizovano je ukupno oko 5,74 milijarde evra.\nU oktobru je, kao i od početka godine, dinar nominalno ojačao u odnosu na evro 0,1 odsto, a NBS je prodala 30 miliona evra na medjubankarskom deviznom tržištu u cilju ublažavanja prekomernih kratkoročnih oscilacija deviznog kursa.


Predstavljen plan izrade projekta Foča – Šćepan Polje | Palelive.com\nPočetna Regija Foča Predstavljen plan izrade projekta Foča – Šćepan Polje\nFOČA – Predstavnici Instituta za građevinarstvo upoznali su danas rukovodstvo opštine Foča o planu izrade projektne dokumentacije za izgradnju magistralnog puta Sarajevo-Foča-Hum prema Šćepan Polju.\n„Projekat je u tehničkom smislu vrlo zahtjevan, ali se nadam da ćemo ga kvalitetno riješiti, jer smo okupili kvalitetan tim stručnjaka sa iskustvom u niskogradnji“, istakao je Cvijanović.\n„Dionica Brod na Drini-Šćepan Polje je problematična sa mnogo klizišta i odrona i uslovi izgradnje će biti zahtjevni, ali se nadamo da ćemo iznaći najbolju trasu koja će možda biti neka od postojećih varijanti ili će to biti iznenađenje i za nas same“, rekao je Cvijanović.\n„U tehničkom zadatku koji smo dobili, to treba da bude moderna saobraćajnica sa vrlo komotnim radijusima, sa trećim trakama gdje su veliki usponi, tako da ćemo njenim završetkom dobiti kvalitetnu vezu sa Crnom Gorom“, rekao je Cvijanović.\nOn je dodao da će se nakon prve komponente projekta, dionice Brod na Drini-Šćepan Polje, odmah pristupiti projektovanju druge komponente Sarajevo-Foča.\n„Vidimo da su sredstva za projektnu dokumentaciju odobrena i da će ozbiljan tim u kojem su predstavnici španskih i domaćih firmi posao uraditi kvalitetno i u planiranim rokovima. Kako smo informisani, cijela ova trasa trebalo bi da bude završena do 2020. godine“, rekao je Mašić.\nizgradnja magistralnog puta\nPrethodni članakĆosić potpisao ugovore sa 60 studenata\nNaredni članakObilježen Dan oslobođenja grada


Naše usluge | Procena osnovnih sredstava\nKada Vam je potrebna informacija o tržišnoj vrednosti osnovnih sredstava u cilju kupovine ili prodaje, finansiranja ili sudskog spora, ovlašćeni i licencirani procenitelji Appraisal Associates mogu Vam pravovremeno izaći u susret.\nStručnjaci Appraisal Associates su vršili procene osnovnih sredstava u velikom broju različitih privrednih grana.\nKategorije osnovnih sredstava koje smo procenjivali obuhvataju nekretnine, mašine i drugu proizvodnu opremu, nameštaj i druga specijalizovana sredstva. U domenu našeg rada su oblasti od složenih proizvodnih delatnosti do trgovine na malo.\nNaše iskustvo u proceni vrednosti nepokretnosti obuhvata:\nNepokretnosti za trgovinu na malo i specijalne namene\nNaše iskustvo u proceni vrednosti opreme obuhvata:\nProcenu vrednosti osnovnih sredstava vršimo za različite svrhe, uključujući:\nPripajanje i preuzimanje\nRaspoređivanje cene preuzimanja\nSporove u vezi vlasništva ili štete\nVrednosti sredstava kao obezbeđenja za finansiranje\nKako bi se stekla jasna slika o imovini koja se procenjuje, naši izveštaji sadrže mape, fotografije, brojeve modela, serijske brojeve i druge opisne informacije. Do procenjene vrednosti se dolazi ličnim pregledom imovine, odgovarajućim istraživanjem i kontaktiranjem proizvođača i isporučioca.\nNaše usluge procene vrednosti koriste:\nProcena vrednosti se vrši u odnosu na odgovarajući standard vrednosti koji zavisi od svrhe procene i zahteva klijenta.\nStandardi vrednosti mogu biti: vrednost zamene, originalna vrednost, fer tržišna vrednost, otpisana vrednost ili likvidaciona vrednost. Naši procenitelji pomažu klijentima kako bi se odabrao i primenio odgovarajući standard vrednosti za svaku konkretnu situaciju.\nUtvrđivanje tržišne vrednosti zahteva da procenitelj razume odnos između nabavne cene i troška pribavljanja, uporedivih tržišnih transakcija i prinosnog kapaciteta. Kako bi naše procene bile u potpunosti aktuelne u odnosu na tekuće tržišne uslove, dnevno pratimo kretanja nabavnih cena, tržišne baze podataka i publikacije o proceni vrednosti u raznim oblastima.\nU toku procene vrednosti osnovnih sredstava, stručnjaci Appraisal Associates pripremaju kompletan popis sredstava na poslovnoj lokaciji. Taj popis obuhvata opis sredstava, kao i analizu njihove starosti i fizičkog i poslovnog stanja. Nakon toga vršimo istraživanje tržišta za konkretna sredstva. Naše istraživanje uključuje pregled svih publikovanih izvora informacija kao i razgovore sa stručnjacima i poznavaocima tržišta za pojedine vrste sredstava.\nNaši stručnjaci za procenu osnovnih sredstava imaju bogato iskustvo u postupcima gde je bilo potrebno sudsko veštačenje. Osim toga, našim klijentima obezbeđujemo podršku u sporovima u vezi sa sredstvima i vršimo pregled i ocenu procena vrednosti izvršenih od strane drugih procenitelja.\nTri tradicionalna i opšteprihvaćena metoda procene vrednosti osnovnih sredstava su:\n1. Metod Upoređenja Prodajnih Cena\n2. Prinosni metod, i\n3. Troškovni metod\nSvaki od ovih metoda rezultira u posebnoj vrednosti konkretnog sredstva kao jednom od indikatora njegove realne vrednosti. Svrha korišćenja više od jedne metode je razvijanje međusobno potkrepljujućih dokaza u pogledu zaključaka procene. Nakon primene ovih metoda procene, obavlja se proces usaglašavanja kojim se upoređuju prednosti i nedostaci svakog od korišćenih metoda procene. Kao rezultat ovog usaglašavanja, dobija se vrednost konkretnog sredstva do kog se dolazi tako što se primarni značaj daje onom metodu ili metodama procene za koje se zaključi da su najpouzdaniji u konkretnom slučaju, uzimajući u obzir sve faktore koji su bili predmet razmatranja.\nPrema tome, od ključnog značaja za konačni zaključak o vrednosti je izbor odgovarajućih metoda procene i usklađivanje rezultata do kojih se došlo primenom različitih metoda. Jedino procenitelji sa odgovarajućim proceniteljskim znanjem i iskustvom mogu svojim klijentima da obezbede izveštaje koji se zasnivaju na verodostojnim rezultatima procene.\nMetod Direktnog Upoređivanja Prodajnih Cena\nMetod Direktnog Upoređivanja Prodajnih Cena počiva na premisi da se kupci na tržištu odlučuju za kupovinu upoređivanjem cena, tako da je ovaj metod bazirana na principu supstitucije. Drugim rečima, on se zasniva na pretpostavci da racionalan kupac za konkretnu imovinu neće platiti više nego što bi platio neku drugu imovinu slične namene i kvaliteta. Ovaj metod podrazumeva pribavljanje informacija sa tržišta o cenama prometa imovine slične onoj koja se procenjuje. Te uporedive cene se zatim koriguju za sve eventualne razlike između te imovine i imovine koja je predmet procene. Po korigovanju ovih cena, one mogu biti korišćene kao uporediva osnova za procenu vrednosti konkretne imovine koja je predmet procene.\nPrinosni metod pretpostavlja princip anticipacije, prema kome tipični investitor/kupac na tržištu ulaže u onu imovinu od koje očekuje da mu u budućnosti donosi prihod i druge koristi. Takođe, prinosni pristup se može zasnivati na pretpostavci alternative zakupa, odnosno analizi koliko bi potencijalni kupac imovine morao da plati zakup da bi koristio imovinu sličnih karakteristika i namene. Prvi korak u proceni ovom metodom je utvrđivanje potencijalne cene zakupa kao izvora prinosa. Važno je napomenuti da se ovaj prihod odnosi samo na prinos od konkretne imovine (obično u formi prihoda na ime zakupa koji se ostvaruje od zakupca), a ne i na ukupan prinos koji potiče iz poslovanja preduzeća. Potencijalni bruto prihod imovine se onda projektuje uz upotrebu ostvarenih cena zakupa preduzeća subjekta u prošlosti i tržišnih cena zakupa koje se odnose na sličnu imovinu. Ovaj poslovni prihod se potom deli sa stopom kapitalizacije kako bi se došlo do procenjene tržišne vrednosti po prinosnom metodu.\nTroškovni metod se bazira na pretpostavci zamene, pri čemu se polazi od aksioma da racionalan kupac neće za konkretnu imovinu platiti cenu višu nego što bi bilo potrebno da sličnu sam proizvede. Troškovni metod raščlanjava vrednost imovine na njene komponente: zemljište, infrastruktura, objekti, mašine i oprema. Premisa na kojoj počiva ovaj metod je da je inherentna tržišna vrednost imovine približno jednaka troškovima njene izgradnje odnosno proizvodnje.\nTroškovni metod uobičajeno zahteva procenu vrednosti ulaganja za zamenu konkretne imovine novom identičnom. Tako dobijeni iznos se potom umanjuje za iznos amortizacije u skladu sa starošću sredstva i procenjenog preostalog veka upotrebe. Amortizacija treba da odražava funkcionalnu i ekonomsku zastarelost, kao i fizičko propadanje usled starosti ili rabaćenja konkretnog sredstva.\nPrednosti i nedostaci metoda procene\nPoslednji korak u procesu procene je korelacija i utvrđivanje konačne jedinstvene vrednosti, na osnovu usklađivanja rezultata do kojih se došlo primenom različitih metoda. Ovaj korak se preduzima nakon analize prednosti i nedostataka svakog konkretnog metoda procene.\nSvaki metod ima svoje prednosti i nedostatke u bilo kojoj proceni. Takođe, primenljivost metoda procene zavisi od svake konkretne situacije.\nPrednost Metoda Direktnog Upoređivanja Prodajnih Cena je da se zasniva na tržišnim cenama po kojima se vršio promet konkretnih sredstava u poslednje vreme. Nedostatak ovog metoda je u činjenici da sredstva koja su prodavane ne moraju biti podjednakog kvaliteta. Prednost Prinosnog Metoda je da se zasniva na očekivanim novčanim tokovima iz davanja sredstava u zakup, a ne na njihovoj statičkoj vrednosti u pogledu ulaganja u izgradnju ili kupovinu. Medjutim, ovaj metod je ograničen usled primene pretpostavki u vezi sa ekonomskim uslovima davanja u zakup, koje mogu biti spekulativne. Prednost Troškovnog Metoda je da se zasniva na pouzdanijim i dostupnijim podacima. Medjutim, ovaj metod ne odražava povraćaj ulaganja odnosno profitabilnost investicije.


