Telenor fondacija, BELEF i KIOSK ponovo sarađuju Telenor fondacija, BELEF i KIOSK ponovo sarađuju – Personal magazin\nNajznačajniji umetnici svetske mural scene Blu, Valerio Beruti, M-City i domaći savremeni umetnici Biljana Đurđević i Vladimir Perić, oslikavaju fasade zgrada na centralnim beogradskim lokacijama. Time je počeo projekat „Super…\nNajznačajniji umetnici svetske mural scene Blu, Valerio Beruti, M-City i domaći savremeni umetnici Biljana Đurđević i Vladimir Perić, oslikavaju fasade zgrada na centralnim beogradskim lokacijama. Time je počeo projekat „Super zid“, koji realizuju BELEF, Telenor fondacija i platforma za savremenu umetnost KIOSK.\nMurali će biti otkrivani Beograđanima u narednih desetak dana.\nProjektom „Super zid“ Telenor fondacija nastavlja da obnavlja mural kao umetnički izraz i podstiče razvoj umetnosti u javnom prostoru, što je i jedna od nosećih tema ovogodišnjeg BELEF-a.\nTelenor fondacija, BELEF i KIOSK ponovo sarađuju was last modified: July 22nd, 2009 by Redakcija\nArt2sitOnBELEFSuper zidTelenorTelenor fondacija\nPotpisan ugovor između kompanija S&T Serbia i Victoria Logistic


Da li su ljudi iz obezbjedjenja Ratka Mladića zaposleni u institucijama Republike Srpske?\nReagujući na poziv koopredsjedavajućeg Komisije za reformu obrane u BiH, Rafija Gregorijana ministri finansija i unutrašnjih poslova Republike Srpske, Svetlana Cenić i Darko Matijašević su danas u Banjaluci saopštili da ne posjeduju podatke da se Haški optuženici nalaze na platnom spisku bilo koje entitetske institucije.\nRadovan Karadžić i Ratko Mladić se ne nalaze na bilo kojem spisku niti ime se finansijski pomaže na drugi način iz trezora ili budžeta Republike Srpske. Potvrdila je ovo danas u Banjaluci, ministar finansija Republike Srpske,Svetlana Cenić odgovarajući tako na zahtjev kopredsjedavajućeg Komisije za reformu odbrane u B i H, Rafija Gregorijana da mu se do kraja dana dostave ove informacije.\n«Ja sam tražila od svog ministarstva da mi daju sve moguće podatke i da istraže da li je, uopšte, moguće da se i Radovan Karadžić i Ratko Mladić nalaze na bilo kakvom platnom spisku Ministarstva finansija na bilo kojoj poziciji i dali su mi podatke da to nije slučaj. Takođe, tražili smo podatke iz Fonda PIO i iz Fonda zdravstva,da li se oni možda nalaze na spisku i Fonda zdravstva i penzionog fonda. Rekli su da se ne nalaze.»\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Darko Matijašević je, s tim u vezi pozdravio jučerašnju izjavu predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, Adnana Terzića da se Karadžić i Mladić ne nalaze u Bosni i Hercegovini.\n«Mi nemamo nikakvih relevantnih informacija da se bilo koje lice nalazi na teritoriji Republike Srpske i Bosne i Hercegovine te nam je drago da u posljednje vrijeme međunarodne institucije, relevantni organi i predstavnici međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini pa, vidite, i domaći politički faktori na jedan vrlo jasan, decidan način iskazuju upravo da ne postoje te informacije i to pokazuje jednu opravdanost u našem pozicioniranju u proteklom periodu.»\nMatijašević nije želio da komentariše zahtjeve iz pisma Rafija Gregorijana da se utvrdi da li je neko od 50 nekadašnih pripadnika obezbjeđenja Ratka Mladića, uglavnom, iz Kalinovika i dalje zaposlen u institucijama Republike Srpske.


Crvena zvezda sutra protiv slekcije Užica – ZoomUe\nby Zoran Đurović · 19 јуна, 2018\nIako ih je kiša dočekala na Zlatiboru, šampion Srbije lagano privodi kraju prvi deo priprema za novu sezonu. Fudbaleri Crvene zvezde ipak će odigrati jednu kontrolnu utakmicu na kraju ovog dela priprema na Zlatiboru.\nPrvobitno nije bilo planirano da Zvezda tokom boravka na Zlatiboru igra kontrolne mečeve, ali će ipak imati jednu proveru.Juče su po prvi put igrači Zvezde igrali fudbal na dva gola na Zlatiboru, a teren je bio nešto manji nego inače, od jednog do drugog šesnesterca.\nTako će u sredu odigrati i jedan pripremni duel. Protivnik neće biti previše težak, reč je o selekciji Užica, a utakmica će se od 17 časova igrati na Gradskom stadionu u Užicu.\nTags: FK Crvena zvezdaGradski stadion u UžicuZlatibor\nNext story Gradsko rukovodstvo u Kini\nPrevious story Malinari danas na sastanku sa Nedimovićem


Kako uspeti u Americi - Odlazak najgoreg kalifornijskog guvernera - Nedeljnik Vreme\n12. 1. 2011. / 14.17\nPošto je ovih dana završio drugi mandat na mestu guvernera Kalifornije, Arnoldu Švarcenegeru neki predviđaju da će "ostati bez posla", neki da će se vratiti u Holivud, dok je on svoje usluge nezvanično ponudio kabinetu Baraka Obame – zainteresovan je, kako kaže, za "neki posao u vezi sa ekologijom" u okviru Obamine administracije.\nNije to, naravno, jedina mogućnost: "Jasno je da postoji čitav niz različitih mogućnosti za mene zbog različitih profesija kojima sam se bavio. Od industrije zdravlja, preko ekologije, pa do politike, pisanja knjiga, držanja govora. Mnogo je različitih vrata koja mogu da mi se otvore", objasnio je bivši guverner u oproštajnom intervjuu za "Los Anđeles tajms".\nIako je buduće usmerenje njegove karijere za sada nepoznato, izvesno je da Švarceneger neće ostati bez dolara u džepu: procene kažu da je, zahvaljujući različitim izvorima, "težak" približno 900 miliona dolara. Izvesno je takođe da će biti upamćen kao jedan od najgorih kalifornijskih (a i američkih) guvernera i da će njegovim naslednicima biti teško da poprave sve greške koje je napravio. Zapravo, njegovi budući biografi imaće silnih problema da utvrde da li je Švarceneger bio lošiji kao glumac ili kao političar.\nTERMINATOR: Kada je 2003. godine prvi put postao guverner Kalifornije, bilo je zaista nemoguće očekivati da će mišićava holivudska zvezda uspeti da za samo sedam godina uništi štagod je moglo biti uništeno u jednoj od najbogatijih saveznih država u SAD, ujedno i državi čija je privreda osma po veličini na globalnom nivou. Pre svega, za njegovog vakta, dug Kalifornije porastao je sa 34 milijarde dolara (u 2003) na čitavih 91 milijardu u 2010. godini. Budžetski deficit takođe je utrostručen i sada, umesto desetak, iznosi 28 milijardi dolara. S tim u vezi, dao je i prilično budalasto objašnjenje kako se "ne bismo toliko zaduživali da smo znali da će biti ekonomske krize".\nPrema nalazima grupe Građani za odgovornost i etiku u Vašingtonu, Švarceneger je tokom svog sedmogodišnjeg mandata prekršio mnoge pisane i nepisane zakone, koji su građane Kalifornije skupo koštali. Pre svega, kako se navodi, "koristio je neprofitne organizacije i fondove u ličnom interesu": primera radi, ova grupa dokazuje da je mreža organizacija oslobođenih plaćanja poreza finansirala lične guvernerove troškove, uključujući redovnih šest hiljada dolara mesečno za hotelski apartman u Sakramentu, luksuzna putovanja u inostranstvo i njegove veoma isplative nastupe širom sveta. Takođe, ista grupa navodi konkretne primere u kojima je Švarceneger prekršio predizborno obećanje o odbijanju donacija koje bi za posledicu imale uticaj na njegove političke odluke, kao i primere sukoba interesa (tj. poslove koje je guverner prihvatio, a koji su u direktnoj suprotnosti sa njegovom političkom funkcijom). Bivši guverner takođe se suočava s optužbama za nepotizam, pritisak na državne službenike i loše upravljanje državnim agencijama.\nSKRETANJA: Među konkretnim odlukama koje je doneo, dugoročno najlošije svakako su one koje se tiču odredaba o transparentnosti zdravstvene zaštite, kao i legalizacije gej brakova. Iako ih je u početku snažno podržavao, guverner je, naime, stavio veto na meru koja je podrazumevala da bolnice objavljuju podatke o smrtnosti svojih pacijenata. Njegovi protivnici objašnjenje su našli u činjenici da je Švarceneger indirektno korumpiran od strane "bolničkog lobija": pošto je stavio veto na pomenutu meru, različite bolničke asocijacije su 2004. u njegovu izbornu kampanju uložile (bar) 44.000 dolara. Što se tiče kompleksne storije o legalizaciji gej brakova, u njoj još nisu pronađeni eventualni finansijski marifetluci, ali je ona svakako dobar primer činjenice da Švarceneger ponekad pojma nema ni šta želi, ni šta govori. Kao republikanac, on se od samog starta deklarisao kao protivnik istopolnih brakova, plasirajući pritom nezaboravni "biser" o tome kako su "gej brakovi nešto što bi trebalo da se događa između muškarca i žene".\nNo, pošto njegova desničarska uverenja po potrebi skreću naglo ulevo, vremenom je svoje stavove korigovao i, posle silnih vetoa na različite zakonske odredbe, mandat završio kao pristalica prava LGBT populacije na sklapanje braka. U međuvremenu, međutim, doneo je nekoliko odluka kojima je totalno iskarikirao ovaj problem: u okviru propisa koji uređuju školstvo, 2007. zabranio je upotrebu reči "mama", "tata", "muž" i "žena" (kako se ne bi diskriminisali ljudi u "drugačijim" porodičnim zajednicama), potpisao dozvolu kojom se dečacima omogućava da idu u toalet za devojčice i pokušao da utiče na sadržaje udžbenika koji se tiču pola, braka i seksualnosti.\nJedina oblast u kojoj je bivši guverner dobio pozitivne poene jeste ekologija. To se pre svega odnosi na podršku zakonu protiv globalnog zagrevanja usvojenom 2006, koji, između ostalog, velikim kompanijama propisuje obavezu da smanje emisiju ugljen-dioksida.\nAMERIČKI SAN: Zaista je prava misterija kako je čovek kao Arnold Švarceneger uspeo da bude izabran za kalifornijskog guvernera – i to ne samo jednom, 2003, već i drugi put, 2006. godine. Ipak, mnogo je veća kosmička tajna kako mu je pošlo za rukom da prethodno postane holivudska zvezda.\nRođen u relativno siromašnoj porodici u Gracu, Švarceneger se iz Austrije preselio u SAD 1968, kao 21-godišnjak. Jedino čime je u tom trenutku raspolagao bilo je mišićavo telo: mišiće je oblikovao višegodišnjim bavljenjem različitim sportovima, a druge kvalitete nije pokazivao. Engleski jezik je govorio toliko loše da mu je u početku bila potrebna pomoć prijatelja-prevodilaca, a producenti njegovih prvih filmskih ostvarenja strepeli su da ga publika jednostavno neće razumeti. Zlobnici kažu da situacija s jezikom ni danas nije mnogo drugačija – i pored skoro pola veka u Americi, Švarcenegerov akcenat najviše asocira na akcenat ljudi koji dana nisu proveli na engleskom govornom području.\nKako bilo, njegova glavna ambicija u početku bila je osvajanje važnih bodibilding titula, u čemu je vrlo brzo uspeo. Već 1970. osvaja titulu Mister Olimpija i postaje zvanično najbolji bodibilder na svetu. Na tom takmičenju pobeđivaće šest puta uzastopce, a posle duže pauze čak i sedmi put – 1980. Titulu Mister Univerzum takođe je osvojio dva puta, što ga je dodatno ustoličilo kao "kralja bodibildinga" i osobu koja je izuzetno uticala na ovaj sport, čak i pošto ga je zvanično napustio – godinama je objavljivao tekstove u različitim specijalizovanim magazinima i promovisao preparate namenjene sportistima.\nOd 1970, kada se prvi put pojavio pred filmskim kamerama, Švarceneger je snimio čak 38 filmova, od kojih su najpoznatiji Terminator, Predator, Konan varvarin, Crvena Sonja, Crveno usijanje, Totalni opoziv. Iako je nekoliko puta bio nominovan za Zlatni globus, činjenica je da nikada nije bio smatran za pravog glumca, već samo za zanimljivu filmsku pojavu. Njegov filmski angažman možda je najbolje opisao glumac Robi Vilijams, koji je svojevremeno primetio: "Arnold Švarceneger je igrao u mnogo filmova, ali je u njima govorio manje od bilo kojeg glumca, jedino možda ne manje od Lesija."\nZa razliku od mnogih došljaka u SAD i Holivud, bivši guverner Kalifornije najpre je postao milioner, a tek potom filmska zvezda. Zahvaljujući prodaji bodibilding opreme i preparata, kao i trgovini nekretninama, prvi milion napravio je pre tridesete godine, a dar za biznis pokazao je pametno investirajući novac zarađen na filmovima – što se pre svega odnosi na lanac restorana Planet Holivud, kojim gazduje zajedno s Brusom Vilisom, Demi Mur i Silvesterom Staloneom. Praktičan u različitim delatnostima, Švarceneger se čak ni u privatnom životu nije rukovodio isključivo idealima – od 1986. oženjen je Marijom Šiver, ćerkom sestre Džona Kenedija, što znači da se, pored svega, još i "dobro udao".\nZbunjuje ipak njegova republikanska orijentacija, posebno imajući u vidu da su Kenedijevi tradicionalno demokrate. Švarceneger je još od početka devedesetih bio angažovan na sitnijim poslovima u republikanskom štabu, a oduvek je tvrdio da ga je još 1968, odmah po dolasku u SAD, usmerio TV duel između republikanca Niksona i demokrate Hamfrija. "Hamfri je izgovarao stvari koje su ličile na socijalizam, odakle sam upravo bio pobegao. A Nikson je govorio o slobodnom preduzetništvu, snižavanju poreza, jačanju vojske. To je zvučalo kao dašak svežeg vazduha. Pitao sam prijatelja: ‘U kojoj je on partiji?’ Pošto mi je prijatelj rekao da je republikanac, odlučio sam: ‘Onda sam to i ja.’ Od tada sam republikanac", ispričao je u jednom intervjuu. I u ovom slučaju, "sedenje na dve stolice" politički se isplatilo: iako republikanac, bio je prihvatljiv i demokratama, malo zbog srodstva s Kenedijevima, a malo i zbog ideoloških skretanja kadgod bi to okolnosti nalagale.\nSva ova faktografija i dalje ne nudi odgovor na pitanje kako je sportska, glumačka, politička i biznis karijera mogla da se dogodi čoveku koji se na prvi pogled ničim ne izdvaja od običnih smrtnika. Teorije su različite – kreću se od onih baziranih na priči o "slučajnosti" i "srećnoj zvezdi", do onih o (ne)prikrivenoj ambiciji i frustraciji deteta iz siromašne kuće, spremnog na sve kako bi uspelo u životu. No, kao što se to obično i događa, biće da je istina negde na sredini: Švarceneger je zaista pokazao priličnu ambiciju/praktičnost u svim svojim aktivnostima, ali je istovremeno činjenica i da su mu se "stvari nameštale" i da ga je poterala sreća.\nTako nekako valjda izgleda onaj famozni "američki san". Koji, u slučaju Arnolda Švarcenegera, i dalje traje.\nTAKO JE SVE POČELO: Konan Varvarin