Älanstvo u EU, ne isključuje Rusiju | Portali informativ - Titulli\n"Nisam shvatio da je to pitanje "ili Rusija ili EU". Mi želimo i EU i nastavljanje dobrih odnosa sa Rusijom. Zašto bi se samo od Srbije tražilo da se opredeljuje "ili ili", dok druge zemlje EU imaju najrazvijenije odnose sa Rusijom", podvukao je Dačić.\n"Nivo političkih odnosa je takav da je to nedopustiv dug period bez naših susreta. To je bio razlog posete, nikakav drugi", podvukao je on.\n"S druge strane svi ekonomski projekti koji su započeti biće nastavljeni. Interes je Srbije da se oni nastave. Naš nacionalni i državni interes je da se izgradi Južni tok, da NIS bude najbolja kompanija u regionu, da se uspešno završi program revitalizacije naše železnice, i niz drugih novih programa investicija", ukazao je on.\nRuska Federacija, prema njegovim rečima, je jedan od najvažnijih spoljnotrgovinskih partnera, Srbije, pored Nemačke i Italije.\nDačić se zahvalio Rusiji, ali posebno ministru Lavrovu na dugogodišnjem kontinuiranom praćenju i uključenosti u probleme koje Srbija ima kada je Kosovo i Metohija u pitanju i podršci koju Moskva daje.\n"Da nije podrške Rusije i još nekih drugih zemalja, ali pre svega Rusije i Kine, kao stalne članice Saveta bezbednosti UN, Srbija bi danas bila u gotovo izgubljenoj poziiciji kada je reč o Kosovu i Metohiji", uveren je on.\nDačić je najavio da će Srbija uložiti maksimalne napore, kao budući predsedavajući OEBS-a, da se ukrajinska kriza rešava putem dijaloga, ocenivši da će to će biti veliki izazov za našu zemlju u idućoj godini.\nDva ministra potpisala su, po završetku razgovora, Plan konsultacija dva Ministarstva za period 2015.do 2016.godine.


Famozni datum na Vidovdan | Eurointegracije | Al Jazeera\nFamozni datum na Vidovdan\nRadovati se 'porazu' ove Vlade ako se datum ne dobije odmah biće radovanje porazu svih koji su ovih godina radili da Srbiju približe EU (EPA)\nFamozni “datum” za početak pregovora sa Evropskom unijomje u Srbiji, kojoj preti velika budžetska kriza, koju drmaju skandali oko male mature i unutar Ministarstva unutrašnjih poslova, koja priznaje da nema više nijednu protivgradnu raketu, postao je u poslednjih mesec dana ključna tema. Nije, naravno, propušteno da se primeti da će Evropski savet o tome odlučivati 28. juna, na čuveni već Vidovdan.\nTokom prošle i pretprošle nedelje zvanični Beograd pojačao je kampanju relativno tvrdih izjava, u kojima se ocenjivalo da je Srbija učinila sve što se od nje očekivalo te da bi jedini pravi odgovor EU institucija i zemlja članica bio da se Srbiji već u junu odredi “tačan datum” za početak pregovora.\nPremijer Srbije Ivica Dačić je u jednom momentu čak pripretio da bi u suprotnom bio doveden u pitanje i proces implementacije sporazuma iz Brisela. Tu je ocenu on kasnije nešto modifikovao, nadati se i posle prigovora koji su došli od analitičara i pripadnika civilnog društva da nije pametno pretiti EU, pre svega Nemačkoj, u ovakvim trenucima.\nNa Evropa forumu u Austriji, Dačić je, u prisustvu ministara spoljnih poslova Austrije, Rumunije i Makedonije te kosovoskog premijera Hashima Thacija, ocenio da bi nedodeljivanje što skorijeg datuma Srbiji usporilo reformske procese u Srbiji.\nOvo je realističnija procena, ali se u oba slučaja otvara pitanje odgovornosti same Vlade u Beogradu – i za nesprovođenje sporazuma iz Brisela, i za ostale reformske procese. Da li ih je ona najavljivala i neke korake činila samo famoznog datuma radi, kao nečeg što bi učvrstilo njihovu vlast u Srbiji, a pre svega njihove koalicione odnose kao preduslov opstanka na vlasti, ili zbog značaja njih samih za dalji tok evropeizacije Srbije?\nTokom prošle i pretprošle nedelje zvanični Beograd pojačao je kampanju relativno tvrdih izjava, u kojima se ocenjivalo da je Beograd učinio sve što se od njega očekivalo, te da bi jedini pravi odgovor EU institucija i zemlja članica bio da se Srbiji već u junu odredi ‘tačan datum’ za početak pregovora.\nAleksandar Vučić, suštinski prvi čovek Srbije, čak je rekao da je Srbija pretrpela tako mnogo poraza na Vodovdan, od Kosovske bitke do izručenja Slobodana Miloševića u Hag, da bi jedino pravično bilo da sad “pobedimo” i dobijemo datum. U Srbiji, na svu sreću, ima dosta nas koji smatramo da je izručenje Miloševića bila jedna od najvećih pobeda u procesu demokratizacije Srbije.\nI dok su u utorak u Srbiji mnogi pomno pratili kakva će vest doći iz Luksemburga, gde su se susreli šefovi diplomatija i-ili evropskih poslova zemalja članica EU-a, kakvu će preporuku o određivanju datuma za početak pregovora Srbije o članstvu u EU dati šefovima država i vlada EU-a koji se u Briselu sastaju u petak, odgovor je stigao iz Berlina. Uticajni član vladajuće Demohrišćanske stranke Andreas Schockenhoff izjavio je da će većina u Bundestagu priznati napredak koji je Srbija učinila, ali da je za datum pregovora potrebno ispuniti još neke uslove.\nPremijer Srbije Ivica Dačić je u jednom momentu čak pripretio da bi u suprotnom bio doveden u pitanje i proces implementacije sporazuma iz Brisela. Tu je ocenu kasnije nešto modifikovao, nadati se i posle prigovora koji su došli od analitičara i pripadnika civilnog društva, da nije pametno pretiti EU, pre svega Nemačkoj, u ovakvim trenucima.\n“Zbog toga će Bundestag u četvrtak dati nalog nemačkoj Vladi da na zasedanju Evropskog saveta suštinski podrži pregovore sa Srbijom i time pošalje pozitivan signal Beogradu, ali da se o konkretnom datumu razgovara u januaru, i to onda kada sporazum o implementaciji dogovorenog bude u potpunosti sproveden. To znači da mi smatramo da pregovore sa Srbijom treba početi, ali tek onda kada bude realizovano ono što je sporazumom između Beograda i Prištine dogovoreno. Zbog toga verujemo u princip sprovođenja odluke u dva koraka”, rekao je Schockenhoff.\nNešto pre Schockenhoffovog “šoka”, u utorak je i nemački ministar spoljnih poslova Guido Westerwelle ponovio u pauzi sastanka u Luksemburgu stav Nemačke da pregovori sa Srbijom ne bi trebalo da počnu pre januara 2014. godine.\nZvanični Beograd ovakva pokazna vežba nemačke diplomatije ne bi smela da iznenadi, još manje da razočara. Opasno je bilo igrati na emotivne ucene tipa “znamo da će vam biti neprijatno da nam kažete NE, jer bi to bilo NE i karijeri Catherina Ashton”.\nPodjednako je bilo opasno računati na podele u samoj nemačkoj administraciji oko toga gde se donose odluke o spoljnoj politici, da li u resornom ministarstvu ili ukabinetu kancelarke Angele Merkel, a izgleda da je to strategija koja je iz neke zapadne konsultantske kuće bila preporučena državnom vrhu Srbije. Bundestag je mesto broj jedan. Nemački dugoročni interesi su broj jedan.\nSchockenhoff je prilikom nedavne posete Beogradu rekao da je preduslov za početak pregovora o članstvu Srbije u EU “jasno vidljiva volja za pravno obavezujućom normalizacijom odnosa sa Kosovom”. Posle toga došlo je do niza susreta srpskih i nemačkih zvaničnika i za pretprostaviti je da je slična poruka prenošena i tada, bez obzira što su se srpski zvaničnici samoevoluirali, tvrdeći da su ispunili sve što se od njih očekivalo, iako je proces implementacije u nekim oblastima ide sporo.\nU Srbiji, na svu sreću, ima dosta nas koji smatramo da je izručenje Miloševića bila jedna od najvećih pobeda u procesu demokratizacije Srbije.\nNe treba zaboraviti i da Nemačka na Kosovu i oko Kosova može najviše da izgubi ili dobije od svih članica EU-a. Komandant KFOR-a i šef velike misije EULEX-a su iz Nemačke. Nemačka je od SAD-a preuzela ulogu tough cop, što je za Srbiju na duge staze, u stvari, dobro. Nemačka je u poslednjih nekoliko godina najveći bilateralni donator u Srbiji, sa oko 1,3 milijardi evra bespovratne pomoći.\nNajburnije je u utorak, na u suštini sasvim pozitivnu poruku EU-a o budućnosti evropskih integracija Srbije, reagovao predsednik Srbije Tomislav Nikolić. On smatra da je EU 28. juna na velikom ispitu, i to ispitu poštovanja sopstvenih pravila, i poručio da Srbiji nije potrebna milostinja i da je svojim zalaganjem zaslužila da dobije datum za otpočinjanje pregovora.\nIpak, biće da su zvanični Beograd, pre svega njegova “new born democrats” trojka Vučić, Dačić i Nikolić, na ispitu u narednom periodu, a ne EU. Januar, kao krajnji termin za održavanje međuvladine konferencije EU-Srbija, podrazumeva i nastavak implementacije sporazuma iz Brisela, održavanje evropskog kursa, to jest sprovođenje reformi, ali i to da Srbija ne uđe u vanredne parlamentarne, a možda i predsedničke izbore.\nNa testu će biti i analitičari, NVO sektor, opozicija, mediji i građani. Srbija je u poslednjih 13 godina prevalila dug put u pravom pravcu. Neretko se suretala sa izazovima sa kojima se ni jedna druga zemlja u tranziciji nije susretala, od ubistva prvog reformskog premijera nadalje.\nOd petooktobarskih promena, početka demokratizacije Srbije, izbila je pobuna na jugu Srbije, koja je uspešno, u partnerstvu sa NATO-om, prevaziđena, završen je proces saradnje sa Hagom, mirno je okončan proces odvajanja Crne Gore iz Državne zajednice SCG, regionalna saradnja polako napreduje, krenuo je i porces normalizacije odnosa sa Kosovom. Većinu od spomenutih izazova i prepreka ostavila nam je u amanet upravo politička struktura kojoj su pripadali sadašnji čelnici u Srbiji. Užase te politike realizovao je ogromni sistem bezbednosti, koji ni danas nije pod demokratskom kontrolom.\nJanuar, kao krajnji termin za održavanje međuvladine konferencije EU-Srbija, podrazumeva i nastavak implementacije sporazuma iz Brisela, održavanje evropskog kursa, to jest sprovođenje reformi, ali i to da Srbija ne uđe u vanredne parlamentarne, a možda i predsedničke izbore.\nNe treba zaboraviti da je u načelu dobra vest o evropskoj budućnosti Srbije stigla u jeku afere “datum za Žandarmeriju”, to jest da li je vrh MUP-a ili nije dao odobrenje za pokaznu vežbu te jedinice pod neposrednom komandom kompromitovanog Bratislava Dikića, nastale od pripadnika rasformirane notorne Jedinice za specijalne operacije, ili ne. Vežba je zakazana za 27. jun, dan ranije od Dana Žandarmerije, koji je na Vidovdan. Cela atmosfera vrlo neprijatno podseća na dane pre pobune JSO, koja je završila ubistvom premijera Zorana Đinđića.\nDačić, ministar policije i premjer Srbije, tek je u utorak priznao da je dao saglasnost za spomenutu “pokaznu vežbu za građanstvo”, dovodeći time u vrlo neprijatan položaj direktora policije Milorada Veljovića, koji danima tvrdi da takve saglasnosti nema. Dačić je ovim, nažalost po Srbiju, potvrdio i koliko je opasna situacija u MUP-u i policiji. Ne zaboravimo, upravo ove insitucije treba da obave veliki deo posla oko suzbijanja šverca ka Kosovu, ali i u realizaciji sporazuma iz Brisela.\nImajući sve ovo u vidu, Srbija je zaslužila datum, ali i EU ima pravo na dozu podozrenja i manevarski prostor da do kraja godine utiče politički na procese koji nisu deo pregovora po poglavljima. Radovati se “porazu” ove Vlade ako se datum ne dobije odmah biće radovanje porazu svih koji su ovih godina radili, u vrlo teškim uslovima, da Srbiju približe EU. To će dodatno demotivisati ionako umorno građanstvo.\nDurenje na EU biće još štetnije. Odluku Evroskog saveta i undestaga treba tumačiti što optimističnije i samouverenije. Sada je trenutak da nove vasti u Srbiji pokažu da su zaista razumele značaj i ozbiljno se prihvatiti posla evropeizacije Srbije, koji zasigurno ne može da traje samo deset meseci. Vreme je, uostalom, da i Moskva vidi jednu jasnu i dugotrajnu pokaznu vežbu srpske posvećenosti evropskim integracijama.