Finale sa Novakom pitanje časti za Nadala\nNaslov: Finale sa Novakom pitanje časti za Nadala Sub Jan 28, 2012 3:25 am\nRafel Nadal pokušaće da prekine crnu seriju u okršajima sa Novakom Đokovićem u finalu Otvorenog prvenstva Australije. Nadal je u prethodna dva finala gren slema poražen od prvog reketa sveta, a od Đokovića je izgubio i u još četiri finalna meča na turnirima 2011. godine. Iz toga razloga, sutrašnji meč u završnici turnira u Melburnu, neće biti obično tenisko finale, prenosi Beta pisanje AFP-a.\nNova pobeda Đokovića zadala bi veliki psihološki udarac Nadalu, iako on Španac čini sve što je u njegovoj moći da se odbrani od svake vrste pritisaka, ponavljajući da je veoma zadovoljan onim što je do sada postigao na turniru u Melburnu.\nAko Nadal izgubi u nedelju, postaće i prvi teniser koji je tri puta za redom gubio u finalu gren slem turnira. Ako srpski teniser dobije finale, borba najboljih igrača na vrhu liste, računajući Švajcarca Rožera Federera i Britanca Endija Marija, mogla bi ovako da izgleda - Federer ne može da pobedi\nNadala, Nadal ne može više da pobedi Đokovića, Federer može povremeno da pobedi Đokovića, Marej može da pobedi svu trojicu, ali uglavnom gubi mečeve.\nBez obzira na ovu pomalo grubu skicu, kako ocenjuje Frans pres, ako Đoković osvoji i treću titulu u Australiji (nakon 2008. i 2011.) on će time i definitivno uklesati svoje ime među velikane u svetu tenisa.


Konzervativci protiv Trampa - Sputnjik Srbija\n23:59 26 Februar 2021\nKonzervativci protiv Trampa\n08:34 23.01.2016 (osveženo 09:17 23.01.2016) Preuzmite kraći link\nUticajni članovi konzervativne struje u SAD oštro su kritikovali kandidaturu Donalda Trampa, smatrajući da ono što oni vide kao njegove ispade može sprečiti republikansko osvajanje Bele kuće, prenose agencije.\nTako je „Nešenel rivju“, uticajni časopis među američkim konzervativcima, na naslovnoj strani objavio „Protiv Trampa“, navode agencije.\n„Tramp je politički oportunista, bez filozofskog uverenja, koji bi se odrekao ideološkog konsenzusa republikanske stranke u korist populizma“, piše u uvodniku lista.\nZatim slede 22 eseja protiv milijardera, čiji su autori istaknuti konzervativci, koji svaki na svoj način kritikuje trenutnog favorita za republikanske izbore za predsedničkog kandidata, prenosi AFP.\nTajson će podržati Trampa\npredsednički kandidat, predsednički izbori u SAD, konzervativci, kandidatura, Donald Tramp


Za podsticaj poljoprivrede iz gradske kase 20% više novca nego prošle godine\nU 2019. godini iz budžeta grada za pomoć poljoprivrednicima sa područja Zaječara opredeljeno je 20 % više novca nego prošle godine, a maksimalan iznos podsticaja po poljoprivredniku sa 100.000 dinara, ove godine povećan je na 140.000 dinara. Novina je i ta da će poljoprivredni prizvođači u 2019. sredstva moći da koriste po više konkursa u okviru sektora.\nNa današnjoj 23. sednici Skupštine grada Zaječara odbornici su dali saglasnost na Program mеra za sprovođеnjе poljoprivrеdnе politikе i politikе ruralnog razvoja, na osnovu kojeg je za razne podsticajne mere u ovoj godini izdvojeno 18.750.000 dinara.\nGradski većnik za poljoprivredu Vesna Stanković\nOdbornik Miša Stanojlović pohvalio je rad gradske većnice za poljoprivredu, ali je apelovao na čelnike grada da prilikom narednog planiranja budžeta za pomoć poljoprivrednim proizvođačima izdvoje više novca od sadašnjih 0,46%.\n“ Za razliku od Knjaževca i Paraćina, optina koje imaju mnogo manji lokalni budžet, a koje izdvajaju mnogo viđe novca za razvoj poljoprivrede, smatram da bi i grad Zaječar u budućem periodu mogao da izdvaja mnogo više novca od ovogodišnjih 0,465 ukupnog budžeta“, istakao je Stanojlović.\nViše o programu podrške za poljoprivrednike pročitajte OVDE.\n23. sednica podsticaju poljoprivreda skupština grada


PROINTER | Oblasti poslovanja\nProinter je srpska kompanija osnovana 2005. godine i za kratak vremenski period postali smo jedna od vodećih kompanija u oblasti informacionih tehnologija. Prevashodno se bavimo realizacijom kompletnih IT rešenja, integracijom sistema, optimizacijom poslovne štampe, pružanjem usluga informatičkog konsaltinga, servisa i podrške u cilju rešavanja poslovnih potreba svojih klijenata. Uspostavili smo saradnju i partnerske odnose sa najvećim svetskim IT kompanijama, a naši korisnici su najveće domaće kompanije iz svih privrednih i industrijskih oblasti, organi državne uprave i javni servisi. PROINTER pored prodaje, implementacije, prilagođavanja i održavanja poslovnih informacionih sistema pruža i usluge finansijskog konsaltinga i računovodstva s obzirom da su naši zaposleni visoko kvalifikovani eksperti za oblast finansijskog izveštavanja.\nProinter svojim korisnicima nudi niz softverskih rešenja, zahvaljujući kojima je moguća celovita podrška informacijskim i komunikacijskim potrebama malih, srednjih i velikih preduzeća.\nSva softverska rešenja temelje se prvenstveno na potrebama naših klijenata, a odlikuju se kvalitetnim, partnerskim odnosom sa korisnicima, sigurnim i lako dostupnim servisnim uslugama. Rešenja su usmerena ka optimizaciji informacijske i komunikacijske infrastrukture uz primenu svih naprednih tehnologija koje potencijalno mogu povećati produktivnost i konkurentnost korisnika u njihovom poslovanju i nastupu na tržištu. Edukacijom korisnika u skladu sa njihovim potrebama omogućavamo im da mogu maksimalno iskoristiti sve performanse hardverske, programske i ostale implementirane i instalirane opreme. Rešenja koja nudimo partnerima i klijentima u svrhu optimalizacije procesa rada i poboljšanja produktivnosti te samim tim i uspešnijeg nastupa na tržištu su:\nProprint - multi-platformsko softversko rešenje za upravljanje i praćenje štampe preko kartične identifikacije korisnika.\nProbiling - aplikativno rešenje obračuna i naplate potraživanja od klijenata po osnovu izvršenih usluga, korišćenja resursa i sl.\nJana - Aplikacija za evidentiranje i praćenje procesa javnih nabavki.\nBZR - Aplikacija za evidentiranje i praćenje procesa bezbednosti i zdravlja na radu zaposlenih.


Vesti, 18.01.2011, 10:06 AM\nObaveštajne službe Izraela i SAD sarađivale su na projektu razvoja destruktivnog kompjuterskog virusa kako bi se sabotirala nastojanja Irana da razvije sopstvenu nuklearnu bombu, izvestio je u nedelju Njujork Tajms.\nAmerički dnevni list citirao je obaveštajne i vojne eksperte koji su izjavili da je Izrael testirao delotvornost kompjuterskog crva Stuxnet, koji je, kako se pretpostavlja stopirao rad petine iranskih centrifuga u novembru prošle godine što je rezultiralo kašnjenjem projekta izrade prvog iranskog nuklearnog oružja.\nStručnjaci i zvaničnici koje citira Njujork Tajms tvrde da je Stuxnet delo izraelskih stručnjaka uz svesrdnu pomoć Amerikanaca, a navodno su pomoć na projektu razvoja Stuxneta pružile i Velika Britanija i Nemačka. Testiranje se obavljalo u dobro čuvanom tajnom kompleksu Dimona u pustinji gde je Izrael instalirao izvestan broj gasnih centrifuga, a potom testirao Stuxnet na kompjuterima i kontrolnim sistemima. Centrifuge su praktično bile identične onima koje su upotrebi u Iranu.\nI ranije se spekulisalo da Izrael stoji iza napada na kompjuterske sisteme u Iranu crvom Stuxnet, a Teheran je optužio Izrael i SAD za ubistvo dvojice nuklearnih stručnjaka u novembru.\nNedavno su zvaničnici SAD i Izrael izjavili da veruju da je nuklearni program Irana vraćen nekoliko godina unazad, a državna sekretarka Hilari Klinton je to objasnila nizom mera sankcija koje su od juna 2009. godine Iranu nametnuli Savet bezbednosti UN i pojedine države.\nI Moše Jalon, izraelski ministar za strateške poslove i bivši šef vojne službe, izjavio je prošlog meseca da je niz "tehnoloških izazova i poteškoća" udaljio Iran na oko tri godine od mogućnosti izrade nuklearnog oružja.\nStuxnet pogađa kompjuterske kontrolne sisteme kompanije Siemens koji se obično koriste za upravljanje vodosnabdevanjem, naftnim postrojenjima, električnim elektranama i drugim infrastrukturnim objektima.\nVećina sistema zaraženih Stuxnetom otkrivena je u Iranu, zbog čega je Iran najpre identifikovan kao potencijalna meta napada i pokušaja sabotaže.\nPrema analizi stručnjaka kompanija Symantec i Langner Communications GmbH, Stuxnet je napravljen sa ciljem infiltracije u iranski nuklearni program obogaćivanja uranijuma, sakrivanja u iranske SCADA kontrolne sisteme koji upravljaju postrojenjima i sabotažu rada gasnih centrifuga na nebezbednim brzinama.\nPretpostavke koje su došle od Symantec-ovih stručnjaka potvrdila je prošlog novembra i Međunarodna agencija za nuklearnu energiju, koja je nadzorno telo UN, koja je izvestila da je Iran na nedelju dana obustavio ubacivanje uranijum heksafluorida u gasne centrifuge. To je samo ojačalo pretpostavke da je Stuxnet bio krivac za gašenje centrifuga.\nIranski predsednik Mahmud Ahmadinedžad je 29. novembra potvrdio da je određeni broj centrifuga pogođen softverom za kojeg se veruje da su ga ubacili u sisteme neprijatelji Irana. To je bilo i prvo zvanično priznanje da crv Stuxnet pogodio nuklearna postrojenja u ovoj zemlji.\nIstovremeno, Savet bezbednosti UN je u junu prošle godine uveo nove sankcije prema Iranu kako bi naterao iranske zvaničnike da obustave svoj program obogaćivanja osiromašenog uranijuma. Zvanični Teheran je negirao optužbe zapadnih zemalja i Izraela da je obogaćivanje uranijuma samo maska za izradu nuklearnog oružja.


Fizički aktivne osobe treće životne dobi ređe pate od depresije! - Sportski portal Srbije\nDepresija spada u grupu poremećaja koju karakteriše povlačenje u sebe, potištenost, nesanica, gubitak apetita, opsednutost crnim mislima, usporeni tok misli, bespomoćnost… Incidenca ovog poremećaja je oko 12% kod muškaraca i oko 20% kod žena, sa značajnim porastom u kasnijoj životnoj dobi. Stoga lečenje i prevencija nastanka ovog oboljenja predstavlja temu od izuzetnog značaja. Iako su uzročnici nastanka depresije kod osoba treće životne dobi mnogobrojni, izgleda da pad sposobnosti za obavljanjem svakodnevnih aktivnosti predstavlja jedan od najčešćih. Stoga već izvesno vreme fizička aktivnost u kasnijoj životnoj dobi figurira kao potencijalni integralni deo kako prevencije nastanka ovog oboljenja tako i terapije.\nNedavno objavljeno istraživanje potvrđuje neke od pretpostavki! Grupa istraživača sa Univerziteta Gotenburg (Švedska) je u najvećoj studiji do sada, rađenoj na preko 17000 isptanika iz 11 evropskih zemalja, utvrđivala uticaj nivoa fizičke aktivnosti i incedence pojave depresije kod osoba preko 65 godina starosti. Istraživanje je potvrdilo da osobe koje su fizički aktivne i stoga boljeg motoričkog statusa, imaju značajno manju incidencu pojave depresije! Izgleda da fizička aktivnost predstavlja značajan resurs za prevenciju depresivnih stanja kod osoba treće životne dobi- zaključuju autori! Ako su vam roditelji u godinama, i čini vam se da su sve češće zamišljeni i odsutni, možda je jedno od rešenje da umesto nedeljnog viđenja u zatvorenoj prostoriji organizujete brzu šetnju u okolini i tako osim podsećanja na zaboravljenje delove komšiluka popravite i mentalno stanje svojih bližnjih!\nIstraživanje je objavljeno u julskoj svesci časopisa Health Psychology za 2011 godinu.


Američki ekonomista Ričard Taler dobitnik je Nobelove nagrade za ekonomiju za 2017. godinu za svoj pionirski rad u oblasti premošćavanja jaza između ekonomije i psihologije, saopštila je Švedska kraljevska akademija.\n"Istražujući posljedice ograničenog rasuđivanja, socijalnih predispozicija i nedostatka samokontrole, on je pokazao kako ove osobine često sistemski utiču na individualne odluke, kao i na krajnji ishod na tržištu", navodi se u saopštenju Akademije, a prenose svjetske agencije.\nTaler je profesor bihevioralne nauke i ekonomije na Univerzitetu Čikago. Nobelovu nagradu za ekonomiju finansira Švedska centralna banka, a njen novčani iznos 1,1 milion dolara. Ta nagrada je prošle godine pripala Britancu Oliveru Hartu sa Univerziteta Harvard i Bengtu Holmstromu sa Instituta za tehnologiju u Masačusetstu za njihov rad na teoriji ugovora.\nNagrada za ekonomiju je naknadno uvrštena među Nobelove nagrade, pored priznanja za medicinu, fiziku, hemiju i mir, a od 1968. godine, od kada se dodeljuje, otišla je u ruke 78 dobitnika.