Vujović: Životna sredina među prioritetima Vlade Srbije | Blok vesti\nVujović: Životna sredina među prioritetima Vlade Srbije\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović izjavila je danas u Skupštini Srbije da je Zakon o klimatskim pojavama koji poslanici razmatraju, "znak da je Srbija prepoznala važnost prilagođavanja na izmenjene klimatske uslove i uspostavljenja sistema za smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte".\n"Ovim zakonom potvrđujemo da su pitanja iz oblasti zaštite životne sredine i klimatskih promena konačno dobila zasluženo mesto u Vladi Srbije i da se nalazi visoko na lestvici prioriteta. Ujedno pokazujemo da je Srbija snažno opredeljena da svoj budući privredni rast bazira na inovacijama, zelenoj energiji i otvaranju novih, zelenih radnih mesta", rekla je ministarka.\nIstakla je da će Srbija među prvima na Balkanu imati zakon o klimatskim promenama i, obrazlažući predlog tog zakona, navela da je Srbija jedan od najugorženijih regiona u svetu gde su klimatske promene najizraženije i klima se menja već decenijama.\n"Ekstremni klimatski događaji poput poplava, suša, šumskih požara i toplotnih talasa su sve intenzivniji, a štete koje su u Srbiji izazvale elementarne nepogode od 2000. godine procenjuju se na oko sedam milijardi evra", navela je Vujović.\nDodala je da su najteže pogođeni sektori zdravstvo, poljoprivreda, šumarstvo i vodoprivreda.\nMinistarka je navela da se predloženim zakonom "propisuje izrada važnih strateških dokumenata" u roku od dve godine.\nMeđu njima su Strategija niskougljeničnog razvoja, Akcioni plan za sprovođenje strategije i Program prilagođavanja na izmenjene klimatske uslove.\nVujović je pozvala poslanike da podrže Zakon o klimatskim promenama jer će doprineti uspostavljanju sistema za ograničenje emisija gasova sa efektom staklene bašte i povećati otpornost društva na negativne efekte klimatskih promena.\nU raspravi o predlogu Zakona o klimatskim promenama, poslanici su najavili da će glasati za taj predlog da bi se u Srbiji smanjila emisija štetnih gasova sa efektom staklene bašte.\nPredsednik skupštinskog Odbora za zaštitu životne sredine, Ljubinko Rakonjac, izjavio je da privreda mnogo trpi zbog klimatskih promena i naveo poplave 2014. godine i kasnije.\nPrepolovljen je rod kukuruza 2019. godine zbog poplavau istočnoj i južnoj Srbiji i Vojvodini, dok je novembar prošle, 2020. godine, bio kao četvrti najsušniji još od 1952, rekao je Rakonjac.\nOn je naveo da je neophodno uspostavljanje sistema za smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte i prilagođavanje na nove klimatske uslove, što predloženi zakon reguliše.\nIzvestiteljka skupštinskog Odbora za evropske integracije, Elvira Kovač, navela je da se budućim Zakonom o klimatskim promenama stvara preduslov za uvođenje "sistema trgovine emisijama" zagađujućih gasova koji je ključni instrument EU u borbi protiv klimatskih promena.\n"Predložena rešenja su izraz potrebe usklađivanja sa zahtevima EU " rekla je Kovač i dodala da je predlooženi zakon i uslov za održivi ekonomski razvoj i smanjenje rizika od gubitka zbog elementarnih nepogoda.\nPoslanica SDPS-a, Jasmina Karanac, rekla je da Srbija, kao kandidat za prijem u EU, treba da zna da je cilj EU da najkasnije do 2050. godine postigne "klimatska neutralnost" – nulto godišnje zagađenje.\nKaranac je istakla da EU priprema mere da ograniči emisiju gasova najavljujući do 2023. godine uvođenje poreza ili takse na emitovanje ugljen dioksida, na uvoz čelika, cementa i veštačkog đubriva.\nOna je ukazala na veliki problem seče šuma u Srbiji bez dozvole i plana, za ogrev.\nPoslanik Jedinstvene Srbije Života Starčević rekao je da prognoze kažu da će se temperatura u Srbiji povećavati za 0,04 stepena godišnje, što može dovesti do poremećaja u količini padavina.\nZato je najavio podršku zakonu kao koraku ka smanjenju zagađenja i planu za opštu borbu protiv klimatskih promena.\nGlasanje o predlogu zakona očekuje se u četvrtak.\nPrevious articleDŽAJA I PIŽON NA SAVIĆEVOJ PROMOCIJI: Diplomatski odgovor novog direktora Partizana na škakljivo pitanje o Zvezdi\nNext articleINFOGRAFIKA: Izveštaj sa sednice Kriznog štaba


Novi ruski ambasador: Tramp me dočekao prijateljski - Sputnjik Srbija\n02:29 14 Avgust 2020\nNovi ruski ambasador: Tramp me dočekao prijateljski\n19:05 08.09.2017 (osveženo 20:21 08.09.2017) Preuzmite kraći link\nRusija je spremna za konkretne korake radi poboljšanja odnosa sa SAD, izjavio je danas ambasador Rusije u SAD Anatolij Antonov. On je istakao da se nada da će se praksa uzajamnih kontramera u odnosima dveju zemalja okončati i da će želja Stejt departmenta da prekine politiku "oko za oko" biti realizovana.\n„Rekao sam da očekujem saradnju s američkom vladom u oblasti rusko-američkih uzajamnih interesa. I rekao sam da je ruska strana spremna da to učini, da smo spremni za konkretne korake“, rekao je Antonov nakon ceremonije uručivanja akreditiva američkom predsedniku Donaldu Trampu.\nAntonov je doputovao u Vašington 31. avgusta, smenivši na mestu ambasadora Sergeja Kisljaka koji je vodio rusku diplomatsku misiju u SAD od 2009. godine.\n„Mogu nedvosmisleno da kažem da s naše strane nema nikakvih problema. Nema s naše strane želje da se prepucavamo, apsolutno nema. Mi se zalažemo za poboljšanje bilateralnih odnosa. Želimo da naši odnosi budu ispunjeni poverenjem, uzajamnim uvažavanjem, da budu ravnopravni i, naravno, uzajamno korisni“, rekao je Antonov.\nPrema njegovim rečima, dobri odnosi će biti korisni i za Rusiju i za Ameriku.\nNovi ruski ambasador je dodao da ga je američki predsednik dočekao prijateljski i toplo.\n„Dogovorio sam se s njegovim kolegama i saradnicima da nastavimo saradnju“, dodao je Antonov.\nruski ambasador, Donald Tramp, Anatolij Antonov