Prekipelo: Dinamo podnosi KRIVIČNU PRIJAVU zbog LAŽNIH OPTUŽBI\nLokalne vesti - Četvrtak 16.05.2019 - 10:00\nUpravni odbor FK Dinamo iz Vranja podneće krivičnu prijavu protiv Mirka Poledice, predsednika Sindikata profesionalnih fudbalera „Nezavisnost”.\n"Predmet tužbe biće i pojedini mediji" FOTO: G. Mitić/OK Radio\nUpravni odbor FK Dinamo, u svom saopštenju, navodi da je klub još jednom doveden u negativan kontekst zahvaljujući „zlonamernim insinuacijama“, te da će ovaj slučaj morati da epilog dobije na sudu.\n- Naš klub podneće prijave nadležnim organima zbog neistinitih navoda da je na utakmici Dinamo – Spartak Ždrepčeva krv gostujuća ekipa igrala bez šefa stručnog štaba i pomoćnog trenera.\nOvom, lažnom konstatacijom, iskontruisana je priča u pojedinim medijima o navodno sumnjivom rezultatu utakmice - stoji u reagovanju Dinama.\nUpravni odbor vranjskog kluba navodi da postoje neosporni dokazi da je na meču bio prisutan šef struke Spartaka: izveštaj sa utakmice, zvaničan zapisnik, video zapis, izveštaj u dnevnom listu Sportski žurnal od 12. maja.\n- Dinamo će zato podneti krivičnu prijavu protiv Mirka Poledice, predsednika Sindikata profesionalnih fudbalera „Nezavisnost” zbog širenja neistina i lažnih optužbi.\nPredmet tužbe biće i pojedini mediji, koji su izneli netačne informacije, čime su još jednom naneli nemerljivu štetu našem klubu i srpskom fudbalu u celini – najavljuje vranjski superligaš.\nIstičući da je „sličan scenario viđen i uoči utakmice Radnik – Dinamo”, kad je dan pre utakmice jedan dnevni list pisao da su uplaćene velike sume na pobedu Dinama, Vranjanci dodaju:\n- Poznato je kako je taj meč završen i nijedan drugi klub se u sličnim pričama ne pominje, izuzev Dinama! Znamo sa koje strane sve to stiže – kažu u Dinamu.\nPolemika je pokrenuta kada su pojedini mediji preneli navode predsednika Sindikata profesionalnih fudbalera "Nezavisnost" Mirka Poledice koji je na svom tviter nalogu napisao da Spartak na meču u Vranju sa klupe nisu vodili ni trener ni pomoćni trener.\nSpartak je u svom reagovanju istakao da je to nije tačno i medijima je uz saopštenje dostavio i protokol sa te utakmice kao dokaz.\nDan posle spornog tvita koji je uzburkao duhove u srpskom fudbalu, Mirko Poledica se javno izvinio.\n- Izvinjavam se za ovu informaciju, slagali me prijatelji kojima sam verovao.\nOd danas bivši prijatelji, nije to ni loše ponekad, ljudi uglavnom padaju na glupostima.\nRogan je bio prisutan na utakmici, ali nije na konferenciji za medije - napisao je on na Tviteru.\nU svojoj reakciji na najave iz Dinama, Poledica je bio kratak.\n– Nemam komentar, svako ima pravo da postupa u skladu sa zakonom – rekao je on za Sportski žurnal.


Milić: Zapadni Balkan nije prioritet velikih sila - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nMilićeva je novinarima posle sastanka sa delegacijom koju predvodi Dejmon Vilson novinarima prenela da nije bilo reči samo o odnosima Srbije i NATO već i o jačanju veza između Evrope i SAD, tenzijama u regionu i odnosu prema civilnom društvu.\nMilićeva je novinarima objasnila da se Vilson u Beogradu sastao sa predstavnicima organizacija civilnog društva, medija i akademske zajednice, navodeći da je sa njima razgovarao i o izazovima liberalnih demokratija u svetlu, kako je rekla, relativno neuobičajenih rezultata izbora u SAD.\n"Bilo je reči i o tome da, nažalost ili na sreću, Zapadni Balkan sigurno nije tema onih koji donose odluke, nije viđen kao prioritet i da se to na jedan način zloupotrebljava.\nNiko ne predviđa ogromne oružane sukobe u regionu među državama, ali postoji potencijal za tenzije, za izazivanje sukoba koji mogu da eskaliraju nekontrolisano", rekla je Milić.\n"Ono što CEAS najviše brine je retorika prema organizacijama civilnog društva koja vrlo liči na ono što smo slušali od proruskih struktura u Ukrajini pre par godina kada su naše kolege izašle na Evromajdan, a posle postali žrtve snajperske pucnjave", navela je Milić.\nPostavlja se pitanje, kaže Milićeva, da li je odnos prema civilnom društvu zvanična politika vlade ili te stvari u Srbiji ne mogu da se kontrolišu.\n"Otvorena su i stara pitanja, koliko je politizacija etniciteta jedan veliki otežavajući momenat za bilo kakvu suštinsku demokratizaciju, jer se svi vraćamo na to da ste prinuđeni da budete politički Makedonac, politički Srbin, politički Albanac", istakla je ona.\nMilićeva je zaključila da bi bilo teško nositi se sa svim izazovima sa kojima se suočava EU i SAD čak i da je situacija bolja u regionu, navodeći da se sve više priča, ne samo u ruskom već i o uticaju Kine.


Počela rekonstrukcija stadiona Asim Ferhatović Hase – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 13. 06. 2010 07. 12. 2015 od sarajevo.co.ba\nPočela rekonstrukcija stadiona Asim Ferhatović Hase\nZapočeta je rekonstrukcija Olimpijskog stadiona “Asim Ferhatović Hase” prema UEFA standardima.\nRekonstrukcija stadiona Asim Ferhatović Hase\nKrenuli su radovi na obnovi ambulante za gledaoce, prostorija za doping kontrolu, a na južnim tribinama su počeli rekonstrukciju mokrih čvorova. Također su započeli radove na rekonstrukciji VIP lože koja će imati oko 1.000 sjedišta za gledaoce te posebne prostorije za press konferencije koje će biti smještene u okviru svečane lože – opremljene po savremenim tehničkim standardima.\nU prvoj fazi rekonstrukcije stadiona planirana je i rekonstrukcija 33 kabine za novinarske ekipe koje prenose utakmice te postavljanje oko 400 novih klupa ispred tih kabina, nakon čega slijedi postavljanje novih stolica sa naslonom duž stadiona te rekonstrukcija svlačionica sa tri mokra čvora i prostorija za fudbalske sudije.\nNaredna posjeta predstavnika UEFA Thierry Favrea, koji obavlja dužnost sekretara UEFA komiteta za stadione i bezbjednost, zakazana je za 7. juli 2010. godine, do kada mora biti završeno 75 posto radova prve faze rekonstrukcije.\nObjavljeno u Sportski almanahOznačeno Asim Ferhatović - Hase (stadion),Thierry Favre,UEFA\nNazad Zatvorena Alhemija 1970-2010, Edina Numankadića\nNaprijed Katedrala – Spomen obilježje Papi Ivanu Pavli 2


Vals dovodi najmoćnije kompanije, razgovori i o metrou u Beogradu – Info366.net\nPočetna | Ekonomija | Vals dovodi najmoćnije kompanije, razgovori i o metrou u Beogradu\nBEOGRAD – Francuski premijer Manuel Vals u dvodnevnu posjetu Srbiji dolazi s privrednom delegacijom koju čine predstavnici 34 najveće francuske kompanije, a jedna od tema razgovora sa srpskim zvaničnicima biće i izgradnja metroa, piše beogradska štampa.\nKako navodi “Danas”, Vals će sa srpskim premijerom Aleksandrom Vučićem potpisati izjavu o namjerama između Francuske, Srbije i grada Beograda o izgradnji metroa u Beogradu.\nTaj list piše i da će jedna od ključnih tema o kojoj će danas razgovarati premijeri Francuske i Srbije biti i angažovanje francuske firme “Vansi” na projektu Aerodroma Beograd – Nikola Tesla.\n“Informer” navodi da će akcenat u razgovorima Vansa sa najvišim srpskim zvaničnicima biti ugovor o izgradnji metroa u Beogradu.\n“Srpska strana je veoma zainteresovana da sa premijerom Valsom napravi dogovor kako bi Beograd što prije dobio metro. Francuzi su i ranije pominjani kao idealan partner u ovom poslu, a sada se vjeruje da će dolazak premijera Valsa biti dodatni motiv za pokretanje što većih ulaganja iz Francuske, naročito u željeznički saobraćaj”, naveo je izvor tog lista.\nDolazak velikog broja, 34 francuskih kompanija, znači da Francuska vjeruje u političke i ekonomske promene u Srbiji, piše “Kurir” koji dodaje da će, pored ostalih ekonomskih tema, razgovora biti o ulaganju u deponiju Vinča i vodovod Makiš.\nSARAJEVO – Institucije Kosova ukinule su suspenziju uvoza proizvoda životinjskog porijekla iz BiH. “Na taj način omogućen je nastavak plasmana ove kategorije proizvoda iz BiH u carinsko područje samoproglašenog Kosova”, saopšteno je juče iz Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH. U ovom ministarstvu naglašavaju da je uvođenje suspenzivnih mjera od institucija Kosova bilo u […]


Dolar na najvišem nivou u zadnjih dvanaest godina | Ekonomist\nNakon nekoliko sedmica predaha, američki dolar ponovno počinje naglo da jača u odnosu na sve ostale svjetske valute. U prošloj sedmici u odnosu na euro ojačao je 4%, pa se sada ponovo nalazi vrlo blizu najvišeg nivoa u posljednjih 12 godina.\nU trenutku pisanja analize, kurs EUR/USD na platformama Admiral Marketsa iznosi 1,0560 i ima tendenciju daljeg pada.\nOkidač za nastavak jačanja u prethodnoj sedmici je najvjerovatnije bio izvještaj o posljednjem sastanku čelnih ljudi američke centralne banke u kojem se vidi da je dio članova odbora koji odlučuje o monetarnoj politici htio da počne da diže kamatne stope prije nego su investitori na finansijskim tržištima do sada očekivali, što je uzrokovalo novu potražnju za američkom valutom.\nDionice na razvijenim tržištima nastavile su da rastu. Američki SP500 u prošloj sedmici je porastao dodatnih 1,8%, pa se trenutno nalazi 5,1% iznad nivoa na kojem je bio na početku godine, dok je njemački DAX u prethodnoj sedmici porastao 4,1%, a od početka godine čak 26,7%.\nZa ovu sedmicu najavljeno je dosta događaja koji bi mogli da imaju kratkotrajan uticaj na kretanja na finansijskim tržištima, ali oni vjerovatno neće dovesti do promjene dugoročnih trendova. Događaji na koje treba obratiti pažnju u ovoj sedmici su objava podataka o inflaciji u SAD-u i Britaniji, te konferencije za medije koje će održati centralne banke eurozone i Kanade. Popis svih najavljenih vijesti i tačan raspored objava moguće je pogledati na ekonomskom kalendaru Admiral Marketsa.\nAnalitičari Admiral Marketsa smatraju da će američki dolar nastaviti da jača u odnosu na većinu ostalih valuta, a pogotovo u odnosu na euro, pa je samo pitanje vremena kada će postati jači od evropske valute. Argument za takav stav je nastavak divergencije u monetarnoj politici koja se trenutno vodi u eurozoni i SAD-u. Naime, američka centralna banka uskoro počinje da podiže kamatne stope dok je Evropska centralna banka tek počela program ubrizgavanja novca u finansijski sistem, koji će još dugo kamatne stope držati na rekordno niskim nivoima. To će uzrokovati masovno prebacivanje kapitala iz Evrope u SAD pri čemu će ogromna količina eura morati da bude zamijenjena za dolare, što će uzrokovati nastavak jačanja američke valute.\nPolitički faktori kao što su krize u Ukrajini i na Bliskom istoku takođe mogu dodatno da utiču na prebacivanje novca u sigurna utočišta kao što su američki dolar.\nOznake Admiral Markets dolar euro Evropa SAD


Zeman ide u Moskvu, ali bojkotuje paradu\nPredsednik Češke Miloš Zeman ide u Moskvu na veliku proslavu 70. godišnjice kraja Drugog svetskog rata od 8. do 10. maja, ali neće prisustvovati vojnoj paradi na Crvenom trgu jer je u to vreme dogovorio bilateralni sastanak sa slovačkim premijerom Robertom Ficom.\nTo je danas neočekivano saopštio Zemanov portparol Jirži Ovčaček.\n"Ta odluka nema nikakve veze sa kritikom koja se u poslednje vreme čula", rekao je danas Ovčaček na konferenciji za novinare u Pragu.\nČeški predsednik postao je meta oštrih kritika kod kuće i zamerki na Zapadu, ali i pohvala od ruskih zvaničnika zbog toga što je kao verovatno jedini šef države članice Evropske unije prihvatio poziv predsednika Rusije Vladimira Putina da slavi kraj Drugog svetskog rata u Moskvi.\nOko Zemanovog puta posvađala se i češka vlada, zato što su dva partnera vladajućih socijaldemokrata zahtevali da vlada ne odobri Zemanu put u Moskvu i da ga predsednik eventualno plati ceh iz svog budžeta, upravo zbog namere Zemana da prisustvuje i vojnoj paradi.\nPotpuno neočekivano rešenje da vuk bude sit i ovce na broju odgovara i češkom predsedniku i slovačkom premijeru, pošto je slovački predsednik Andrej Kiska već ranije odlučio da bojkotuje celu proslavu, upravo zbog parade, kako pred njim ne bi defilovala armija angažovana u Ukrajini, u aneksiji Krima.\nPremijer Fico je zamena za slovačkog predsednika koji Putinov poziv nije prihvatio.\n"Bila bi uvreda za onih 150.000 sovjetskih vojnika koji su poginuli oslobađajući Čehoslovačku da ne odem u Moskvu", ponovio je više puta Zeman i naglasio da je pošta palim vojnicima za slobodu Čeha i Slovaka glavni razlog njegovog puta i da mu zato neće smetati poneki današnji ruski tenk koji bi defilovao pred njim na Crvenom trgu.


Postojeći školski program djeca smatraju dosadnim | Radio Bihać\nPostojeći školski program djeca smatraju dosadnim\nObjavljeni rezultati istraživanja o razmjerama i uzrocima nepohađanja nastave\nRezultati istraživanja će poslužiti za uvezivanja svih ustanova i institucija u sistemu obrazovanja na ovom području, ...\nTeška ekonomska situacija nije jedini razlog zbog kojeg djeca u BiH napuštaju sistem osnovnog obrazovanja. Pokazalo je to lokalno akciono istraživanje o razmjerama i uzrocima ove pojave, provedeno u pet regija naše zemlje tokom 2017. godine.\nKako rezultate ovog istraživanja interpretira Ahmed Pjano iz organizacije Save the Children, djeca postojeći školski program smatraju dosadnim i sumnjaju da će im on u budućnosti omogućiti zaposlenje.\nDirektor OŠ Gornje Prekounje Alen Čajić, ističe problem sa romskom djecom, koja dođu na upis na početku školske godine, onda šest mjeseci ne pohađaju nastavu, da bi na nastavi bila prisutna zadnja tri mjeseca školske godine. I pored ovakve prakse, ipak im se omogući da završe razred.\nKako doznajemo od direktorice OŠ Harmani I Belmane Trivunić, iz ove škole se u posljednje dvije godine ispisalo 56 djece, čiji su roditelji otišli na rad u inostranstvo.\nAida Behrem iz udruženja Žene sa Une, kaže da će rezultati ovog istraživanja poslužiti za uvezivanja svih ustanova i institucija u sistemu obrazovanja na ovom području, kako bi se djeci i roditeljima dala podrška za redovno pohađanje nastave.\nŽene sa Une organizirale takmičenje ...\nUdruženje građana „Žene sa Une“, danas je u bihaćkom dnevnom centru za djecu sa ulice, ...


Tri ruska aviona doletela u Kabul zbog evakuacije Rusa\nTri ruska aviona doletela u Kabul zbog evakuacije Rusa /video/\nTri ruska vojno-transportna aviona Il-76 doletela su u Avganistan kako bi evakuisala građane i dostavila humanitarnu pomoć, saopštila je pres služba Ministarstva odbrane Rusije.\nU svakom avionu se nalaze brigade vojnih lekara sa neophodnom opremom i lekovima, spremni da pruže pomoć evakuisanim ljudima. Za let je obezbeđena dovoljna količina vode, ćebadi i hrane.Treću evakuaciju sa teritorije Avganistana sa više od 380 građana Rusije, Kirgizije i avganistanskih studenata koji uče na ruskim fakultetima, organizovao je ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu po nalogu predsednika Rusije Vladimira Putina.Avioni su poleteli u Kabul sa aerodroma Čkalovski u Podmoskovlju.Podsetimo, početkom avgusta talibani (organizacija zabranjena u Rusiji) su pojačali ofanzivu protiv vladinih snaga u Avganistanu. Militanti su 15. avgusta ušli u glavni grad i preuzeli kontrolu nad predsedničkom palatom, a 16. avgusta su objavili da je rat u Avganistanu završen i da će državno uređenje biti određeno u bliskoj budućnosti. U noći 31. avgusta američka vojska napustila je aerodrom u Kabulu, čime je prekinuto skoro 20-godišnje američko vojno prisustvo u Avganistanu.Talibani su 6. septembra objavili da je i Pandžšir, poslednja od 34 avganistanske provincije, prešao pod njihovu kontrolu. Sledećeg dana objavljen je sastav privremene vlade Avganistana: na njenom čelu će biti Muhamed Hasan Ahund, koji je tokom prve vladavine talibana bio ministar spoljnih poslova i nalazi se pod sankcijama UN.\nrusija, avganistan, evakuacija, talibani\n© AP Photo / Spanish Defence Ministry via APEvakuacija iz Kabula\n© AP Photo / Spanish Defence Ministry via AP\nTri ruska vojno-transportna aviona Il-76 stigla su u Avganistan kako bi evakuisali građane i dopremili humanitarnu pomoć, saopštila je pres služba Ministarstva odbrane Rusije.\n„Tri vojno-transportna aviona Il-76 Ministarstva odbrane Rusije dopremili su humanitarnu pomoć na aerodrom Kabula i spremaju se za evakuaciju građana iz Avganistana. Avioni su dostavili 36 tona humanitarne pomoći“, navodi se u saopštenju.\nU svakom avionu se nalaze brigade vojnih lekara sa neophodnom opremom i lekovima, spremni da pruže pomoć evakuisanim ljudima. Za let je obezbeđena dovoljna količina vode, ćebadi i hrane.\nTreću evakuaciju sa teritorije Avganistana sa više od 380 građana Rusije, Kirgizije i avganistanskih studenata koji uče na ruskim fakultetima, organizovao je ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu po nalogu predsednika Rusije Vladimira Putina.\nAvioni su poleteli u Kabul sa aerodroma Čkalovski u Podmoskovlju.\nPodsetimo, početkom avgusta talibani (organizacija zabranjena u Rusiji) su pojačali ofanzivu protiv vladinih snaga u Avganistanu. Militanti su 15. avgusta ušli u glavni grad i preuzeli kontrolu nad predsedničkom palatom, a 16. avgusta su objavili da je rat u Avganistanu završen i da će državno uređenje biti određeno u bliskoj budućnosti. U noći 31. avgusta američka vojska napustila je aerodrom u Kabulu, čime je prekinuto skoro 20-godišnje američko vojno prisustvo u Avganistanu.\nTalibani su 6. septembra objavili da je i Pandžšir, poslednja od 34 avganistanske provincije, prešao pod njihovu kontrolu. Sledećeg dana objavljen je sastav privremene vlade Avganistana: na njenom čelu će biti Muhamed Hasan Ahund, koji je tokom prve vladavine talibana bio ministar spoljnih poslova i nalazi se pod sankcijama UN.\nTalibani žele saradnju sa svetskom zajednicom: Prioritet – Rusija\n18 Novembar 2021, 13:20


„Za Srbe na ovim prostorima nema slobode ako ne pojačaju svoju državnost“ – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/„Za Srbe na ovim prostorima nema slobode ako ne pojačaju svoju državnost“\n„Za Srbe na ovim prostorima nema slobode ako ne pojačaju svoju državnost“\nIgor Golubović Send an email 5. jula 2021\nSrpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da za Srbe na ovim prostorima nema slobode ako ne pojačaju svoju državnost, te da treba da ostanu u Republici Srpske gdje ima sve više posla.\nDodik je ponovio da Republika Srpska danas dobro stoji bez obzira što neki pokušavaju svojim igrama i ličnim nezadovoljstvima da pokažu da to nije tako.\n„Republika Srpska bilježi sve elemente razvoja, gotovo je udvostručila bruto domaći proizvod, ima rast domaćeg proizvoda, prošla je kroz pandemiju koja još nije završena, ne znamo šta nas čeka na jesen. Prošli smo sa štetom takvom kakva jeste, ljudi su otišli, umrli su moji prijatelji, Mićo Mićić… TO su strašni gubici i idividualni i za Srpsku, ali moramo da idemo dalje, da se razvijamo i širimo vjeru u Srpsku“, rekao je Dodik novinarima na Mrakovici.\nOn je dodao da žali što ljudi odlaze, ali da vidi kada ponekad ode da naši ljudi u inostranstvu žive u daleko težim uslovima.\n„Ali, kada već jednom odu i zbog sramote da se vrate, tamo žive život koji bi ovdje bio daleko bolji“, rekao je Dodik.\nOn je ukazao na zapadnu propagandu da ostarjela društva kao što su germanska, evropska, treba naseliti novom radom snagom koja će njihove stare živote obezbjeđivati tako da će raditi za njihove profite.\n„To je ono što su oni nama pripremili i uradili i mi moramo o tome da govorimo. Umjesto da ostanemo u Republici Srpskoj jer ovdje sve više ima posla, ovdje se bolje živi, sve više ima firmi, puteva koji se grade“, naglasio je Dodik.\nDodao je da Srpska ima milion i sto stanovnika, da je napravila više od 100 kilometara auto-puta, i u naredne tri, četiri ili pet godina završiće i onaj do Beograda.\n„To nije samo komunikacijska priča već integralna politička priča. Vjerujem duboko u budućnost i stabilnost Republike Srpske, ne smijemo dozvoliti da primat uzimaju oni koji sklanjaju zastave Republike Srpske kada im dolaze gosti. Moramo ostati i biti ponosni na naše postojanje“, naglasio je Dodik.\nGovoreći o obilježavanju 79 godina od Bitke na Kozari, Dodik je rekao da je stradanje Kozare epohalno, gdje je u jednom danu skupljeno 80.000 ljudi i odvedeno u logor Jasenovac odakle se nikad nisu vratili.\nDodik je naglasio da je stradanje srpskog naroda na Kozari samo jedna niska u nizu stradanja koja su kroz istoriju Srbe gotovo prepolovila.\nOn je naveo da je ovdje bilo sistematsko čišćenje srpskog naroda i da se to vidi, iako je komunizam sakrio, te napomenuo kako muslimanska i hrvatska naselja na ovom prostoru nisu dirana.\n„Dirana su srpska naselja, samo su ona bila spaljena, iz njih su ljudi odvođeni u logor, djeca su odvođena u dječiji logor, to nema nigdje u istoriji da je bilo logora za djecu osim ovdje, na ovim prostorima, za srpsku djecu“, rekao je Dodik novinarima na Mrakovici.\nPrema njegovim riječima, sve su to činjenice koje bole srpski narod i opominju, te je zato Republika Srpska srpski zavjet.\n„Uvjeren sam da ćemo jednog dana biti nezavisna država. Kao što je i uvjerenje da će ona nestati, da treba da bude ukinuta govori /potpredsjednik Republike Srpske Ramiz/ Salkić koji o tome priča bez imalo realnosti“, naveo je Dodik.\nOn je podsjetio da je Republika Srpska po definiciji koja je međunarodno klasifikovana već država, ima teritoriju, granice, narod koji tu državu hoće, demokratske izbore i vlast koju podržava taj narod.\nSve to je, kaže, dovoljno da se Republika Srpska klasifikuje kao država i da je pravde i da nema silnika sigurno bi to bilo tako.\n„Treba da čekamo istorijski trenutak, vrijeme, mislim da nema slobode i života sa Srbe na ovim prostorima ukoliko ne pojačamo našu državnost. Šta god danas pričali sa zapada u nastojanju da ponovo satru ideje slobode srpskog naroda, moramo da vjerujemo u suprotno, a to su naša sloboda i država“, zaključio je Dodik.\ndodik srbi u bih\nMercedesom sletio u Zvorničko jezero, pa izvršio samoubistvo\nPremašena kota vanredne odbrane od poplava u Gradiški


Nikolić sa Skotom: Stvorili ste mnoge nevolje - 17.01.2017, Sputnik Srbija\nNikolić sa Skotom: Stvorili ste mnoge nevolje\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić razgovarao je danas sa ambasadorom SAD Kajlom Skotom, kojem je rekao da razume da Amerika bezuslovno podržava nešto na čije... 17.01.2017, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, tomislav nikolić, kajl skot\n12:29 17.01.2017 (Osveženo: 14:59 17.01.2017)\n© Tanjug / Sava RadovanovićKajl Skot i Tomislav Nikolić\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić razgovarao je danas sa ambasadorom SAD Kajlom Skotom, kojem je rekao da razume da Amerika bezuslovno podržava nešto na čije stvaranje je direktno uticala, i da je zvanični Vašington sprovođenjem svoje volje stvorio mnoge nevolje, te da se nada da će sa novom administracijom takvo ponašanje da prestane.\nU saopštenju pres-službe se navodi da je predsednik Nikolić konstatovao da su dve zemlje na putu oporavka bilateralne saradnje i izrazio očekivanje da će sa novom administracijom odnosi dveju zemalja dobiti novi kontekst.\nSAD: Poštujemo pravo Kosova da upravlja svojim granicama\n16 Januar 2017, 11:29\n„Među građanima postoji sumnja da Srbija može da ima jednak tretman kao i neke druge zemlje, koje su imale, čini se, bolju percepciju u očima SAD“, naglasio je predsednik i dodao da je ponašanje Prištine u vezi sa vozom, koji je u subotu krenuo iz Beograda ka Kosovskoj Mitrovici, potpuno neprihvatljivo.\n„Za njih (Albance) je provokacija voz ukrašen srpskim obeležjima, i na taj voz su krenuli bombama i dugim cevima, bez odobrenja Kfora. Niko ne postavlja pitanje da li je provokacija to što po teritoriji Kosova idu sa obeležjima ’Velike Albanije‘ i javno promovišu tu besmislenu ideju“, rekao je predsednik Nikolić.\nDodao je da Srbija nikada neće priznati nezavisnost Kosova, bez obzira na pritisak velikih sila koje su se okupile oko promocije te nezavisnosti.\nAmbasador SAD Kajl Skot se saglasio sa predsednikom oko toga da dve strane ne mogu da ubede jedna drugu oko statusa Kosova.\nOn je podvukao da nije reč o transportu već o saglasnosti oko ulaska na Kosovo i kretanja po njemu.\nPredsednik je primetio da prištinske vlasti nisu dopustile da on Božić provede na Kosovu i Metohiji i podsetio svog sagovornika da nije urađeno ništa ni na implementaciji Zajednice srpskih opština, te dodao:\n„Ja ću uvek govoriti iskreno i otvoreno i štititi Ustav Republike Srbije. Razumem da vi bezuslovno podržavate nešto na čije ste stvaranje direktno uticali. Vi ste sprovođenjem svoje volje stvorili mnoge nevolje, i ja se nadam da će sa novom administracijom takvo ponašanje da prestane“.\nAmbasador SAD je naglasio da njegova zemlja podržava reforme u Srbiji i otvaranje poglavlja u okviru evropskih integracija.\n„Srbija je značajan faktor stabilnosti u regionu i odnosi sa susedima su imali svojih uspona i padova“, konstatovao je ambasador Skot i dodao da su napravljeni koraci napred u normalizaciji odnosa sa Kosovom i neki koraci unazad.\nOn je izrazio spremnost da Sjedinjene Američke Države grade jače odnose sa Srbijom.