Ova trostruka kriza razotkrila je nekoliko problema u vezi s tim kako praktikujemo kapitalizam, a svi se moraju rešavati paralelno s borbom protiv neposredne zdravstvene pretnje. U protivnom bismo samo rešavali probleme na jednom mestu, dok bi se novi pojavljivali drugde. To je ono što se dogodilo s finansijskom krizom 2008. Kreatori politike su svet preplavili likvidnošću a da je nisu usmerili ka dobrim investicionim prilikama, pa je novac ponovo završio u finansijskom sektoru koji je bio (i ostao) nedorastao zadatku.\nKriza izazvana širenjem kovida-19 razotkrila je dodatne slabosti u našim ekonomskim strukturama, među kojima nije najmanje važna sve veća prekarnost rada, usled uspona ekonomije utemeljene na privremenim poslovima, te višedecenijskog urušavanja pregovaračke moći zaposlenih. Za većinu zaposlenih rad na daljinu jednostavno nije opcija, i mada vlade nude dodatnu pomoć zaposlenima koji imaju ugovore o radu, oni samozaposleni bi mogli da se nađu u velikoj nevolji.\nJoš gore, vlade odobravaju dodatne kredite kompanijama u trenutku kada je zaduženost privatnog sektora na istorijski visokom nivou. U Sjedinjenim Državama je neposredno pred izbijanje aktuelne krize totalni dug individualnih domaćinstava iznosio 14.150 milijardi dolara, što je nominalno 1.500 milijardi više nego 2008. A nemojmo zaboraviti da je visoki privatni dug bio taj koji je izazvao globalnu finansijsku krizu.\nNa nevolju, tokom protekle dekade mnoge zemlje su sprovodile rigidne programe štednje, kao da je problem bio u javnom dugu. Rezultat toga bilo je srozavanje javnih institucija koje su neophodne da bismo prevazišli krize kakva je ova izazvana pandemijom virusa korona. Od 2015. naovamo, Velika Britanija je budžet za javni zdravstveni sektor skresala za 1.200 milijardi dolara, prevaljujući teret na doktore stažiste - od kojih su mnogi u međuvremenu napustili Nacionalnu zdravstvenu službu - te smanjujući dugoročne investicije neophodne da bi se osiguralo da će pacijenti biti lečeni u bezbednim, savremenim i adekvatno finansiranim zdravstvenim ustanovama. A u SAD - koje nikad nisu ni imale adekvatno finansirani sistem javnog zdravstva - administracija predsednika Donalda Trampa je kontinuirano radila na tome da skreše finansiranje i kapacitete Centra za kontrolu i prevenciju bolesti, kao i drugih kritično važnih institucija.\nPovrh ovih samonanetih rana, prekomerno „finansijalizovani“ poslovni sektor nastavlja da isisava vrednost iz ekonomije nagrađujući deoničare kroz šeme za kupovinu sopstvenih akcija, umesto da dugoročni rast podupre investiranjem u istraživanje i razvoj, zarade i obuku zaposlenih. Usled toga su individualna domaćinstva ostala bez finansijskih zaštitnih mreža, dovedena u situaciju da sebi sve teže mogu da priušte osnovna dobra poput stanova i obrazovanja.\nLoša vest sastoji se u tome da je kriza izazvana kovidom-19 sve ove probleme uvećala. Dobra vest je da aktuelnu vanrednu situaciju možemo da iskoristimo kako bismo krenuli s izgradnjom inkluzivnije i održivije ekonomije. Poenta nije u tome da se državna podrška odloži ili blokira, već da se njena struktura postavi na pravi način. Moraju se izbeći greške počinjene u periodu nakon 2008, kada su paketi finansijske pomoći omogućili korporacijama da po okončanju krize ubiru još veće profite nego dotad, dok na drugoj strani nisu postavljeni temelji za snažniji i inkluzivniji ekonomski oporavak.\nOvog puta mere finansijske pomoći apsolutno moraju da budu uslovljene ispunjavanjem određenih zahteva. Sada kada se država ponovo našla u glavnoj ulozi, njoj mora da pripadne rola junaka, a ne naivne žrtve. To znači da treba da ponudi hitna rešenja, ali osmišljena tako da na duži rok budu od javnog interesa.\nMogu se, na primer, odrediti uslovi koje kompanije moraju da ispune da bi mogle da računaju na državnu podršku. Od firmi koje dobijaju finansijsku pomoć trebalo bi zatražiti da zadrže zaposlene i obavezati ih da, kad kriza prođe, investiraju u obuku radnika i poboljšanje radnih uslova. Još bolje od toga, vlade treba da, kao što je to slučaj u Danskoj, podrže kompanije da nastave s isplatom plata čak i u situaciji kada zaposleni zbog pandemije ne dolaze na posao - i tako simultano pomognu individualnim domaćinstvima da zadrže izvore prihoda, spreče dalje širenje virusa, te olakšaju firmama nastavak normalnog poslovanja po okončanju krize.\nMoraju se izbeći greške nakon 2008, kada su paketi finansijske pomoći omogućili korporacijama veće profite nego pre krize\nDalje, paketi finansijske pomoći treba da budu osmišljeni tako da se veće kompanije navedu na to da nagrađuju kreiranje vrednosti umesto izvlačenja vrednosti, onemogući kupovina sopstvenih akcija i ohrabri investiranje u održivi rast i zaštitu životne sredine.\nKada je reč o domaćinstvima, vlade bi trebalo da gledaju dalje od kreditiranja i razmotre mogućnost dužničkih olakšica, posebno s obzirom na sadašnji visok nivo privatnog duga. U najmanju ruku, otplate kredita bi trebalo zamrznuti sve dok ekonomska kriza u najneposrednijem obliku ne bude rešena i dok gotovinska pomoć najugroženijim ne bude isplaćena. SAD bi trebalo da ponude i državne garancije da će pokriti između 80 i 100 odsto izdvajanja za zarade teško pogođenih kompanija, kao što to čine Velika Britanija, mnoge članice EU i azijske zemlje.\nVreme je, takođe, da se preispita javno-privatno partnerstvo. Prečesto se dešava da ti aranžmani budu parazitski, a ne simbioza. Nastojanja da se razvije vakcina protiv kovida-19 mogla bi da se pretvore u još jedan jednostrani odnos u kome će korporacije ubrati ogromne profite, prodajući javnosti proizvod čija je proizvodnja rezultat istraživanja finansiranih novcem poreskih obveznika. Štaviše, iako se u razvoj vakcine ulaže značajan novac američkih poreskih obveznika, ministar zdravlja Aleks Azar nedavno je priznao da novi tretmani ili vakcine, na kojima se trenutno radi, možda neće biti dostupni svim Amerikancima.\nOčajnički nam je potrebna preduzetnička država koja će više investirati u inovacije - od veštačke inteligencije, preko sektora javnog zdravlja, pa do obnovljivih izvora energije. Ali kao što nas i ova kriza podseća, potrebne su nam i države koje umeju da pregovaraju, kako bi i javnost imala neku korist od javnih ulaganja.\nSmrtonosni virus razotkrio je krupne slabosti unutar zapadnih kapitalističkih ekonomija. Sada kada su vlade na ratnoj stazi, imamo priliku da taj sistem popravimo. Ukoliko to ne učinimo, nećemo imati nikakve izglede ni protiv one treće velike krize - oličene u planeti na kojoj je život sve manje moguć - ni u svim onim manjim krizama s kojima ćemo se suočavati u godinama i decenijama koje dolaze


Iranski predsednik Mahmud Ahmadinedzzad danas je ponovio da se njegova zemlja nece odreci nuklearnog programa.\nOn je rekao da Zapad "zloupotrebom medjunarodnih organizacije" neche naterati Iran da odustane od svog prava.\nIran je prossle nedelje saopsstio da je pocceo da obogachuje uranijum na industrijskom nivou. Zapad strahuje da bi Iran mogao da upotrebi obogacheni uranijum za proizvodnju nukelarnog oruzzja, ssto Teheran negira isticcuchi da uranijum koristi u energetske svrhe.\nSavet bezbednosti UN je u martu uveo nove sankcije Iranu possto je ta zemlja odbila da obustavi obogachivanje uranijuma. Teheranu je tada zabranjeno da izvozi oruzzje i uvedene su finansijske sankcije za istitucije i pojedince.


Ekološki upropašćene zemlje lakše su podložne epidemiji virusa\nEkologija ili onkologija\nIspitivanja sve više ukazuju na to da je Saars-Cov2 u suštini običan virus gripa, a da do smrtnosti dolazi uticajem hemijskog agensa koji se nalazi svuda oko nas, s tim što se njegova koncentracija povećava iz godine u godinu. Stručnjaci za sada najviše ukazuju na retki teški metal kadmijum koji je pronađen u većim količinama u organizmima pacijenata sa težom klinčkom slikom, a koji blokira naš imuni sistem i izaziva veoma slična dejstva onima koje izaziva i covid-19. Problem bi se mnogo bolje rešio ugradnjom boljih filtera na industrijskim postrojenjima, nego vakcinacijom, ali bi time bili povećani industrijski troškovi, a smanjeni prihodi farmako-industrije.\nMagazin Tabloid je već pisao o sumnjama izvesnog broja medicinskih stručnjaka da je oboljevanje pacijenata koje je Svetska zdravstvena organizacija proglasila za epidemiju virusom covid-19, zapravo, višestruki uticaj nekog hemijskog agensa na organizam obolelih. Sada je gotovo izvesno da su sumnje bile opravdane.\nGrupa lekara, stručnjaka iz različitih oblasti sa područja jugoistočne Evrope, najviše njih iz Srbije i Bosne i Hercegovine putem društvenih mreža već mesecima razmenjuje informacije do kojih su došli u lečenju pacijenata zaraženih korona virusom. O rezultatima do kojih su u međuvremenu došli obavestio nas je dr Milutin Milošević, jedan od članova pomenutog tima.\nKod 90 odsto zaraženih od Saars-Cov2 virusa utvrđeno je da imuni sistem napadnutog organizma ili uopšte ne reaguje na virus, ili veoma slabo. Utvrđeno je i da se broj leukocita uopšte ne povećava, što je samo po sebi ukazivalo na prisustvo nekog hemijskog agensa koji sa virusom nije u direktnoj vezi. Jedan broj stručnjaka je imao mogućnost da sprovede dodatne analize, koje ni SZO, kao ni naše Ministarstvo zdravlja ne preporučuju, i tako utvrdio povišeno prisustvo kadmijuma u organizmima kako živih, tako isto i mrtvih pacijenata za koje je utvrđeno da imaju korona virus.\nKadmijum spada u grupu retkih teških metala i otkriven je 1807. godine. Još početkom prošlog veka je korišćen u nekim slučajevima kao lek, jer njegova visoka toksičnost još nije bila poznata.\nPre svega, kadmijum spada u prvu kategoriju kancerogenih materija. Ovaj metal, unet u telo ljudi i životinja, posle izvesnog vremenskog intervala, a u zavisnosti od doze i drugih okolnosti, može izazvati sarkome (grupa teško izlečivih malignih tumora). U plućima, kadmijum izaziva trakastu fibrozu pluća, sa nekarakterističnim Rtg nalazom, kao i znake opstruktivne bolesti (zvižduke) u plućima. Posledica delovanja kadmijuma na pluća jeste i pneumonitis, upalno stanje čiji uzrok ne moraju biti infektivni agensi, dakle, bakterije, virusi, gljivice...\nNa imuni sistem deluje tako što obara broj leukocita. Sve je ovo primećeno i kod zaraženih koronom, ali je do sada pripisivano delovanju samog virusa. Akcidentalno trovanje kadmijumom je veoma retka pojava, pa ga većina zdravstvenih radnika, čak i toksikologa, nikada nije videla i zato je trovanje kadmijumom vrlo neprepoznatljivo u krugovima medicinskog osoblja.\nU slučaju “pandemije” korone uopšte nije neophodno ciljano trovanje stanovništva ovim metalom, koji se ionako nalazi svuda oko nas i to u sve većim količinama. Da se korona pojavila pre 20 ili više godina sigurno ne bi imala ovolike razmere, jer je tada kadmijuma bilo u zanemarljivim količinama u našoj životnoj sredini.\nOvaj metal se izuzetno retko nalazi sam u prirodi. Za sada su poznata samo tri takva nalazišta na svetu: jedno u Istočnom Sibiru (Rusuja), drugo u Kazahstanu, a treće u Sjedinjenim Američkim Državama. On je, međutim, neizbežni nusproizvod dobijanja olova, cinka i bakra. Proizvodnja ovih metala, a posebno bakra ubrzano se povećava poslednjih godina zbog čega se dešava da kadmijum, koji ima nižu tačku topljenja, kod upotrebe zastarelih tehnologija dospeva u atmosferu i hidrosferu, a zatim se polako spušta do tačke gde ga udišemo. U ljudskom organizmu on ostaje veoma dugo, između 10 i 20 godina prođe dok se polovina unete količine ne izbaci. Ovo znači da se on faktički doživotno nalazi u pojedinim ljudima, ali i u životinjama čije meso jedemo. Kadmijum se nalazi i u većini veštačkih đubriva, pa tako dospeva u biljke koje jedu ljudi, ali i životinje čijim se mesom hranimo. Kao što se vidi iz priloženog grafikona proizvodnja ovog teškog metala je svoj vrhunac doživela početkom 90-ih godina prošlog veka od kada je konstantno visoka. Ovde su prikazane samo one količine koje su otišle u dalju preradu, a ne i one koje su završile u atmosferi.\nRast industrijske proizvodnje u mnogim zemljama koje ne vode računa o zaštiti životne sredine, pa tako i kod nas, doveo je do ispuštanja velikih količina raznih otrovnih materija u vazduh i vodu, pa tako i kadmijuma. Uglavnom se u zemljama Trećeg sveta (tu spade i Srbija) mere emisije ugljen-dioksida, ugljen-monoksida i sumpora, dok se kadmijum i ostali teški metali zanemaruju. O kvalitetu vazduha u Boru i Smederevu, kao i u okolini Termo-elektrana Kostolac i Nikola Tesla najbolje mogu da svedoče žitelji tih krajeva. U uglju, koji se koristi u pomenutim pogonima, takođe se nalazi kadmijum koji se sagorevanjem oslobađa i dospeva u atmosferu.\nMi smo, očigledno, daleko više izloženi delovanjima teških metala, tako i kadmijuma, nego ranije generacije, zbog čega je naš imuni sistem dosta oslabljen, pa smo osetljiviji na zaraze nego naraštaji ranije. Ovako posmatrano, vakcine skoro da nemaju nikakvo dejstvo čak i kada bi u laboratorijskim uslovima bile delotvorne Vakcine samo pripremaju imunološki odgovor našeg organizma na napade virusa, ali ako nam je imunološki sistem već oslabljen on ni ne može da se odupre spoljnom napadu.\nZbog toga ćemo, upozoravaju stručnjaci, u buduće biti izloženi stalnim “pandemijama”, odnosno podložni virusima i bakterija sa kojima bi se naš organizam lako izborio da nam je imunološki sistem očuvan. Da bi se tu situacija poboljšala potrebno je isključiti emitere štetnih gasova, odnsosno ugraditi moderne filtere koji emisije teških metala svode na zanemarljivu količinu.\nOvo je, međutim, veoma skupo, a sa druge strane dalje slabljenje prirodne odbrane uzrokuje povećanu potražnju za medikamentima, pa tako i povećanje prihoda farmako-industrije. Ponašanje vrha SZO i sa njom povezanih banaka, al i političkih elita u svetu ne ukazuju na to da će se u dogledno vreme odustati od za njih unosne politike “truj narod, da bi mu posle prodavao lekove”.


Procedure stoje na putu dekriminalizaciji medicinske marihuane – Društvo - Čivijaš radio\nProcedure stoje na putu dekriminalizaciji medicinske marihuane – Društvo\nSrbija mora da uskladi svoju listu psihoaktivnih supstanci sa listom Ujedinjenih nacija\nPiše: V. Jeremić 29. aprila 2021. 18.00 Izmenjeno: 18.01\nI iako je ovakav proces praktično iznuđen prošlogodišnjom odlukom Komisije za narkotike Ujedinjenih nacija (UNODK), još uvek nije izvesno kada će se on i biti okončan.\nMiloš Simić, predsednik Socijalnog kanabis kluba IRKA koja se zalaže za legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe, najvećeg kočničara ovog neminovnog procesa vidi u Komisiji za psihoaktivne kontrolisane supstance.\n– Naša zakonska obaveza je da uskladimo naš spisak psihoaktivnih supstanci sa potvrđenim konvencijama Ujedinjenih nacija. U Komisiji, međutim, nisu baš oduševljeni tom obavezom i žele da taj proces odugovlače, da formiraju radne grupe, a sve kako bi se na kraju od toga i odustalo. Ali to mora da bude učinjeno, navodi Simić.\nOn svoj stav temelji na odredbi Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama koji kaže da se supstance razvrstavaju u skladu sa konvencijama UN-a. UN je još u decembru 2020. godine skinuo marihuanu sa svoje Liste 4 jedinstvene konvencije o opojnim drogama, ističući da kanabis u medicinske svrhe više ne može da se smatra opojnom drogom koja može prouzrokovati oštećenje zdravlja ljudi. U Srbiji je, više od godinu dana kasnije, kanabis i dalje svrstan u tu grupu supstanci.\nSimić ističe da se ova odluka UN-a zasniva na stavu Svetske zdravstvene organizacije koja je 2019. godine, kako kaže „na osnovu uvida u hiljade istraživanja“, došla do zaključka da ne postoje štetne posledice korišćenja kanabisa.\n– Ipak, Ujedinjene nacije su politička organizacija i odluka koje je donesena, uz veliko protivljenje pre svega Kine i Rusije, odnosi se samo na upotrebu u medicinke svrhe, navodi Simić.\nInstitucija zadužena za promenu spiska psihoaktivnih supstanci u Srbiji je Komisija za psihoaktivne kontrolisane supstance, vladino telo u kojem sede predstavnici više ministarstva, policije, BIA… Njihove odluke stupaju na snagu kada ih potpiše ministar zdravlja. Simić naglašava da u poslednje vreme komunikacija udruženja i ministarstva odlično funkcioniše. Iz tog razloga on je ohrabren nedavnom izjavom ministra Zlatibora Lončara koji je rekao da će Srbije kao članica UN-a ispoštovati odluku da se marihuana u medicinske svrhe skine sa liste štetnih narkotika i da se na tome već radi.\nUsklađivanja lista bio bi, prema Simićevim rečima, prvi korak. Nakon toga predstoji posao izmene velikog broja zakona koji i dalje onemogućavaju korišćenje marihuane u medicinske svrhe, kao i medicinska ispitivanja. Odbijanje Komisije da to učini duže od godinu dana, prema njegovim rečima, ima veoma pogubne posledice.\n– Zatvori su prepuni ljudi koji koriste marihuanu u lične svrhe. Prema našim podacima, osnovni sudovi imaju oko 20 ovakvih postupaka nedeljno, gde se ljudi šalju na višegodišnje zatvorske kazne zbog nekoliko grama kanabisa. Veliki broj tih ljudi koristi marihuanu isključivo u medicinske svrhe, ističe Simić.\nPrema njegovim rečima, deklasifikacija kanabisa neće samo imati uticaj na krivične postupke koji su u toku, već i na one koji su okončani.\n– Od trenutka kada je UN deklasifikovao kanabis, svaka presuda po kojoj su ljudi osuđeni zbog korišćenja marihuane u medicinske svrhe može da bude oborena. Jer zakon izričito kaže da naša lista mora da bude usklađena sa listom Ujedinjenih nacija. Advokati bi mogli na osnovu ovoga da napadnu veliki broj presuda, navodi Simić.\nS druge strane, Danica Grujičić, direktorka Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije i predsednica Komisije za psihoaktivne kontrolisane supstance negira za Danas da je zakonska obaveza Srbije da uskladi svoju listu sa listom UN-a.\n– Prema savetu UN-a marihuana ostaje zabranjena supstanca, samo se iz jedne liste zabranjenih, prebacuje u drugu listu takođe zabranjenih. Tako da su priče o tome da su UN tražile legalizaciju marihuane izmišljene, navodi Grujućić ne negirajući da bi usklađivanje listi omogućilo korišćenje marihuane u medicinske svrhe. Ona naglašava da se ne radi o izričitoj obavezi Srbije, ali da to mora da bude učinjeno zbog međunarodne saradnje. Kada bi taj proces mogao da bude okončan, nije mogla da kaže, precizirajući da ne postoji precizno definisan rok.\n– Pošto mi imamo sedam lista, prvo moramo da se uskladimo. To je je komplikovan proces koji ne može da se završi brzo i to moraju da rade eksperti, koji se bave psihoaktivnim supstancama. A kako se desilo da mi imamo sedam lista, a UN osam, to bi trebalo pitati ljude koji iz ministarstva koji su to radili pre 2013. godine, navodi Grujičić.\nLaici ili taoci\nLični stav doktorke Danice Grujičić o efikasnosti marihuane u medicinske svrhe nije nepoznat.\n„Ne postoje naučni dokazi da je ona neophodna u medicini, a zna se kako se to dokazuje. Randomizovane studije na velikom broju pacijenata sa istom dijagnozom u više različitih centara. To niko nije radio. Postoje pojedinačna saopštenja da CBD (esencijalna komponenta medicinske marihuane prim. nov) možda deluje na ovo ili ono, ali ne i jasni naučni dokazi, navodi Grujučić.\nMiloš Simić, iz Socijalnog kanabis kluba IRKA, međutim, naglašava da su brojne studije utvrdile da medicinska marihuana pomaže pacijentima kod brojnih oboljenja i da su oni taoci ovakve politike Komisije za psihoaktivne kontrolisane supstance. Taoci su, napominje on, i lekari koji moraju krišom da savetuju svoje pacijente da koriste kanabis.\nPrevious DPK: Kurtijevo nema pregovora, pretvorilo se u dijalog o autonomiji za sever Kosova – Društvo\nNext Brnabić najavila elektronske kovid sertifikate za vakcinisane gradjane Srbije – Društvo


Rusija: Ubio čoveka koji mu je rekao da stavi masku\nTanjug 20. novembra 2020. 14:17\nMOSKVA – Putnik u ruskom gradu Sankt Peterburgu izboden je nožem nakon svađe u autobusu sa dvoje putnika koji su odbili da nose maske za lice, javila je danas novinska agencija Interfaks, pozivajući se na policiju.\nSnimci iz autobusa, koje je objavio sajt Fontanka.ru, pokazuju kako se žrtva raspravlja sa muškarcem i ženom koji sede ispred njega zbog činjenice da nisu nosili maske, prenosi Rojters\nNjegovi komentari podstakli su muškarca koji je sedeo da naglo ustane i vikne na žrtvu. Žrtva je potom pesnicom udarila muškarca bez maske pre nego što je pobegla. Na snimku se vidi muškarac bez maske kako trči za njim na ulici.\nTelo ztrtve, koje je Interfaks identifikovao kao 53-godišnjaka sa periferije Sankt Peterburga, pronađeno je sa ubodnom ranom u leđima u utorak uveče, izvestila je novinska agencija. Dvoje osumnjičenih zadržani su sledećeg dana i pokrenuta je krivična istraga.\nTramp nije pomenuo Bajdena u poslednjem obraćanju\nTramp napustio Belu kuću\nNemačka kandiduje Šmita za novog visokog predstavnika u BiH\nTramp: Doviđenja i hvala, vratićemo se


BANJALUKA, Grupa radnika Novinsko-izdavačkog i štamparskog preduzeća NIŠP “Oslobođenje” Banjaluka u stečaju traži da se iz stečajne mase od prodaje imovine ovog preduzeća prema radnicima izmire sve obaveze, kao i da se uplate doprinosi za radnike koji stiču uslove za penzionisanje.\n“Ukoliko se ne ispune naši zahtjevi, ne isključujemo uskoro mogućnost protesta radnika sve dok ne ostvarimo naša prava”, izjavila je predstavnik grupe radnika ovog preduzeća Dragana Savić.\nSavićeva je navela da se radnicima “Oslobođenja” duguje devet plata što u prosjeku iznosi oko 3.000 KM po radniku.\nStečajni upravnik u NIŠP “Oslobođenje” Banjaluka Dosta Baraković izjavila je ranije Srni da je u ovom preduzeću pri kraju stečajni postupak koji bi trebalo da bude okončan u naredna dva do tri mjeseca.\n“U slučaju da se i okonča stečajni postupak, ostaće još da se vodi sudski postupak pred Sudom u Brčkom za imovinu `Oslobođenja`, koja se nalazi u tom gradu”, istakla je Barakovićeva.\nPokretanjem stečaja svi radnici su upućeni na Biro za zapošljavanje ako nisu u međuvremenu pronašli drugi posao, dok je 25 radnika “Oslobođenja” penzionisano zahvaljujući Socijalnom programu Vlade Republike Srpske.\nRadnici “Oslobođenja” podnijeli su krajem 2010. godine prijedlog za pokretanje stečajnog postupka, jer poslodavac do tada nije riješio status zaposlenih, isplatu zaostalih dugovanja prema radnicima i povezivanje radnog staža.\nTagovi: dosta barakovicdragana savicoslobodjenjeradnici