Grčka na gubitku 52 milijardi eura od neplaćenog poreza - Klix.ba\nSvijet Grčka na gubitku 52 milijardi eura od neplaćenog poreza\nGrčka na gubitku 52 milijardi eura od neplaćenog poreza\n17.11.2011. u 21:57\nGrčka bi mogla da izgubi 52 milijarde eura na ime neplaćenog poreza i čini se da će prikupiti samo 1,3 milijarde od planiranih pet milijardi eura prihoda od privatizacije u ovoj godini, saopćila je u četvrtak Evropska unija (EU).\nTo su brojke koje su stručnjaci Evropske komisije proslijedili zvaničnoj Atini kako bi pomogli primjeni reformi u toj zemlji i preusmjeravanju nepotrošenih bespovratnih sredstava Evropske unije za realizaciju ključnih razvojnih projekata, prenosi AFP.\nU izvještaju šefa stručnjaka Komisije, Horsta Reichenbacha, navodi se da se u Grčkoj trenutno potražuje 60 milijardi eura na ime poreza i da je vjerovatno da će od toga "prije ili kasnije" biti naplaćeno tek osam milijardi eura. On je dodao da je primjećeno veliki zaostatak u obradi poreskih prijava od oko 165.000 tih prijava.\nGrčko ministarstvo finansija u srijedu iznijelo podatak da su prihodi od poreza u deset mjeseci zaključno s oktobrom pali za 4,1 posto u odnosu na isti period lani.\nEvropska komisija se nada da će pomoći Grčkoj u pregovorima sa Švicarskom o vraćanju "velikih iznosa" za koje se vjeruje da su grčki građani sakrili na račune u švicarskim bankama.\nReichenbach je u izvještaju naveo: "Istražuju se rješenja koja bi Grčkoj omogućila da na adekvatan način poveća poreske prihode, uzimajući u obzir velike iznose koje su na švicarske račune položili građani Grčke."


Narednih dana mogla bi da bude rešena sudbina "Jugoremedije"\nNarednih dana mogla bi da bude rešena sudbina „Jugoremedije“\nU narednih nekoliko dana mogla bi da bude rešena sudbina zrenjaninske Fabrike lekova „Jugoremedija“. Naime, nakon što je stečajni upravnik „Jugoremedije“ Radovan Savić oglasio prodaju fabrike putem neposredne nagodbe, stigle su tri ponude potencijalnih kupaca.\n– Nijedan od tri ponuđača nije iz struke, odnosno nije proizvođač lekova. Cena kod najpovoljnije ponude je niža od cene koja je ponuđena na poslednjoj prodaji, što znači da se neće namiriti svi poverioci. Namiriće se oni obezbeđeni, i u jednom delu neobezbeđeni, odnosno poreska uprava i radnici – kaže za portal zrenjaninski.com predsednik Odbora poverilaca „Jugoremedije“ Vladimir Pecikoza.\nNajpovoljnija ponuda, navodi Pecikoza, stigla je od investicionog fonda koji je otkupio potraživanja prema fabrici lekova od „Heta Real Estate“-a. A „Heta Real Estate“ je, svojevremeno, otkupio potraživanje od Hipo Alpe Adria banke, koja je bila najveći poverilac „Jugoremedije“.\nPročitajte još: YourJob: Mogućnost da dobijete do 5.200 evra za započinjenje biznisa\nO najpovoljnijoj ponudi članovi odbora izjasniće se u narednih nekoliko dana.\n– Predstavnik turske firme „Birgim A grupa“, koja je jedan od najvećih poverilaca, zatražio je nekoliko dana da se o ponudi konsultuje sa menadžmentom kompanije. Verujem da ćemo odluku imati u toku ove nedelje. Stečaj već predugo traje, pogoni stoje, već je problem servisiranje osnovnih usluga, plaćanje struje… Razgovarali smo o trenutnoj nezavidnoj situaciji, kao i o tome da je jako važno da fabrika konačno proradi. Zaista očekujem da ćemo ovog puta doneti odluku i prihvatiti ponudu – naglašava Pecikoza.\nU sedmom, neuspelom pokušaju prodaje, „Jugoremedija“ je ponuđena po ceni od 800 miliona dinara.\nTagoviekonomija Fabrika lekova Jugoremedija prodaja Vladimir Pecikoza\nGrad obezbedio 7000 sadnica za pošumljavanje seoskih sredina\nČetiri osobe povređene, materijalna šteta 130.000 dinara


Vesti online / Sport / Ostali sportovi / Svetski kup startuje u subotu u Zeldenu\nSvetski kup startuje u subotu u Zeldenu\nSvetski kup u alpskom skijanju, 43. po redu, startovaće ovog vikenda u austrijskom zimskom centru Zeldenu trkom žena u veleslalomu.\nU subotu je na programu veleslalom za žene, a u nedelju će biti održani slalom i veleslalom za muškarce. Ovo takmičenje koje se održava na Retenbah glečeru, na nadmorskoj visini većoj od 3.000 metara, prvo je u nizu pripremnih nametanja za Zimske olimpijske igre u Vankuveru od 12. do 28. februara.\nBranilac titule u generalnom plasmanu u konkurenciji skijaša je Norvežanin Aksel Lund Svindal, koji je veliki kristalni globus obezbedio u poslednjoj trci sezone ispred Austrijanca Benjamina Rajha, koji je u prvoj trci slaloma pao i izgubio šanse za pobedu. Svindal je branilac titule i u superveleslalomu.\nKod žena, trofej pobednice Svetskog kupa brani Amerikanka Lindzi Von, koja je prošle sezone trijumfovala sa 384 boda ispred Austrijanke Marije Riš. Von je u sezoni 2008/09 osvojila i male pehare u spustu i superveleslalomu.\nProšle godine u Zeldenu u veleslalomu je pobedio Švajcarac Danijel Albreht, ispred zemljaka Didijea Kušea i Amerikanca Teda Ligetija. U konkurenciji žena, prvo mesto na startu sezone prošle godine pripalo je Austrijanki Katrin Cetel, dok je druga bila Finkinja Tanja Putianinen, a treća Austrijanka Andrea Fišbaher.\nNa startu ovogodišnje sezone izostaće zbog povrede Italijan Peter Fil i Švajcarkinja Lara Gut, dok višestruki pobednik Svetskog kupa Herman Majer završio karijeru. Amerikanac Bode Miler nije prijavljen za trku u Zeldenu.


Gumena obuća i struja najveći izvoz Republike Srpske - Kreativna Srbija®\n07/11/2019 24/11/2019 Urednik\nRepublika Srpska je ove godine pokrila izvoz uvozom sa 76 odsto.\nIzvoz je iznosio 3,29 milijardi KM ili za 3,2 odsto manje nego u istom periodu prošle godine, dok je vrijednost ostvarenog uvoza bila 3,98 milijardi KM ili za 10,3 odsto manje, podaci su Republičkog zavoda za statistiku.\nU isto vrijeme najveća vrijednost uvoza od 741 miliona KM bila je iz Srbije, te 590 miliona KM iz Italije.\nPosmatrano po grupama proizvoda, za 10 mjeseci ove godine najveće učešće u izvozu ostvaruje električna energija sa 235 miliona KM, a najveće učešće u uvozu ostvaruju lijekovi sa ukupnom vrijednošću od 156 miliona KM.\nNajznačajnije i najveće tržište sa kojim Republika Srpska (RS) ostvaruje spoljnotrgovinsku razmjenu je tržište Evropske unije (EU), prema podacima Privredne komore RS.\nNaime, 74 odsto svojih proizvoda Srpska izvozi u zemlje EU, dok se sa tog tržišta uvozi oko 57 odsto proizvoda i usluga. Najveći promet od zemalja članica EU ima s Italijom, s kojom ima i stepen pokrivenosti uvoza izvozom od 86,7 odsto.\nNa prvom mjestu po izvozu iz Srpske se nalaze obuća sa đonovima od gume sa učešćem od 8,8 odsto u ukupnom izvozu u EU.\nNa drugom mjestu je vještački korund sa 8,5 odsto učešća, a na trećem mjestu su električna energija sa 4,8 odsto učešća. Ove tri grupe proizvoda čine 22 posto izvoza iz Srpske u EU.\nU ovogodišnjoj robnoj razmjeni s EU, RS je ostvarila deficit u vrijednosti od 19 miliona KM, dok je u istom periodu lani ostvarila pozitivan saldo razmjene od 76 miliona KM. Pokrivenost uvoza izvozom u razmjeni sa EU, u periodu januar-jun 2019. godine, iznosila je 98,5 posto, a u 2018. godini bila je 106,3 odsto.\nPročitaj i ovo Razvoj kreativnih industrija Makedonije\nZa RS su najznačajniji izvozni partneri, od zemalja članica EU, Italija, Hrvatska i Slovenija, dok iz Italije, Njemačke i Slovenije dolazi najveći dio proizoda koji se uveze na teritoriju Srpske (50 odsto).\nRTRS / Capital.ba\nTelekom i njegov značaj za investicije Srbije u BiH\nPrema podacima MMF-a ukupna vrednost stranih direktnih investicija u BiH na kraju 2015. godine iznosila je...\nJugosfera & Balkan Srbija Tehnologija\nMapiranje filmske industrije u BiH\nU organizaciji VizArt Filma iz Banjaluke, u saradnji sa Obala Art Centrom iz Sarajeva i uz...


Održana treća ovogodišnja akcija dobrovoljnog davanja krvi\n11. aprila 2019. Katarina PetrovićLeave a Comment on Održana treća ovogodišnja akcija dobrovoljnog davanja krvi\nU organizaciji Crvenog krsta Sokobanja i Zavoda za transfuziju krvi Niš, juče je održana treća ovogodišnja akcija dobrovoljnog davanja krvi u okviru koje je od 70 potencijalnih dobrovoljnih davaoca, krv dalo njih 68, samo su dvoje vraćeni iz zdravstvenih razloga.\n‒ Iskoristio bih priliku da se zahvalim svim humanim ljudima koji su došli i dali krv uključujući i punoletne učenike sokobanjske srednje škole . Ujedno se zahvaljujem i predstavnicima Crvenog krsta Sokobanja na divnoj saradnji jer bez njihovog truda ne bi uspešnost akcije bila na ovako visokom nivou – rekao je u izjavi za naš portal dr Dejan Obradović iz Zavoda za transfuziju krvi Niš.\nObradović je istakao da sa sokobanjskim Crvenim krstom ima izuzetnu saradnju i da im je to jedan od najuspešnijih terena. Inače, saradnja CK Sokobanja i Zavoda za transfuziju krvi Niš, započeta je krajem prošle godine.\nDom zdravlja dobio donaciju ambasade Poljske\n23. marta 2019. Katarina Petrović\nIzložba radova sa konkursa „Krv život značiˮ\n9. maja 2019. Katarina Petrović\nOd ponedeljka počinju završni ispiti za učenike osmog razreda\nOdržan dvanaesti Ekološki festival\nU nedelju besplatan ulaz u akva park\nDr.Bata Ilic na Izabrano novo rukovodstvo OO PUPS-a\nJedna mama ❤ na Isidor Krstić na RTV Pink\nAleks na Dodeljena prizanja najuespešnijima u akciji “Biramo najbolje”\nMarija na Novine u PU „Bucko”\nNebojsa Ilic na Konkurs za prijem filmova za „Vrmdža fest 2019”


Milovanovićeva ili Žerić novi glavni tužilac RS\n02. Jul 2022. 05:12\nGlavni tužilac Republike Srpske danas bi trebalo da bude imenovan na sjednici Visokog sudskog i tužilačkog savjeta (VSTS) BiH, potvrdili su u ovoj instituciji.\nKako saznaje "Glas Srpske" Podvijeće VSTS-a juče je odlučilo da dva kandidata za glavnog tužioca RS predloži VSTS-u na izbor i to sudiju Okružnog suda u Banjaluci Danielu Milovanović i zamjenika glavnog okružnog tužioca Banjaluka Seada Žerića.\nAmor Bukić, trenutni v. d. glavnog tužioca RS rekao je "Glasu Srpske" da bi, prema rasporedu šest rukovodećih pozicija u RS, na njegovo mjesto trebalo da bude imenovan Bošnjak ili pripadnik "ostalih" naroda.\nPrema podacima objavljenim na sajtu Okružnog suda Banjaluka Daniela Milovanović rođena je u Makedoniji 4. jula 1967. godine. Diplomirala je 1990. godine na Pravnom fakultetu u Skoplju, a pravosudni ispit položila 1995. godine u Beogradu. Sudijsku karijeru je počela kao pripravnik u Osnovnom sudu u Velesu u Makedoniji 1992. godine.\nSead Žerić obavlja funkciju zamjenika glavnog okružnog tužioca Banjaluka u Odjeljenju za opšti kriminal.\nPored Milovanovićeve i Žerića, kandidati za glavnog tužioca RS bili su glavni okružni tužilac u Banjaluci Vitomir Soldat, sudija Osnovnog suda u Tesliću Aladin Mujkanović, okružni tužioci u Banjaluci Gordana Radujko i Branko Bjelajac, sudija Osnovnog suda u Banjaluci Sunita Šukalo, zamjenik glavnog specijalnog tužioca RS Mahmut Švraka, tužilac u Republičkom tužilaštvu RS Nenad Vranješ.\nIzbor glavnog tužioca RS propao je početkom novembra 2010. godine jer nije bila odobrena sistematizacija radnih mjesta od strane Ministarstva pravde RS. Tada je od strane Podsavjeta VSTS-a za glavnog tužioca RS predložen tužilac u Republičkom tužilaštvu RS Nenad Vranješ.\nPosljednji konkurs raspisan je 13. januara, a zatvoren 2. februara 2011. godine. Trenutno tu funkciju obavlja v. d. glavnog tužioca RS Amor Bukić kome je mandat istekao u aprilu 2009. godine.\nDo promjene rukovodstva doći će uskoro i u Ustavnom sudu RS. Naime, dosadašnjeg predsjednika Suda Mirka Zovku trebalo bi da zamijeni neko iz reda srpskog naroda.\nNa današnjoj sjednici VSTS-a BiH trebalo bi da se izvrše imenovanja i na pozicije predsjednika Osnovnog suda u Mrkonjić Gradu i u Banjaluci, zamjenika glavnog tužioca Tužilaštva BiH i na pozicije šest sudija u sudovima RS i tri tužioca u tužilaštva RS.