Schwarzenegger za reklamu dobija neverovatnih tri miliona dolara Prolog\nPopularni glumac Arnold Schwarzenegger biće plaćen neverovatnih tri miliona dolara kako bi se našao na reklami za pivo jedne američke kompanije.\nReklama s njegovim likom bi trebalo sa se emituje tokom najgledanije utakmice američkog fudbala u toj državi Superbowla. Ovo je njegova prva reklama u Americi, dok je ranije snimio tri reklame za japansko tržište.\nDa glumac još uvek ne planira da se penzioniše govori i činjenica da ga čekaju premijere još tri filma u ovoj godini.\nUzbudljiv triler 'Hladni jul' osvaja bioskope od 10. jula


Pentagon baca milijarde na oružje koje nije u funkciji - Sputnjik Srbija\n18:30 09 Maj 2021\n19:45 25.06.2017 (osveženo 19:58 25.06.2017) Preuzmite kraći link\nJedan od primera je nosač aviona „Džerald Ford“, ukupne vrednosti 12,9 milijardi dolara, koji će konačno 22. jula biti stavljen u upotrebu.\nKako navodi list, iako su svi rokovi za završetak remontnih radova probijeni, a ukupni troškovi prevazilaze planirani budžet, brod i dalje neće biti u stanju potpune borbene pripravnosti.\nPentagon potrošio 94 miliona dolara na pogrešnu kamuflažu\nNaime, problem je nastao jer još nisu završeni testovi kojima se ispituje kako bi brod pretrpeo podvodne eksplozije.\nList upozorava da zbog toga postoji mogućnost da američki poreski obveznici još više odreše kesu kada brod bude stavljen u upotrebu i tek naknadno budu utvrđeni nedostaci.\nDo sada je na remont tog nosača aviona utrošeno 2,4 milijarde dolara više nego što je planirano.\nSlična situacija preti i sa izgradnjom 12 fregata koje bi zamenile brodove obalske zone, ali uprava je odlučila da taj projekat odloži s obzirom da su velike šanse da se novi brodovi nikako ne razlikuju od njihovih „neuspelih“ prethodnika.\nJoš jedan slučaj loše utrošenih sredstava, dodaje list, jeste lovac F-35, kojeg su mnogi mediji krstili imenom „greškom koja vredi bilione“.\nPentagon je u flotu uvrstio veliki broj takvih aviona, iako radovi na izmeni konstrukcije još nisu završeni i postoje mnogobrojni nedostaci.\nList zaključuje da problemi sa F-35 i dalje postoje, iako je izrada aviona trajala sedam godina duže nego što je to bilo planirano, a ukupni troškovi bili su 38 odsto veći.\nnosač aviona, troškovi, F-35, budžet, Pentagon\n09/05 18:12 Orden Handkeu od Srbije /video/\n09/05 17:59 Minut ćutanja u znak sećanja na poginule heroje Velikog otadžbinskog rata /video/\n09/05 17:57 Rusija: Akcija „Besmrtni puk“ i ove godine u onlajn izdanju zbog pandemije /video/\n09/05 17:52 „Ubij Srbina“ u Vukovaru na Dan pobede nad fašizmom


Inspektorat RS: U protekloj sedmici izdato 11.847 rješenja o izolaciji | N1 BA\nInspektorat RS: U protekloj sedmici izdato 11.847 rješenja o izolaciji\n23.03.2020. |13:47 >13:54 |\nInspektori Republičke uprave za inspekcijske poslove u protekloj sedmici izdali su 11.847 rješenja o izolaciji licima koja su ušla u BiH preko graničnih prelaza na području Republike Srpske, a najveći broj putnika ušao je preko prelaza Gradiška, Brod, Rača, Karakaj, Donja Gradina, Vardište, Klobuk i Šepak.\nU okviru preduzimanja mjera na suzbijanju širenja korona virusa na području Srpske i BiH republički inspektori sprovode dvadesetčetvoročasovni nadzor ulaska putnika iz inostranstva na 19 graničnih prelaza.\n"Od ukupnog broja kontrolisanih lica, 4.809 imaju prebivalište ili boravište na području Federacije BiH, te su podaci o njima dostavljeni Federalnoj upravi za inspekcijske poslove radi praćenja kretanja i stanja putnika", saopšteno je iz Inspektorata.\nIz ove institucije navode da je 259 lica sa prebivalištem na području distrikta Brčko, te da su njihovi podaci dostavljeni nadležnim inspekcijskim organima.\n"Podaci o putnicima koji imaju prebivalište na području Srpske nakon sortiranja dostavljaju se nadležnim domovima zdravlja prema mjestu prebivališta putnika, radi preduzimanja mjera iz njihove nadležnosti", pojašnjavaju iz Inspektorata.\nKada je riječ o određenim informacijama da se kasni sa dostavljanjem podataka, iz Inspektorata su naveli da su kontaktirali pojedine domove zdravlja, nakon čega je utvrđeno da su te ustanove imale poteškoća sa ažuriranjem vlastitih imejlova.\n"Inspektorat ulaže maksimalne napore da obrada podataka traje što kraće, iako je to izuzetno obiman posao s obzirom na postojanje više od 50 domova zdravlja u Srpskoj. Kompletan administrativni dio službenika usmjeren je na obradu i sortiranje podataka, upravo da bi informacije blagovremeno bile dostavljene za svaki dom zdravlja pojedinačno, radi njihovog efikasnijeg rada", ističu iz Inspektorata.\nU saopštenju se dodaje da je s ciljem preduzimanja mjera za nesmetan protok robe i ljudi provjereno i vrije potrebno inspektoru za pregled jednog lica i izdavanje rješenja o izolaciji na graničnom prelazu.\n"Utvrđeno je da nadležni inspektor u prosjeku u roku od dva do tri minuta završava obradu podataka i izdavanje rješenja za jednog putnika", dodali su iz Inspektorata.\nU saopštenju se konstatuje da Inspektorat preduzima brojne organizacione i logističke mjere da bi se procedure kontrole ubrzale i smanjilo čekanje na graničnim prelazima u dijelu poslova ovog organa.\nIz Inspektorata napominju i da su lica koja ulaze BiH obavezna da prođu i kontrolu graničnih i carinskih službenika.\nkorona virus izolacija samoizolacija inspektorat rs\nKošarac: SNSD pokazao snagu otvaranjem postupka protiv mene 27.05.2020.\nDanas humanitarni let za povratak državljana BiH iz Rusije 26.05.2020.


Drevni derbi Veprova i Legionara | Ritam Grada - vesti Kragujevac\n- Igor Lazarević - Apr 21, 2016\nU drevnom derbiju najstarijih srpskih timova, Kragujevac Wild Boarsi dočekuju Sirmium Legionariese iz Sremske Mitrovice, u subotu od 11.30 sati, na pomoćnom terenu stadiona „Čika Dača“, u meču trećeg kola Sportklub Prve lige Srbije.\nAleksa Đokić, perspektivni kvoterbek juniorske reprezentacije Srbije iz redova Veprova, u potpunosti je opravdao očekivanja i maksimalno svaki minut koji je dobio u pobedama svog tima u prva dva kola nad Indijancima iz Inđije (41:0) i Pančevo Panthersima (28:0).\n– Kako sezona odmiče, naš napad pokazuje zadovoljavajuće rezultate. Iz svake utakmice izlazimo uigraniji i spremniji. Uz korekciju grešaka iz prethodna dva kola, u ovaj meč ulazimo potpuno motivisani i želimo da održimo naš dosadašnji tempo igre – rekao je Đokić.\nVeliki broj protivnika Đokić poznaje iz juniorskih nadmetanja, jer su se ovi timovi tri godine uzastopno susretali u polufinalu JLS i sva tri puta pobedili su Veprovi, osvojivši i dve titule.\n– Sa Legionarima se očekuje jedan meč pun žara, borbe i dokazivanja. Oni su ekipa koja igra punom parom, sve do poslednjeg zvižduka. Siguran sam da će svojom prepoznatljivom agresivnom igrom i pritiskom odbrane pokušati da nas iznenade i zbune. Meč će odlučiti disciplinovanija odbrana koja će omogućiti svom napadu što veći posed lopte – smatra Đokić.\nKragujevčani su jedini tim u ligi koji ove sezone ne zna za primljene poene, dok su sve ostale odbrane poklekle bar jednom u svim duelima.\n– Od predstojeće utakmice očekujem da naša odbrana nastavi da igra na istom nivou. Napad Legionara je u prva dva kola pokazao da može postići poene protiv bilo koje ekipe u ligi, ali ja verujem da ćemo maksimalnom ozbiljnošću i pravim pristupom, kao što je to bio slučaj na otvaranju sezone i pre dve nedelje u Pančevu protivnike ostaviti van naše end zone – istakao je risiver Milorad Živković, jedna od glavnih hvatačkih opcija Veprova.\nOn je dodao da očekuje da će napad Wild Boarsa biti još bolji nego u prethodnim duelima.\n– Zajedno smo vredno radili na uigravanju akcija i verujem da ćemo biti sve efikasniji kako bude odmicala sezona. Moram da pohvalim ovogodišnji rad ofanzivne linije, koja nam svojim trudom i zalaganjem uliva dodatnu snagu i poverenje. Od mog dolaska u klub, pre četiri godine, nismo imali kopmletniju grupu risivera, gotovo da na svakom mestu imamo po dva odlična igrača. Očekujem da će svako dati svoj doprinos u igri – kazao je Živković.\nSremci su na startu sezone poraženi na gostovanju SBB Vukovima (48:12), ali su utisak znatno popravili pobedom nad niškim Imperatorima (34:2). Ekipa sastavljena od bivših juniorskih, ali i seniorskih reprezentativaca, ove godine predvođena je odličnim importima, kvoterbekom Šonom Viliksom i trkačem Parisom Lijem.\n– Legionari su sastavljeni od iskusnih pojedinaca, ali i puno perspektivnih juniora, koji su budućnost kluba. Pobedom nad ekipom Niša i čvrstim otporom protiv Vukova, poslali su poruku svima da u utakmice protiv njih moraju ući maksimalno ozbiljno i pripremljeno kako bi ih nadigrali. Pozivam publiku da u subotu u sto većem broju dođe na stadion i podrži tim na putu ka trećoj pobedi i očuvanju liderske pozicije na tabeli Prve lige. Ekipi Legionara bih poželeo fer i korektnu utakmicu, bez povreda – zaključio je Živković.\nUlaz je besplatan, a tokom utakmice će biti organizovano i „WB Kids druženje“, u okviru kog će biti montirana igraonica za decu, u kojoj će se naći trombolina i guma na naduvavanje za skakanje, a igrači će mališanima podeliti i slatkiše.


Savez za zdravstvo dostavio je nadležnim institucijama predlog mera za ubrzani uvoz robe, aktiviranje kapaciteta privatnog sektora u kriznim situacijama i uključivanje privrednih i strukovnih udruženja u procese donošenja odluka i propisa.\nZdravstvo mere postCovid19_NALED.docx\nNALED-ov Savez za zdravstvo dostavio je predsednici Vlade, Ministarstvu zdravlja, RFZO-u i Agenciji za lekove predlog mera za ubrzani uvoz robe, aktiviranje kapaciteta privatnog sektora u kriznim situacijama i uključivanje privrednih i strukovnih udruženja u procese donošenja odluka i propisa.\n- Mere koje sada predlažemo nadovezuju se na set od 15 mera koje je naš Savez pripremio početkom marta u cilju omogućavanja nesmetanog snabdevanja tržišta lekovima i medicinskim sredstvima i koje su se u praksi pokazale kao korisne. Smatramo da ima prostora za dalje unapređenje zdravstvenog sistema i plana za krizne situacije. Zato predlažemo formiranje Zajedničke grupe za zdravstvo, koja bi okupila sve resorne institucije, privredu i civilni sektor, u cilju unapređenja propisa u sektoru zdravstva tokom redovnih okolnosti, i pružanja stručne podške Vladi u kriznim situacijama – kaže Vesna Živković, članica Izvršnog odbora NALED-a i NALED-ovog Saveza za zdravstvo i vlasnica kompanije Inpharm.\nMeđu predloženim merama je i uspostavljanje procedure za uvoz neregistrovanog leka koji je potreban zdravstvenim ustanovama u količini većoj od 5.000 kutija koliko je sada ograničenje na godišnjem nivou, kako se ne bi desilo da jedna zdravstvena ustanova uveze svu dozvoljenu količinu, a druge ostanu uskraćene.\nStručni i tehnički kapaciteti NALED-ovog Saveza za zdravstvo biće na raspolaganju Vladi Srbije u daljem radu na digitalizaciji usluga u zdravstvu, a resornim institucijama koje rade na unapređenju zdravstvenog sistema u Srbiji dostupna je i Siva knjiga zdravstva, NALED-ova publikacija sa 50 preporuka komplementarnih merama za smanjenje negativnih posledica pandemije Covid-19.\nSiva knjiga zdravstva Srbije nastala je po uzoru na najpoznatiju i najuticajniju NALED-ovu publikaciju – Sivu knjigu propisa, koja je...Pročitaj više


Dokumenti u istorijskom arhivu u Čačku kriju sa kim su Obrenovići vodili sudske sporove - BIGportal.ba\n12 Aprila, 2021 12 Aprila, 2021 0218\n“Ovde se mogu naći građa koja datiraja iz vremena Miloša Obrenovića kao i njegovih sinova Milana i Mihaila i to su dokumenta koja govore o životu u tom periodu. Pošto su sačuvani samo fragmenti, tu možemo da nađemo na primer i dokumenta koja govore o neobičnim sudskim procesima. Zbirke Narodnooslobodilačkog pokreta ili zbirka Narodnog jugoslovenskog pokreta ‘Zbor’. Zatim ono što je od posebnog značaja jesu dokumenta koja svedoče o svakodnevnom životu, izveštaje koji govore o tome šta se dešava na terenu, kao i određene zahteve pojedinaca”, kazala je za RINU direktorka Međuopštinskog istorijskog arhiva Lela Pavlović.\nDirektorka ističe da je prostor iskorišćen za skladištelje istorijske građe u potpunosti adaptiran kao i da se depo nalazi u prostoriji visine četiri metra, ugrađene su pokretne police, ali je neophodan dodatni prostor. Na jednoj najlepših zgrada tog vemena vršene su mnoge intervencije, pa je tako 1997. i 1998. godine urađena hidroizolacija, tako da u depou nema vlage, što je od izuzetnog značaja. Međutim za potrebe depoa koristi se samo 500 metara kvadratnih, što nije dovoljno, s obzirom na teritoriju za koju je arhiv zadužen.\nZgrada Starog načelstva u kojoj se nalazi Međuopštinski istorijski i Narodni mužej arhiv podignuta je u periodu od 1875. do 1877. godine i bila je data na korišćenje Načelstvu, a zatim za potrebe sudstva.


Oko SDP-a procrnogorski opozicioni birači – Sjever Crne Gore\n„Realno gledajući SDP je jedina politička partija oko koje bi se taj savez mogao formirati , sa obzirom na značaj te stranke“, kazao je Vujović agenciji Mina.\n„Ostaje otvoreno pitanje, ukoliko URA ostane u koaliciji sa Demokratama, da li bi jedan dio URA bio spreman da bude dio novog bloka“, kazao je Vujović.\n„Sa druge strane, Demokrate i Građanski pokret URA su pokušali da naprave nesto, dosta identitetski neutralno i otvara se prostor na političkoj sceni da se privuku oni opozicioni birači koji su procrnogorski orjentisani i da se na neki način odgovori onim naporima Demokratske partije socijalista (DPS) da se nametnu identitetska pitanja u narednom periodu“, kazao je Vujović.\nOn smatra da je ideja o formiranju crnogorskog opozicionog saveza pokušaj traženja dijela opozicije na opozicionoj političkoj sceni i odgovora na najnovije poteze DPS-a.\n„Oni bi pokušali da odgovore na ono sto DPS radi i da budu otvoreni za procrnogorske opozicione birače, koji su politički demotivisani, jer su patrtije koje su ih ranije prirodno privlačile na neki način bile u savezima sa onim polotičkim partijama koje su prilično identitetski udaljene“, ocijenio je Vujović.\n„Demokrate i URA, uslovno rečeno, uzimaju birače Socijalističkoj narodnoj partiji (SNP) i DF-u, tako da bi oni vjerovatno zadržalI sličnu biračku podršku, ali bi vjerovatno njihovo kretanje i širenje ka procrnogorskom opozicionom biračkom tijelu bilo zaustavljeno“, naveo je Vujović.\nPrevPredhodniBošković u Skoplju: Crna Gora snažno podržava članstvo Makedonije u NATO\nSledećiSukno ponovo u bazenuNext


Poljaci u maršu protiv seče poslednje velike prašume Evrope - Impuls\nObjavljeno: Nedjelja, 25 Juni 2017 13:00\nSeču u toj prašumi su dozvolile poljske konzervativne vlasti, pravdajući to najezdom insekta "potkornjaka".\n"Bjalovježska prašuma je unikat i neponovljiva šuma. Nažalost, mora da se bori protiv najveće opasnosti ljudi koji žele da je pretvore u 'plantažu dasaka'. Predjena je crvena linija. Prašumi preti da bude izabčena s liste zaštićene svetske baštine UNESCO. Seča ima samo ekonomske razloge profit male grupe ljudi, a to nije cena koju možemo da platimo za gubitak tako neverovatnog mesta", objasnili su organizatori protestnog marša, iz ekološke organizacije Grinpis Poljska.\n"Prašuma, a ne daske", "Ne rušite kuću evropskom bizonu", "Kvo vadis ministre Šiško", kao i parafraza prvih reči poljske himne: "Još Prašuma nije umrla", bile su poruke na transparentima s kojima su ekolozi i Varšavljani prošli centrom glavnog grada Poljske.\n"Osmozubi 'smrčin potkornjak' jeste problem, ali u šumama za eksploataciju, a ne u Bjalovježskoj prašumi. Ona je takav unikat zato što je poslednja tako velika netaknuta prirodna šuma u Evropi. Zato moramo da štitimo prirodne procese u njoj", kazao je jedan od organizatora marša, Marek Južefjak iz Poljske zelene mreže.\nMinistar životne sredine u konzervativnoj vladi poljske premijerke Beate Šidlo Jan Šiško nije izašao u susret zahtevima ekologa i naučnika da se proširi područje Nacionalnog rezervata, već je čak dopustio seču drva u neposrednom susedstvu striktno zaštićene zone.\nPoljska je zbog mešanja u prirodne procese u sporu sa Evropskom unijom, umesto da prepusti prirodi da se izbori s "potkornjakom", kao što je to radila hiljadama godina.\nTešku tehniku i testere koju je proletos poslao u viševekovne šume kraj zaštićene zone, dobrovoljci ekolozi iz Poljske, Češke i Rumunije svaki čas blokiraju, vezujucí se za mašine.\nDemonstranti su večeras na kraju marša posedali ispred zgrade Ministarstva životne sredine i pustili zvuk šumskih testera, a zatim pesmu ptica iz Bjalovježe.\nVeći deo poslednjeg tako velikog ostatka prašuma koje su nekada davno prekrivale ogromne površine Evrope, nalazi se na teritoriji Belorusije 1.776 km2 nacionalnog rezervata od čega je 876 km2 pod zaštitom UNESCO kao svetska baština.\nPoljski deo je osetno manji, oko 105 km2, a ekolozi i mnogi Poljaci plaše se da ako ljudska ruka počne da uredjuje poslednju veliku prašumu, od nje neće ostati ništa već za unuke današnje generacije ljudi.


Skupština krije dokumentaciju za Savjet RTCG! | CRNVO\nSkupština krije dokumentaciju za Savjet RTCG!\nSkupština Crne Gore odbila je zahtijev Centra za razvoj nevladinih organizacija (CRNVO) da, na osnovu Zakona za slobodan pristup informacijama, izvrši uvid u dokumentaciju NVO koje su predložile i podržale kandidate za člana Savjeta RTCG.\nSkupština je ovu odluku objasnila na način da bi “ objelodanjivanje izazvalo štetne posljedice po navedeni postupak, koji je od većeg značaja od interesa javnosti da zna ove informacije ”. Skupština je utvrdila da je nebitan interes javnosti da zna na koji način se predlažu i biraju članovi Savjeta Nacionalnog javnog servisa, koji plaćaju svi građani . Interes javnosti Skupština je podredila interesu postupka.\nOva odluka je dodatno neutemeljena, jer je u prethodnom procesu biranja članova Savjeta RTCG ovaj uvid bio dozvoljen zainteresovanim nevladinim organizacijama, te se postavlja legitimno pitanje – Šta to Skupština Crne Gore i Administrativni odbor sada kriju od javnosti?\nUzimajući u obzir da je javnost opravdano zainteresovana za ovaj slučaj, gdje je jedan od kandidata za člana Savjeta RTCG ispred NVO - Goran Sekulović, inače autor knjige koja predstavlja svojevrstan omaž Milu Đukanoviću smatrali smo da je pravo javnosti da ima detaljan uvid na koji način je ovaj kandidat podržan od strane nevladinog sektora. Uvid u dokumentaciju jedini je način da se ocijeni validnost dokumenata i zakonitost ovog postupka. Skupština to jako dobro zna, stoga je zabranila javnosti da dobije adekvatne informacije o ovom postupku, osim onih koje zaduženi za čistku u Savjetu RTCG saopštavaju na sjednicama administrativnog odbora.\nIz neobjašnjive predostrožnosti, Generalni sekretar Skupštine Crne Gore je u odnosu na ovaj naš zahtjev odradio izvjesni “ test štetnosti ” i utvrdio da su ove informacije mnogo sigurnije ako se drže dalje od javnosti i sakrivene od nevladinih organizacija. Test štetnosti je očigledno ovog puta “ jasno “ pokazao da bi veća šteta za DPS bila da javnosti pokaže kako je sproveden ovaj postupak.\nNismo iznenađeni ovom odlukom jer se ona, nažalost, savršeno uklapa u naše sumnje u zakonitost ovog postupka, kao i u tezu da je vladajuća partija odlučila do kraja sprovesti svoju operaciju - postavljanja isključivo DPS - u podobnih članova u Savjet RTCG.