Mali: U ponedeljak dolazi DFC, počinje realizacija sporazuma – Studio B\nMali: U ponedeljak dolazi DFC, počinje realizacija sporazuma Tanjug\nObjavljeno: 18.09.2020. 09:59 Izmenjeno: 19.09.2020. 13:24\nVisoka delegacija američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije (DFC) u ponedeljak stiže u Beograd, čime počinje i konkretna realizacija sporazuma koji je 4. septembra potpisan u Beloj kući, izjavio ministar finansija Siniša Mali.\nMali:Misija MMF od 5. do 16. oktobra u Beogradu\nMinistar finansija Siniša Mali najavio je da će misija MMF-a virtuelno boraviti u Srbiji od 5. do 16. oktobra kako bi se dogovorili oko budžeta za 2021. godinu, ali da im Srbija neće tražiti nova sredstva jer nema razloga za to.\n„Nova tranša od MMF-a nam ne treba, mi smo samoodrživi“, rekao je mali.\n„Raduje me što su pre tri nedelje rekli u izveštaju da su mere Srbije pravovremene, sveobuhvatne i da imaju ogroman efekat na ovčuvanje zaposlenost i privrednih aktivnosti“, zaključio je Ministar.


UREDBA O KARIJERNOM RAZVOJU POLICIJSKIH SLUŽBENIKA: Primena Uredbe počinje od 1. septembra 2017. godine. Efektivni radni staž nije jedini uslov za napredovanje, već je neophodno da kandidat ispuni i druge uslove u vezi sa odgovarajućim stepenom obrazovanja, uspešno završenom obukom za čin ili zvanje, odnosno položenim ispitom za nivo rukovođenja, godinama provedenim u prethodnom činu ili zvanju, i prosečnom trogodišnjom ocenom koja ne može biti niža od "ističe se - 4"\nKao što učitelji ocenjuju osnovce tako i šefovi, dva puta godišnje, daju ocene policajcima, od jedan do pet. Onaj ko dobije prosečnu trogodišnju ocenu manju od "ističe se – četiri" ne može da napreduje u službi.\nOvako, uprošćeno, izgleda jedna od procedura u novoj Uredbi o karijernom razvoju policijskih službenika ("Sl. glasnik RS", br. 11/2017 - dalje: Uredba). Ali ono što je problematično, smatraju mnogi policajci, jeste preveliko diskreciono pravo rukovodilaca koji ih ocenjuje i to što ocena nije javna.\nKontrolu će sprovoditi starešina onoga koji ocenu daje. Policajci koji ne budu zadovoljni, mogu se žaliti tročlanoj komisiji koju imenuje ministar policije. Takođe, najavljeno je da u policiji neće biti prevremenog i vanrednog unapređenja. To, kažu, ne postoji.\nU prethodnom periodu zaposleni je mogao da napreduje i sa ocenom dovoljan dva, kažu u MUP-u.\n"U odnosu na raniji model, koji je omogućavao da se na rukovodeća mesta dolazi preskakanjem lestvica, na osnovu preporuka i slično, prema novom sistemu efektivni radni staž nije jedini uslov za napredovanje u neposredno viši čin ili zvanje. Neophodno je da kandidat ispuni i druge uslove: odgovarajući stepen obrazovanja, uspešno završene obuke za čin ili zvanje, godine provedene u prethodnom činu ili zvanju…", naglašavaju u MUP-u.\nVlada Republike Srbije je još u februaru donela ovu Uredbu. Međutim, njena primena počinje tek od 1. septembra 2017. godine. To kod nekih izaziva sumnju da je preostali vremenski okvir "pogodan teren" za eventualno još malo napredovanja "preko veze". Pojedini policijski sindikati kao problem naglašavaju to što, niko osim zaposlenog i rukovodioca koji ga ocenjuje, ne može da vidi tu ocenu.\n"Suštinsko rešenje problema nije u ovoj Uredbi, naprotiv. Uredba nam donosi nove obrasce za ocenjivanje, sa novim elementima. Novina je i to da će se ocenjivanje obavljati dva puta godišnje. Ali njom nije eliminisan najveći nedostatak dosadašnjeg sistema – preveliko diskreciono pravo rukovodilaca", smatraju u Sindikatu srpske policije (SSP).\nOni kažu da je subjektivnost rukovodilaca naročito izražena prema neistomišljenicima i onima koji poznaju i traže ostvarivanje svojih prava.\nU SSP-u kao jedan od načina eliminisanja protežiranja pojedinaca vide javnost ocene, slobodu da sve kolege znaju ocene jedni drugima. Takođe, neke od segmenata iz kojih se ocena sastoji, kao na primer, međuljudski odnosi, po uzoru na rešenja u nekim zemljama zapadne Evrope, trebalo bi da ocenjuju sami zaposleni, to jest kolektiv.\n"Smatramo katastrofalno lošim rešenje iz ove Uredbe koje glasi: ’Ako je ocenjivač rukovodilac unutrašnje organizacione jedinice, ocenjivač je ujedno i kontrolor’ – dakle ’Kadija te tuži – kadija ti sudi’", zaključuju u SSP-u.\nU resornom Ministarstvu uveravaju da je suštinska promena u odnosu na prethodni model napredovanja u jasno i javno definisanim procedurama, jednakim za sve zaposlene.\nKada je reč o rezultatima rada, razlikuju se merila za ocenjivanje onih koji su na izvršilačkim radnim mestima i na onim na rukovodećim. Policajcima će se uzimati u obzir profesionalizam, inovativnost, korišćenje novih metoda rada i tehnologije i doprinos ostvarenju planiranih rezultata organizacione jedinice. Sa druge strane šefove će ocenjivati za razvoj i vođenje ljudi, inovativnost, korišćenje novih metoda rada i tehnologije i stepen ostvarenja planiranih rezultata organizacione jedinice.\n"Jedan od osnovnih zadataka reformi unutar MUP-a Srbije je uspostavljanje stabilnog sistema, zasnovanog na profesionalnoj selekciji, koji će omogućiti da najbolji budu izabrani na rukovodeća mesta i napreduju u službi", dodaju u MUP-u.\nMeđutim, Veljko Mijailović, predsednik Policijskog sindikata Srbije (PSS) smatra da su ove promene velike, ali i pri tom vrlo konfuzne i da javnost ne postoji.\nOn dodaje da nema nikoga sa strane, da li je to sindikat ili neko nezavisno telo, koje bi moglo da ima uvid i kritikuje tako dodeljene ocene.\nIskusni policajac u penziji Mile Novaković, nekadašnji načelnik u Upravi kriminalističke policije (UKP) kaže da je u njegovo vreme, godišnja ocena bila baš važna.\n"Gledali su tu ocenu i u vezi sa bodovima za dobijanje stana. Mi mlađi nismo razmišljali o tome ko će nam biti sledeći šef. Znali smo da će to biti najstariji i najiskusniji kolega među nama. Nekada smo svi bili na sličnom nivou školovanja i samo je profesionalizam bio bitan", kaže Novaković.\nOn smatra da starešina koji ocenjuje policajca iz raznih razloga može biti pristrastan.\n"Možda bi bilo dobro da se vrši konsultacija i sa policajcima iz grupe da i oni predlože ko je najbolji", navodi naš sagovornik.\nSvaki policajac bi na početku karijere trebalo da krene od pripravnika i postepeno, uz godine provedene u policiji i dobrim radom da zasluži bolju poziciju u službi. Novaković kaže da je u karijeri imao trasiran put od pripravnika, mlađeg inspektora, starijeg inspektora, šefa pa do načelnika.\n"To je trajalo 20 godina. A danas je, čini mi se, za napredovanje nešto drugo presudno", zaključuje Mile Novaković.\nIzvor: Vebsajt Politika, Aleksandar Bojović, 28.04.2017.


Divlja vulkan na ostrvu La Palma: Izbacuje potoke lave, evakuisano pet hiljada ljudi - CdM\nDivlja vulkan na ostrvu La Palma: Izbacuje potoke lave, evakuisano pet hiljada ljudi\nNa španskom ostrvu La Palma proradio je vulkan koji je iz nacionalnog parka “Kumbre Vijeha” na jugu ostrva izbacivao mlazeve lave, kao i dim i pepeo u vazduh. Do sada je evakuisano oko pet hiljada ljudi iz više sela na ovom kanarskom ostrvu, izjavili su danas lokalni zvaničnici.\nVlasti su počele evakuaciju nemoćnih lica i nekih domaćih životinja iz okolnih sela prije erupcije u nedjelju, u 15:15, navele su vlasti tog ostrva, prenosi Rojters.\nDva sata kasnije, kada su se rijeke lave spuštale niz padinu, opština je izdala obaveznu naredbu o evakuaciji za četiri sela, uključujući El Paso i Los LJanos de Aridane. Na ostrvo su upućeni vojnici, a žitelji su zamoljeni da koriste mobilne telefone minimalno.\n„Ni pod kojim okolnostima nemojte prilaziti toku lave“, upozorila je opština stanovništvo. Ako ima vulkanskog pepela, ostanite u svojim kućama, dodale su opštinske vlasti.\nLava je već „progutala“ 20 kuća u selu El Paso i djelove puteva, rekao je gradonačelnik, Serhio Rodrigez za radio TVE, prenio je Rojters.\nSada se širi na susjedno selo Los Ljanos de Aridane gdje je stotine kuća u opasnosti, rekao je on.\nPratimo putanju lave“, rekao je Rodrigez. Lokalne vlasti evakuisale su okopet hiljada ljudi iz četiri sela, uključujući El Paso i Los Ljanos de Aridane, a nova evakuacija ljudi vjerovatno neće biti potrebna, kazao je regionalni predsednik Kanarskih ostrva, Anhel Viktor Tores.\n„Lava se kreće prema obali i izazvaće materijalnu štetu“, dodao je on.\nDo sada nije zabilježen nijedan smrtni slučaj i vjerovatno ni neće biti žrtava, sve dok se niko ne bude ponašao ležerno, istakao je vulkanolog Nemesio Perez.\nLetovi na i sa Kanarskih ostrva nastavljeni su normano, saopštio je operator aerodroma Aena.\nŠpanski premijer, Pedro Sančez napisao je na svom Twitter nalogu da je odložio put u Njujork na sjednicu Generalne skupštine Ujedinjenih nacija i da je na putu za La Palmu.\nTagsaktivan vulkan bez preminulih evakuacija stanovništva La Palma Španija


Tabaković: Hvala Bošnjacima što nisu dozvolili da budu izmanipulirani\nPredsjednik Skupštine Općine Srebrenica Alija Tabaković kazao je Feni da mu je drago što je današnji dan prošao u najboljem redu, bez incidenata, i zahvalio je Bošnjacima koji nisu dozvolili da budu izmanipulirani.\n- Svim građanima čestitam Dan Općine. Nažalost, nismo proslavili Dan Općine kao što je to do sada bilo, zahvaljujući isključivo politikama koje žele da demonstriraju silu i moć. Drago mi je da niko od Bošnjaka nije prisustvovao paradi, ali isto tako želim zahvaliti predstavnicima Međunarodne zajednice što niko nije bio prisutan danas u Srebrenici, time su pokazali da ne prihvataju jednonacionalnu politiku - kazao je Tabaković.\nNaglašava da bi volio da je čuo kako predsjednik RS Milorad Dodik daje čvrsto obećanje da će u ovoj godini omogućiti Srebrenici da upravlja svojim prirodnim resursima kako Srebreničani ne bi napuštali svoj grad.\nAlija Tabaković Općina Srebrenica\nSrebrenica: Bošnjački odbornici neće prisustvovati svečanoj sjednici SO\nTabaković: Bošnjaci nisu glasali da se Dodiku dodijeli Zlatna plaketa\nBošnjaci neće prisustvovati dodjeli plakete Miloradu Dodiku u Srebrenici\nBrka odgovorio Čerkezu: Izložili ste moje saradnike, porodicu i mene neugodnoj situaciji