Mladi militanti preuzimaju ETA\nBlic - 08.12.2004\nŠpanska policija nalazi se u povišenom stepenu pripravnosti nakon što je Baskijska separatistička organizacija ETA sa dva talasa napada u proteklih pet dana najavila da neće mirovati tokom predstojećih božićnih praznika. U napadima na prilazima Madridu (petak) i u sedam gradova širom zemlje ...\nEksplozije u sedam gradova\nBlic - 07.12.2004\nBaskijska separatistička organizacija ETA izvela je juče seriju bombaških napada u više španskih gradova, ali u njima niko nije ozbiljnije povređen, saopštila je policija. Eksplozije su se dogodile nakon anonimnog upozorenja koje je primila redakcija lokalnog lista u Baskiji.\nSedam eksplozija u Španiji\nMadrid -- Najmanje 18 osoba od kojih jedno sedmogodišnje dete, lakše je ranjeno u 7, skoro istovremenih eksplozija širom Španije. Napadi su se dogodili pola sata posle anonimne telefonske pretnje da je baskijska separatistička organizacija ETA podmetnula bombe na javnim mestima u sedam gradova.


Zamenik pomoćnika državnog sekretara SAD Metju Palmer i premijer Makedonije Zoran Zaev, tokom sastanka u Skoplju, Makedonija, 22. oktobra 2018.\nZamenik pomoćnika državnog sekretara SAD Metju Palmer boravio je u ponedeljak u Skoplju, gde je pružio punu podršku odluci parlamenta Makedonije da uđe u proceduru izmene Ustava u skladu sa Prespanskim sporazumom. Američki diplomata sastao se sa premijerom Zoranom Zaevim i ministrom inostranih posloa Nikolom Dimitrovim, ali je odbio da se susretne i sa predsednikom države Đorđem Ivanovim i predstavnicima opozicione VMRO-DPMNE.\nPalmer je izjavio da se sa Ivanovim i liderom VMRO-DPMNE Hristijanom Mickoskim namerno nije sastao zbog različitih pogleda na aktuelno stanje u Makedoniji.\n"Mi imamo različite poglede sa Mickoskim. Danas se nisam sreo s njim, ali sam imao susret sa poslanicima koji su prošlog petka glasali 'za'. Odluka poslanika iz opozicije bila je zaista hrabra, iako su im posledice bile poznate. Ja sam razočaran VMRO-DPMNE-om zato što nisu podržali Prespanski sporazum. Biće mi drago ako na narednom glasanju bude više glasova opozicije koji su 'za'", rekao je Palmer za makedonsku televiziju TV 21.\nNa zajedničkoj konferenciji za štampu sa premijerom Zaevom, Palmer je rekao da mu je čast i zadovoljstvo da bude u Makedoniji u tako važnom trenutku za makedonsku istoriju. "Razgovarali smo sa premijerom o NATO i EU procesima", rekao je on i uputio podršku političarima koji su povukli potez kojim su otvorili pregovore sa NATO-om i EU. "Imaju podršku SAD u tim procesima", rekao je Palmer, a prenosi TV 21.


Vjerodajnice predsjedniku NR Kine Xi Jinpingu\nU razgovoru koji je uslijedio predsjednik Xi Jinping je poželio dobrodošlicu veleposlaniku Rillu, istaknuo zadovoljstvo dobrim odnosima dvije zemlje i naglasio potrebu nastavka suradnje uz produbljivanje odnosa na poljima industrije, kulture i obrazovanja. Također je izrazio dalju potporu energetskim projektima u BiH.\nNaglasio je da NR Kina poštuje suverenitet i integritet BiH i izrazio nadu da će BiH nastaviti da se razvija u korist sva tri konstitutivna naroda i nacionalnih manjina.\nVeleposlanik Rill je izrazio uvjerenje da će se bilateralni odnosi između BiH i NR Kine u budućnosti unaprijediti na obostranu korist. Izrazio je interes BiH za unapređenje ekonomskih odnosa i zahvalio na dosadašnjoj potpori NR Kine Bosni i Hercegovini, saopćeno je iz Ureda za odnose sa javnošću Ministarstva vanjskih poslova BiH.\nSledeća ⇨ Ekonomsko-trgovinsko-turistička konferencija Srbija-Kina\nPrethodna ⇦ Umjetnici Kine na Sarajevskoj zimi i umjetnici BiH u Kini 2017


Kirbi: "Pitanje granice je pitanje azilanata"\nAmbasador Majkl Kirbi i premijer Aleksandar Vučić\nU iščekivanju ponoći i roka koji su srpske vlasti ostavile hrvatskim da otvore granični prelaz sa Srbijom za kamione, ambasador SAD u Srbiji Majkl Kirbi pozdravio razgovore premijera dve zemlje o problemu granica.\nNa kraju se ipak sve svodi na hiljade ljudi koji dolaze i treba pronaći mehanizme, kako uopšte zaustaviti njihove migracije, odnosno pozabaviti se problemom u Siriji i Libiji, jer će bez toga stanovništvo tih zemalja i dalje dolaziti u Evropu, ocenio je danas ambasador SAD u Srbiji Majkl Kirbi, koji je učestvovao na konferenciji o informacionoj bezbednosti u Beogradu.\nKako je rekao Kirbi i pitanje granice i kamiona je pitanje azilanata:\n"Mi smo ovih dana govorili o trgovini, o kamionima, a sve je to, opet, vezano za problem sa migrantima. Dakle, nije to neko odvojeno pitanje. Bilo mi je veoma drago da sam juče predveče video da je između premijera Hrvatske i premijera Srbije došlo do razgovora. To me ohrabruje, mislim da je to jedan od koraka ka pronalaženju rešenja."\nMinistar trgovine i telekomunikacija Rasim Ljajić je poručio da Srbija od Evropske unije očekuje da pomogne, a ne da gleda sa strane, kao i da izjave koje stižu iz Hrvatske nisu nimalo ohrabrujuće. Po njegovoj oceni u ovom slučaju ugroženi su Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju Srbije i EU, kao i sloboda kretanja i prometa roba:\n"I jedna, i druga strana trpi ogromnu štetu. Juče je hrvatska privredna komora zatražila od hrvatske Vlade da se deblokira granični prelaz, jer hiljadu hrvatskih privrednika posluje i sarađuje sa privrednicima u Srbiji. I procenjuju da dnevno trpe štetu od miliona evra."\nI premijer Srbije Aleksandar Vučić, u pismu najvišim evropskim zvaničnicima upozorava na kršenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Srbije i EU. Agresivnim i neprihvatljivim merama, Hrvatska je drastično pogodila srpske nacionalne i vitalne ekonomske interese, i podrila regionalne odnose i stabilnost, ističe Vučić u pismu liderima EU povodom zatvaranja graničnog prelaza.


Grčka priznaje rusku i kinesku vakcinu | Nikana.gr\nGrčka priznaje rusku i kinesku vakcinu\nIskreno, nismo se nadali ovako dobrim vestima. Iz prošlogodišnjeg iskustva sa otvaranjem i zatvaranjem granica, stekli smo utisak da će Grčka i ove godine komplikovati putovanja i imati nelogična pravila. Ipak, juče su nam stigle zaista dobre vesti. Očigledno je da su Grci rešili da im ova sezona bude uspešna.\nMinistar turizma Grčke, gospodin Teoharis, rekao je juče u Beogradu da će Grčka priznavati sve vakcine koje su korišćene u Srbiji. Dakle, prinaće i vakcine koje nisu odobrene u EU, rusku (Sputnik V) i kinesku (Sinofarm).\nNaglasio je da će u Grčku moći da putuju i nevakcinisani turisti, ukoliko imaju negativan PCR test ili pozitivan test na antitela.\nZa decu do 10 godina ne postoje uslovi za ulazak u Grčku, a za decu iznad 10 godina potreban je negativan test.\nRekao je da će probno otvaranje granice za naše turiste biti već sredinom aprila, a do 14. maja biće otvoreni samo granični prelazi u Bugarskoj.\nNajavio je otvaranje graničnih prelaza u Severnoj Makedoniji do kraja maja.\nU Grčkoj je u toku vakcinacija, a u planu je da do početka sezone budu vakcinisani svi ugostiteljski radnici. Oni koji ne žele ili ne mogu da se vakcinišu, a rade u turizmu, biće testirani na svaka tri dana brzim testovima.\nOno što još uvek nije potpuno jasno jeste da li će negativan brzi test biti dovoljan za ulazak u Grčku ili samo PCR.\nNadamo se da će cena PCR testa u Srbiji pasti do početka sezone.\nPretpostavljamo da će u narednih desetak dana biti više detalja u uslovima za ulazak vakcinisanih, s obzirom na to da će se verovatno odrediti koliko dana treba da prođe od vakcinisanja do slobodnog putovanja. Verovatno će to zavisiti i od tipa vakcine.\nPratite nas, obaveštavaćemo vas o svim novostima i proverenim vestima.\nSat ljubavi na Aristotelovom trgu


Njemačka: Merkel se sastala s liderima SPD i CSU pred početak pregovora o koaliciji - Vijesti.me\nŠULC: TEHNIČKA, A NE SUŠTINSKA PITANJA\nNjemačka kancelarka Angela Merkel sastala se danas s liderima Socijaldemokratske partije Njemačke (SPD) i Hrišćansko-socijalne unije (CSU) u cilju pripremanja terena za preliminarne pregovore o vladajućoj koaliciji koje tri stranke treba da počnu u nedjelju.\nLider socijaldemokrata Martin Šulc rekao je da će u fokusu današnjih razgovora biti više tehnička, a ne suštinska politička pitanja.\nU razgovoru učestvuje i Horst Zehofer, lider CSU, dugogodišnjeg koalicionog partnera kancelarkine Hrišćansko demokratske unije (CDU).\nJedan od zahtjeva CSU je da nova Vlada Njemačke zauzme tvrđi stav prema imigrantima. Ta konzervativna stranka sjutra će početi trodnevni sastanak na kojem treba da razmotri svoje političke pozicije u pregovorima o budućoj vladi.\nCDU, CSU i SPD su bili dio "velike koalicije" koja je na vlasti u Njemačkoj od 2013. godine, ali su na izborima 24. septembra sve tri stranke izgubile glasove u odnosu na prethodne izbore.