Ekološke organizacije: Disanje - luksuz ili potreba? - Ist Media\n03:04: PM ponedeljak 27 septembra, 2021\nPosted on 27. jula 2021. at 29. jula 2021. by Ist Media\nEkološki aktivisti iz Bora odlučili su da se sugrađanima obrate pitanjima: Čistite li svoje dvorište ili čekate da neko drugi to uradi? Raspremate li svoj stan ili ignorišete prljavštinu, nered i prašinu? Dišete li ili čekate da neko drugi to uradi za vas?\nOdgovor na ova pitanja se Boranima u prvi mah može učiniti lak i logičan, ali kada se pogleda slika na širem polju, osim retkih izuzetaka, primećuje se, ocenjuju, „ravnodušnost“ zbog rada kompanija koje uništavaju plodno tle i štete svemu što živi i diše.\nIndustrija donosi prihode lokalnom stanovništvu, podižu ekonomsku moć pojedinca i obezbeđuju radna mesta, što je neosporno, a kompanije posluju onoliko koliko im država omogućava.\nProblematičan deo jeste građanska ravnodušnost i teška istina da smo mi, građani, zapravo – država. Građani odlučuju o tome ko šta može i sme u njihovoj zemlji a zabluda je uverenje u suprotno – da treba da se ćuti i trpi, kažu u borskoj Asocijaciji za razvoj grada.\nZaključuju da, kad se kod građana javi ovakva ili slična misao, treba dići glas i pobuniti se protiv štetnih materija, dodje taj dan u mesecu kada se primi plata, i sve pada u zaborav.\nStudija koju je sprovela ova organizacija, pokazuje da gradjani Bora, u kojem više od polovine stanovništva na direktan način zavisi od aktivnosti lokalnog kombinata, nisu spremni da svoja radna mesta ugroze borbom za čistu životnu sredinu, pa je broj onih koji su spremni da se angažuju jako mali.\nJedan od Borana koji itekako diže glas jeste aktivista, profesor Slavoljub Kostić koji potvrdjuje tužnu činjenicu da, kada se uporedi borba za zdraviji vazduh sa poboljšanjem ekonomskog statusa, pitanje zagadjenja uvek gubi u odnosu na ekonomski status.\nPlatama se kupuje mir, a svest gradjana Bora o uticaju zagadjenja ostaje veoma niska, kaže Kostić.\nU skladu sa tim, profesor Kostić smatra da edukacija o zaštiti životne sredine treba da bude jedan od osnovnih ciljeva našeg društva.\nDobre promene uvek dolaze sporo, ali ono što sami možemo da učinimo, jeste da krenemo od sebe, kaže on.\nPodseća da je lokalna samouprava dužna je da sprovodi mere zaštite protiv zagadjivača okoline, pogotovo što je i država Srbija vlasnik dela kompanije Zijin.\nČak i da Srbija nema udela u Zijin-u, opet je odgovornost na njoj jer je dužna da sprovodi sopstvene zakone, od zakona o javnom zdravlju do zakona o zaštiti životne sredine, kaže Marko Vujić sa Fakulteta političkih nauka.\nOn smatra da je država najodgovornija i ne bi, kako kaže, upirao prstom u gradjane da su oni krivi.\nIpak, nije Bor jedini grad koji ima problem sa zagađenjem u Srbiji. Takvi su primeri i u drugim sredinama, ali vide se i svetli primeri kako se može delovati na lokalu, kako grupa ljudi može pomeriti stvari sa mrtve tačke i podsetiti vlast da deluje u službi gradjana.\nGrupa gradjana Smedereva okupljenih oko kampanje koja skreće pažnju na problem veoma zagadjenog vazduha, „Crveni bedževi“ shvatili su da je vreme da uzmu stvar u svoje ruke i osveste sugrađane, ali i vlast da je situacija sa čistim vazduhom u tom gradu veoma kritična.\nŽelezara Smederevo je jedan od najvećih zagadjivača u tom gradu, ali ne i jedini. Ideja Crvenih bedževa koji poručuju da je disanje potreba jeste da se stvari zakonskim regulativama dovedu u red.\nDa bi se to dogodilo, potrebno je da gradjani budu svesni da je vazhuh koji udišu opasan po život, kaže Nataša Rašković iz Crvenih bedževa.\nOna pojašnjava da nije bilo nimalo lako pokrenuti takvu priču, ali da su pregornim radom uspeli.\nU Smederevu je sve počelo od internet portala i društvenih mreža, ali situacija je postala ozbiljnija tek kada su gradjani izašli na ulice, kada je pokrenuta i na kraju potpisana peticija od strane pet hiljada ljudi i to sve kako bi Smederevo dobilo semafor zagadjenja – simpatičnu alatku koja stoji u gradu i javno obaveštava ljude kakav je trenutni kvalitet vazduha koji udišu.\nRašković kaže da im je osim sugradjana, pomoglo i više od 30 poznatih ličnosti koje nisu iz Smedereva, ali su ekološki osvešćeni.\nDobijali su gradjani obećanja od vlasti, mnogo papirologije je bilo potrebno za takav podvig, ali na kraju su donacijama sugradjana postavili semafor zagadjenja i štetnost vazduha učinili vidljivijom.\nU skladu sa Arhuskom konvencijom čiji je cilj da ojača ulogu gradjana i organizacija civilnog društva u pitanjima koja se tiču životne sredine, potrebno je izmeniti statut grada i omogućiti uspostavljanje „Zelene stolice” u Skupštini Grada Bora, smatraju ekološki aktivisti.\nStatut treba izmeniti u cilju jačanja kapaciteta izvršnih organa i organa gradske uprave za bavljenje poslovima zaštite vazduha.\nDa bi se došlo do toga, potrebno je da građani Bora iskažu nezadovoljstvo, zatraže ono što im s pravom pripada i ostave ravnodušnost po strani. Pogotovo onu ravnodušnost koja postoji kada uporedimo šta nam je bitnije: plata ili zdravlje, kažu u borskoj Asociji za razvoj grada.\nNaglašavaju da „niko ne kaže da te fabrike treba zatvoriti i da ljudi ostanu bez posla, već da „treba uložiti napor i vreme kako bi se primenile regulative koje sprečavaju narušavanje zdravlja žitelja Bora“.\nPodsećaju na reči stručnjaka iz oblasti sociologije i sindikalnog delovanja profesora dr Zorana Stojiljkovića sa Fakulteta političkih nauka, koji se pita „postoji li medju ljudima posramljenost zbog savijanja glave do te mere da nas nije briga ni za koga drugog do za nas same? Mislimo li uopšte šta ostavljamo budućim generacijama“?\nIstina je da mladi lakše podnose uticaj zagadjenja, organizam bolje podnosi štetne materije, te tako mladi i ne osete toliko štetnost trovanja zagađenim vazduhom i ostaju da rade u zagadjenim sredinama. Ali, sa starenjem sve dolazi na naplatu, pa Marko Vujić sa Fakulteta političkih nauka, postavlja pitanje nad kojim se treba zamisliti: koliko vredi novac, ako ćemo ga u drugoj fazi života potrošiti na lečenje?\nOvaj tekst nastao je u okviru projekta „Zagađena istina opasna po zdravlje“ koji Asocijacija za razvoj grada Bora realizuje u okviru inicijative „Građani imaju moć“ koju sprovodi CRTA.


PRIJEM ZA PORODICE POGINULIH RADNIKA KOMPANIJE “ALUMINA” – ASinfo Portal\nPRIJEM ZA PORODICE POGINULIH RADNIKA KOMPANIJE “ALUMINA”\nU kompaniji „Alumina“ danas je, povodom 6.oktobra – Dana Fabrike, organizovan prijem za porodice 36 poginulih radnika fabrike u proteklom odbrambeno-otadžinskom ratu u BiH. Porodicama poginulih radnika, prigodnim govorima, obratili su se u ime menadžmenta kompanije Stevo Savić, i predsjednik Sindikalne organizacije metalske industrije i rudarstva u „Alumini“ Radenko Smiljanić.\nPredstavnici poslovodstva i sindikata su istakli da je prijem za porodice poginulih radnika u ovoj fabrici tradicija i samo jedan od načina da se pokaže da ni oni, a ni njihove porodice, nisu zaboravljeni.\nSavić je poželio dobrodošlicu porodicama naglašavajući da rukovodstvo „Alumine“ nastoji da bude društveno odgovorno i da, kako je rekao, porodice poginulih radnika smatraju dijelom kompanije.\n„Trudili smo se i tražili načina da izađemo u susret našim porodicama, da im pomognemo kroz razne vidove od zapošljavanja do pružanja materijalne pomoći“, istakao je Savić i izrazio spremnost menadžmenta i za neke nove prakse s ciljem, kako je rekao, pridavanja veće pažnje prema porodicama poginulih radnika kako se ne bi osjećali zaboravljenim.\nSmiljanić je rekao da je prijem za porodice poginulih radnika u ovoj fabrici tradicija i samo jedan od načina da se pokaže da kolektiv nikada neće zaboraviti svoje poginule radnike i njihove porodice.\n-Jedan od načina da se odužimo našim bivšim radnicima koji su položili živote za Republiku Srpsku je upravo ovaj kojim dajemo svoj doprinos da fabrika radi i da se svake godine sve više širi i razvija. Uporedo sa novim proizvodima i novim tržištima, učvršćuju se temelji na kojima počiva fabrika, a time je i pored svih problema kroz koje prolazimo, budućnost svih koji na bilo koji način zavise od nje, sigurnija i stabilnija. Mislim da je to dobar način da damo smisao borbi i zaslugama naših bivših saboraca. Zato je vrlo bitno da se njihova imena nikad ne zaborave, kao ni članovi njihovih porodica, sa kojima, ako ništa drugo, bar možemo razmijeniti informacije, upoznati se sa njihovim svakodnevnim problemima i pomoći koliko možemo u njihovom rješavanju – poručio je Smiljanić.\nPorodice poginulih radnika sa predstavnicima Sindikata i rukovodstva kompanije, prislužili su svijeće i položili cvijeće na spomen-obilježje u krugu fabrike. Pomen našim poginulim radnicima služio je svešenik crkve Sveta velikomučenica Marina iz Čelopeka, a ovom događaju prisustvovali su i predstavnici Boračke organizacije i organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca, te nestalih civila grada Zvornika.\nU fabričkom restoranu organizovan je zajednički ručak.\nPorodicama poginulih radnika uručen je i skroman novčani poklon od po 200 KM.


SEEbiz.eu / RS / Vučić: Nisam siguran da ću rešenje za Kosovo ponuditi krajem aprila\nDatum objave: 16.04.2018. - 20:21:00\nZadnja izmjena: 16.04.2018. - 20:38:23\nVučić je posle sastanka sa premijerom nemačke savezne pokrajine Baden-Virtemberg Vinfridom Krečmanom rekao da rešenje za Kosovo "neće biti bezbolno za Srbe".\n"Sa kojim god predlogom da izadjemo, on će biti dočekan na nož, kako u okruženju, Evropu i svetu, tako i u Srbiji", rekao je Vučić.\nVučić je istakao da koje god rešenje ponudi, da ono prvo treba da "pobedi na referendumu u zemlji".\n"Nije meni cilj da nešto kažem da zadovoljim nekoga na zapadu, a da do rešenja ne dodjemo, već da zadovoljim gradjane Srbije i da do rešenja dodjemo", naglasio je predsednik.\nOn je ponovio da se protivi ideji "zamrznutog konflikta", jer ne želi da ostavlja probleme budućim generacijama.\n"Od toga što ćemo da čekamo bolja vremena, samo ćemo da dočekamo neka lošija i gora vremena", ocenio je predsednik i dodao da je rešenje treba tražiti dijalogom kako bi se došlo do kompromisnog rešenja.\n"Ne želim da gradjani budu poniženi rešenjem i ja ću se u skladu sa tim odanositi racionalno, pragamično, odgovorno i hrabrao", rekao je Vučić.\n"Voleo bih da mi neko objasni kakva je budućnost Srbije bez Nemačke", kazao je Vučić i naglasio da ne veruje da je dobro rešenje ne razgovarati s zemljama koje su priznale Kosovo.


RTS :: Žene češće dobijale otkaz, ali i više radile od kuće, epidemija pojačala i stereotipe\nŽivot u vreme pandemije Žene češće dobijale otkaz, ali i više radile od kuće, epidemija pojačala i stereotipe\nponedeljak, 26. okt 2020, 21:00 -> 22:18\nSkoro dva puta više zaposlenih žena izgubilo je posao tokom pandemije ili su otišle na prinudni odmor. Aleksandra Miletić, programski menadžer u "UN Women" kaže za RTS da su žene više radile od kuće. Žene u mnogo većem procentu prijavljuju da su provodile više vremena radeći neplaćeni posao, brinući o deci, radeći kućne poslove nego muškarci, istakla je Nevena Šolić, savetnica za pitanja reproduktivnog zdravlja i mladih.\nPandemija koronavirusa i preventivne mere koje su usledile više su pogodile žene nego muškarce na tržištu rada, pri čemu je sedam procenata zaposlenih žena izgubilo posao ili su otišle na prinudni odmor, u poređenju sa četiri procenta zaposlenih muškaraca.\nOvo su podaci iz najnovije analize koju su sproveli Populacioni fond Ujedinjenih nacija i "UN Women" u Srbiji o posledicama kovida 19 na ekonomsko osnaživanje žena i muškaraca.\nO rezultatima istraživanja za RTS su govorile Nevena Šović, savetnica za pitanja reproduktivnog zdravlja i mladih u Populacionom fondu Ujedinjenih nacija UNFPA, i Aleksandra Miletić, programski menadžer.\nAleksandra Miletić je rekla da su stereotipi, odnosno izazovi s kojima se suočavaju muškarci i žene u Srbiji, u vreme pandemije samo došli do izražaja.\nKada je tržište rada i zapošljavanje u pitanju, položaj žena je teži, njihovo uključivanje na tržište rada je izazovnije a u vreme pandemije problem je produbljen.\nIstraživanje je rađeno u drugoj polivini juna, nakon ukidanja vanrednog stanja i deo je regionalnog istraživanja obe agencije – Populacionog fonda i Agencije za rodnu ravnopravnost – sprovedeno je ne samo u Srbiji nego i u drugim zemljama Zapadnog Balkana i centralne Azije, o položaju muškaraca i žena.\nMiletićeva kaže da nismo izuzetak i dodaje da je, pored procenta koji se odnosi na gubitak posla, važno ukazati na činjenicu da su žene više radile od kuće, često su ih poslodavci slali da rade od kuće – 56 odsto u odnosu na muških 35 procenata.\nObjašnjava da su žene zaposlene uglavnom u tim "ženskim sektorima" – socijalna zaštita, administracija, javna uprava – to su poslovi gde se rad od kuće mogao lakše organizovati.\nŽene su zastupljenije u zdravstvenom sistemu, 75 odsto žena radi tamo i više su opterećene.\n"Povodom prinudnog otpusta, neodlaska na posao, možda su žene bile zaštićenije, baš zbog sektora u kojima rade, kada su bile na odsustvu, uglavnom su bile s punom platom ili delemično plaćene, a muškarci su radili u sektorima gde su najčešće ostajali bez izvora prihoda", rekla je Mičetićeva.\nPodela uloga u domaćinstvu\nŽene u mnogo većem procentu prijavljuju da su provodile više vremena nego muškarci radeći neplaćeni posao, brinući o deci, radeći kućne poslove, tako da su teret pandemije (neplaćeni rad i briga o članovima domaćinstva) snosile žene, što ne znači da muškarci nisu u tome učestvovali, rekla je Nevena Šović.\nPrema njenim rečima, razlika je ipak sve izraženija.\nMuškarci su prijavljivali da su više vremena nego pre epidemije provodili igrajući se s svojom decom ili brinući o starijim ili bolesnim članovima, kaže Šovićeva.\nInteresantno je da su i muškarci i žene podjednako proveli vremena podučavajući decu.\nIstraživanje je pokazalo da su muškarci ipak češće prijavljivali da su u kućnim poslovima imali pomoć nekog člana domaćinstva.\n"Delimično tu veliku rodnu razliku možemo da objasnimo činjenicom da je veći procenat žena odmah prešao na rad od kuće, ali uzimajući u obzir situaciju pre pandemije i činjenicu da su sva istraživanja u Srbiji rađena poslednjih godina pokazala mnogo veće učešće žena u neplaćenom radu, majka je majka, tako da je vrlo jasno da je epidemija pojačala postojeće razlike", ukazala je Šovićeva.\nPristup zdravstvnim uslugama\nIstraživanje je pokazalo da je četvrtina ispitanika imala teškoće u pristupu uslugama zdravstvene zaštite i to su mnogo češće prijavljivale žene.\n"Najveća razlika je bila u ruralnom područjima, preporuka je bila da se zbrinjavaju samo hitna stanja jer je tamo inače otežan pristup da dođete do zdravstvene usluge, žene su zavisnije od javnog prevoza, a u vreme vanrednog stanja javni prevoz je bio redukovan", kaže Šovićeva.\nMoramo da imamo u vidu da su žene uglavnom brinule o zdravlju svoje porodice i češće su prijavljivale razliku.\nMentalno stanje i stereotipi\nPrema podacima istraživanja, trećina žena i petina muškaraca je iskusilo uticaj pandemije na svoju psihu.\nGovoreći o mentalnom stanju nacije, Nevena Šović kaže da jedan razlike može da se objasni time da su žene češće negovatelji i i da su prvi pružaoci zdravstvene zaštite na prvoj liniji fronta, ali jedan deo razlike može da se objasni stereotipima u društvu – da muškarac mora biti jak i da ne bude podložan stresu.\nPrema rečima savetnice za pitanja reproduktivnog zdravlja i mladih, stres i neizvesnost bili su karakteristika pandemije.\nS druge strane, Maletićeva kaže da stereotipi ne mogu da se menjaju ako se radi samo sa ženama.\n"Žene su isključene iz mnogih procesa ili nisu dovoljno uključene, ako želimo njihovo učešće, zajednički rad je prioritet, to je dugotrajan proces. Sistem obrazovanja, osim porodice, jeste mesto gde moramo razgovaramo o tome koje su uloge žene, muškaraca, da li je isključivo mama ta koja sprema ručak i brine o deci", kaže ona.\nMiletićeva je zaključila da je potrebno i da svoj deci omogućimo da slovodno izaberu svoje buduće zanimanje.


grad - Ozonpress :: internet portal\nPredstavnici Eko pokreta „Kreni – promeni“ postavili su improvizovana pamučna „pluća grada“, u Ulici Đoke Popovića, koja će u narednom periodu pokazati nivo zagađenja vazduha u Čačku. Prvi rezultati biće vidljivi za mesec dana, s tim što će se...\nPred nama je spot za pesmu „Veverica“ za koju je tekst napisao Raško Jovičić (rano preminuli autor „Melanholije“), a spasio je od zaborava Slobodan Vukadinović Burduš, koji je u saradnji sa „STARIM GRADOM“ napisao muziku. Grupa „Stari...\nAktuelnom sazivu odbornika u Sakupštini grada Čačka upravo ističe četvorogodišnji mandat. Odbornici vladajuće koalicije zadovoljni su onim što je aktuelna lokalna vlast uradili u mandatu koji joj ističe, a opozicioni odbornici smatraju da Čačak vrlo dugo nije imao tako loše...\nGrad Čačak nedavno je počeo da deli pakete socijalno ugroženim kategorijama stanovništva. Podeljeno je 1.500 paketa hrane i sredstava za održavanje higijene. Kako kažu u opoziciji, to je najskromnija podrška koju je neki grad dodelio, navodeći primer Beograda koji je podelio...\nČlanovi Gradskog veća doneli su danas odluku da se ubuduće finansira i takozvani sekundarni sterilitet, odnosno pokušaj vanteleske oplodnje za drugo dete. Zainteresovani parovi će za te namene moći da dobiju 300.000 dinara, izjavio je gradonačelnik Čačka Milun Todorović, dodajući...\nPočetkom avgusta u izdanju PGP RTS-a pojavio se album prvenac „Nebo iznad starog grada“ poznatog čačanskog sastava „STARI GRAD“. Deset pesama čiji su autori Čačani, Aleksandar Milosavljević (sedam pesama), Dejan Ćurčić, Zoran Marjanović i Zoran Tutunović....


Beogradska berza: Nedjeljni komentar 27.02.2012 – 02.03.2012 – Bankar.me\nNovi korak naše zemlje u približavaju ka Evropskoj uniji doneo je lagani optimizam na tržištu koji nisu propratili i veći obimi trgovanja. Ukupan promet na Beogradskoj berzi iznosio je tek 2,2 miliona evra, dok je reperni pokazatelj tržišta, indeks Belex 15, dobio na vrednosti 2,9 procenata. Ova korpa najlikvidnijih akcija od početka godine nosi pozitivan prinos veći od deset procenata, a najveći deo ovog skoka ostvaren je tokom februara.\nAkcije – Najprometnija hartija protekle sedmice bila je Naftna industrija Srbije (NIIS) koja je zabeležila rast vrednosti od 3,4 odsto, nakon kolebljivog starta sedmice kada je ova akcija zabeležila veliku fluktuaciju u ceni. NIS je nedelju okončao na nivou od 740 dinara što je najviša cena ove hartije još od avgusta protekle godine. Ostale hartije iz realnog sektora nisu beležile značajnije promete. Solidnu realizaciju od 13,2 miliona dinara zabeležio je pirotski holding Tigar (TIGR) koji je gro prometa ostvario na nivou od 483 dinara. Beogradski Aerodrom „Nikola Tesla“ (AERO) nastavio je osciliranje oko kote od 500 dinara, ali je realizacija na nedeljnom nivou bila tek 9,6 miliona dinara. Najveći domaći građevinar Energoprojekt (ENHL) porastao je preko deset procenata na 512 dinara dok je ukupna realizacija bila tek 8,4 miliona dinara. Ova kompanija je tokom nedelje saopštila da je njeno zavisno preduzeće Niskogradnja ugovorilo posao u Ugandi vredan 5,6 miliona evra. Bečejski Sojaprotein (SJPT) je blago porastao na nivo od 550 dinara, a ova kompanija je najavila da će u ponedeljak obelodaniti finansijske izveštaje za proteklu poslovnu godinu. Prezentaciju ostvarenih rezultata iz 2011. godine istoga dana sprovešće i vranjski proizvođač šporeta i grejnih tela Alfa plam (ALFA) koji je zabeležio promet od 5,8 miliona dinara po nepromenjenoj ceni od 7.200 dinara po akciji.\nOd bankarskih hartija prednjačila je niška AIK banka (AIKB) koja je zabeležila realizaciju od 31,4 miliona dinara uz rast vrednosti od 7,76 odsto na nedeljnom nivou. AIK je potkraj nedelje stigao nadomak nivoa od 2.000 dinara gde se ova hartija poslednji put nalazila sredinom oktobra prošle godine. Beogradska Agrobanka (AGBN) je završila sedmicu na nivou od 1.878 dinara uz neveliki promet i prilično velike fluktuacije u ceni što je postala glavna karakteristika ove hartije otkada je u ovoj banci uvedena prinudna uprava od strane NBS-a. Akcijama Komercijalne banke (KMBN) trgovalo se uglavnom oko nivoa od 1.800 dinara uz neveliki promet, nakon što je nedelju dana ranije ova hartija malo živnula posle objave dobrih poslovnih rezultata za 2011. godinu.\nObveznice stare devizne štednje – Obveznice stare devizne štednje su zabeležile relativno skroman promet od 0,4 miliona evra, nakon prethodne sedmice u kojoj su ovi papiri u velikoj meri parirali akcijama. Najprometnije serije bile su A2014 i A2015 koje su najveći deo realizacije ostvarile uz godišnje prinose od 5,9 procenata.\nTrezorski zapisi – Protekle sedmice održane su dve aukcije državnih dužničkih hartija na kojima je zabeležena solidna tražnja s obzirom na velika kolebanja kursa dinara u proteklom periodu. Šestomesečni trezorski zapisi nominalne vrednosti šest milijardi dinara realizovani su sa uspešnošću od 70,6 odsto uz prinos od 10,5 procenata. Nešto slabija tražnja bila je za trogodišnjim notama koje su ponuđene u obimu od 20 milijardi dinara. Prinosna stopa bila je 14,7 odsto dok je prodato 44,5 odsto emisije.\nPrevious Banjalučka berza: Nedjeljni komentar 27.02.2012 – 02.03.2012\nSljedeći Prevoznici u Srpskoj bojkotuju pumpe\nCijene nafte potonule su danas nakon snažnog oporavka u četvrtak, a i azijske berze su …


Pionir privatnog biznisa - InfoVranjske\nPionir privatnog biznisa\nRadoslav Veselinović najavljuje investicije u opremu vranjske kompanije u iznosu od dva miliona evra do kraja juna tekuće godine\n– Poznati su mi problemi „Zavarivača“, ali napominjem da imamo iskustvo sa problematičnim firmama koje smo već kupili i učinili ih uspešnim. „Galeb grupa“ je organizovana kompanija, sa dobrim menadžmentom i najsavremenijim informacionim sistemom. Sve ćemo to primeniti i u „Zavarivaču, ali ćemo najpre investirati dva miliona evra u novu opremu do polovine ove godine, odmah nakon plaćanja ugovorene cene za ovu firmu, sve u funkciji povećanja izvoza i konkurentnosti na stranom tržištu – nagoveštava Radoslav VESELINOVIĆ, vlasnik kompanije „Galeb grupa“ iz Šapca, predvodnika konzorcijuma koji je kupio 40,2 odsto akcija „Zavarivača“ iz Vranja i sa svojih 11,3 odsto kupljenih akcija ovog preduzeća postao njegov većinski vlasnik.\nKrajem decembra prošle godine, šabačka „Galeb grupa“ na čelu formiranog konzorcijuma kupila je državni paket akcija vranjskog „Zavarivača“ – 30,2 odsto od Akcijskog fonda Republike Srbije i deset odsto od Fonda PIO, po ceni od 25,2 evra po akciji, što ukupno iznosi 782.863 evra, odnosno, oko 75 miliona dinara. Uz navedenu cenu prihvaćene su i minimalne obaveze socijalnog programa, pa je sa već kupljenih 11,3 odsto akcija konzorcijum u čijem su sastavu, osim „Galeb grupe“ , beogradski „Galeb FSU“, „Zimpa“ iz Uba, „BJN fajnenšel“ iz Beograda i 16 građana, postao većinski vlasnik „Zavarivača“ iz Vranja. Tu činjenicu najpre konstatuje Djorđe JELIĆ, referent Marketinga „Galeb grupe“ u Šapcu.\n– Tačno je da smo sada većinski vlasnici vranjskog „Zavarivača“ u konzorcijumu koji je kupio ovo preduzeće. Baš zato treba napomenuti da se sadašnja „Galeb grupa“ razvila iz jedne skromne zanatske radnje za popravku električnih aparata, davne 1971. godine. Tu radnju je otvorio Radoslav Veselinović, vlasnik „Galeb grupe“ koji je tada imao 18 godina, ali i viziju da je privatno preduzetništvo budućnost ove zemlje. Stoga s pravom potenciramo da je gospodin Veselinović pionir privatnog biznisa u nekadašnjoj Jugoslaviji, jer je već 1977. godine otvorio servis za remont električnih uređaja, a 1989. godine, prvo privatno preduzeće u SFRJ, koristeći se legalnim mogućnostima koje je pružao novi zakon u vreme kada je Ante Marković bio savezni premijer – navodi Djorđe Jelić.\nA Radoslav Veselinović, vlasnik „Galeb grupe“, ne negirajući sopstvenu istoriju prvog privatnika na prostorima nekadašnje i sadašnje države, više je preokupiran aktuelnim trenutkom svoje kompanije i vranjskog „Zavarivača“.\n– Posebno želim da naglasim da u oblasti zavarivanja imam 25 godina iskustva, kao zastupnik „Esaba“ iz Švedske, a u sastavu naše kompanije su i fabrika metalne ambalaže i proizvodnja metalnih konstrukcija. Zato je važno što smo kupili vranjski „Zavarivač“ koji takođe ima višedecenijsko iskustvo u oblasti zavarivanja – konstatuje Veselinović.\nBranimir IVETIĆ iz Marketinga „Galeb grupe“, pruža dodatne informacije o razvojnom putu ove kompanije i njenog vlasnika Radoslava Veselinovića.\n– „Galeb grupa“ kao brend postoji već 32 godine, od 1977, kada je gospodin Veselinović počeo da zastupa slovenačkog servisera električnih aparata pod imenom „Galeb“, odatle i potiče ime naše kompanije. A danas on nastoji da uzdigne posrnuli metalski kompleks, dakle, i na tom planu je Radoslav Veselinović pionir – zaključuje Ivetić.\nVlasnik „Galeb grupe“, međutim, radije govori o sadašnjem trenutku svoje kompanije.\n– Od rada i poslovanja naše kompanije živi oko 1.000 ljudi, najveći broj u Srbiji, te nešto malo i u Bosni i Hercegovini, tj. Republici Srpskoj. U 2008. godini smo ostvarili promet od blizu 40 miliona evra, a osim rasta prometa, izvoz od 5,4 miliona evra u prošloj godini je dva puta veći u odnosu na 2007. godinu – ističe Veselinović.\nA Branimir Ivetić sa ponosom ukazuje da je i „Galeb grupa“, poput svog vlasnika, pionir u mnogim oblastima.\n– „Galeb grupa“ je jedan od pionira u primeni GPS sistema na teritoriji Srbije i uopšte u fiskalizaciji. Osim u Šapcu, gde smo nastavili život i poslovanje ranije „Metaloplastike“, imamo svoje fabrike i u Novom Sadu, Subotici, Ubu, Zemunu, Beogradu, Cerovcu i u Štutgartu u Nemačkoj. Zato ne treba da čudi da je Radoslav Veselinović za više od 30 godina rada dobitnik brojnih priznanja, a najdraža su mu ona iz privrednih komora Valjeva, Srbije i Jugoslavije – kaže Ivetić.\nNa kraju, ostaje nada da će i vranjski „Zavarivač“, uprkos nasleđenim problemima iz nekih drugih, netržišnih vremena, naći svoje mesto u porodici kakva je kompanija „Galeb grup“ i dalji rad i poslovanje uskladiti sa dokazanim vizijama Radoslava Veselinovića, vlasnika najkrupnije i najuspešnije šabačke privatne kompanije.\nRadoslav Veselinović, vlasnik „Galeb grupe“, rođen je 1953. godine. Po struci je elktroničar i živi i radi u Šapcu. Oženjen je i otac četvoro dece. Stariji sin, u bordu direktora „Galeb grupe“ zadužen za prodaju, i starija ćerka, generalni direktor ove kompanije, završili su američke fakultete u Italiji. Mlađa ćerka studira u Bolonji, dok najmlađi sin ima 10 godina.\nDjorđe Jelić iz marketinga „Galeb grupe“ nabraja sve funkcije od društvenog značaja na kojima se nalazio Radoslav Veselinović.\n– Od 1986. do 1990. godine Radoslav Veselinović je bio predsednik Udruženja privrednika Mačvanskog okruga, od 1987. do 1991. član Upravnog odbora Privredne komore Jugoslavije ispred privatnih preduzetnika, od 1993. do 2000. poslanik u Saveznoj skupštini, od 1991. do 2004. član UO PKS, od 2003. predsednik Asocijacije balkanskih komora, i od 2005. godine član Poslovnog saveta PKS – navodi Jelić.\n– Ma na kom se mestu nalazio, ili ma koju društvenu funkciju obavljao, uvek sam radio i radiću u interesu privatnog biznisa – kategoričan je Veselinović.\nDELATNOSTI „GALEB GRUPE“\n„Galeb grupa“ iz Šapca proizvodi ili servisira više delatnosti, telekomunikacije, elektroniku, fiskalne uređaje, termalni papir, metalnu i plastičnu ambalažu, alate i opremu, signalne uređaje, sisteme tehničke zaštite, kao i građevinske mašine.