RTS :: Pokuševski deo najveće sramote u istoriji NBA lige\nKošarka Pokuševski deo najveće sramote u istoriji NBA lige\npetak, 03. dec 2021, 06:09 -> 11:45\nUtakmica Memfis grizlisa i Oklahoma Siti tandera, odigrana u noći između četvrtka i petka, ostaće upisana za sva vremena, pošto je domaćin ostvario najubedljiviju pobedu u istoriji NBA. Memfis je na svom parketu ponizio rivala pobedom 152:79, čime je postavio novi rekord u najjačoj ligi sveta.\nFranšiza iz Tenesija oborila je rekord Klivlenda iz 1991. godine, kada su Kavsi sa 68 razlike savladali Majami hit, ujedno postavši i prvi tim koji je nekog pobedio sa 70+ poena.\nUtakmica u "Fedeks forumu" izazvala je veliku pažnju po završetku. Mnogi aktuelni, ali i bivši igrači i stručnjaci reagovali su na neverovatne scene iz Memfisa.\n"Grizliji" su bili favoriti pre početka, krenuli su furiozno i prvu četvrtinu dobili rezultatom 31:16. Međutim, niko tada nije očekivao da će potpuno osramotiti rivala.\nEkipa koju vodi Tejlor Dženkins nije se zaustavljala, "gazila" je iz napada u napad, dok igrači Marka Dejnja nisu znali šta ih je snašlo. Već na poluvremenu bilo je +36 i katastrofa je bila na pomolu.\nČudno zvuči, ali je razlika mogla da bude i veća jer je nekoliko minuta pre kraja rezultat iznosio 148:70 (+78), ali je Oklahoma uspela da pogodi nekoliko šuteva u završnici.\nU redovima Memfisa čak devetorica igrača završila su sa dvocifrenim učinkom. Najbolji je bio Džekson koji je upisao 27 poena, Melton je dodao 19, dok je Aldama zabeležio dabl-dabl (18 poena i 10 skokova).\nNa drugoj strani, kod Oklahome, koja će pokušati što pre da zaboravi ovaj košmar, Dort je bio najefikasniji sa 15 poena, tri više od Džeroma i Mena.\nSrpski internacionalac Aleksej Pokuševski takođe je bio deo najveće sramote u istoriji NBA lige. Na parketu je proveo 19 minuta i za to vreme postigao četiri poena (2/7 iz igre, 0/2 za tri), četiri skoka i po jednu asistenciju i blokadu.\nZanimljivo je da je ovo Pokuševskom četvrti duel od poslednjih osam koji je završio sa četiri poena – kao da se pretplatio na takav učinak.\nMemfis je vezao treći trijumf i sada je peti na Zapadu sa skorom 12-10, dok je Tander 13. sa šest pobeda i 13 neuspeha.\nU ostalim utakmicama Finiks je nastavio neverovatnu seriju i pobedio Detroit 114:103, Toronto je iznenadio aktuelnog šampiona Milvoki (97:93), Čikago je bio bolji od Niksa u Njujorku sa 119:115, a San Antonio od Trejlblejzersa u Portlandu – 114:83.


Obilaznicom se rasterećuje saobraćaj. Upravljanje semaforima iz jednog centra! -\nObilaznicom se rasterećuje saobraćaj. Upravljanje semaforima iz jednog centra!\n-I pored svih pokušaja nadležnih, u Kragujevcu je i dalje prisutno svakodnevno saobraćajno zagušenje, čemu doprinosi uvećan broj automobila za 100 procenata poslednjih godina. U preduzeću Putevi kažu da su u toku pregovori i planovi da se u gradu uvede adaptivno upravljanje iz jednog centra svim semaforima na svim raskrsnicama, koje bi doprinelo smanjenju saobraćajnih gužvi. javlja RTK\nU iščekivanju početka radova na Severnoj obilaznici, koji su nagovešteni za kraj ove i početak naredne godine, kako se procenjuje, grad Kragujevac i Šumadija dobijaju potpuno novi, ne samo urbani, već i ekonomski zamah. Direktan benfit od obilaznice duge 22 kilometra, imaće nekoliko opština.\nSama sela od Cvetojevca do Goločela dobiće atribute prigrada, a izgradnjom obilaznice očekivanja su da se konačno rastereti saobraćajna gužva u gradu.\nIzgradnjom 10 novih ulica, od kojih su neke bulevarskog tipa, rešiće se dugogodišnji problemi. Na novim putevima planira se i moderna svetlosna signalizacija.\nKragujevac ima duplo veći broj vozila na ulicama. Samim tim veći je i protok saobraćaja, veća nervoza, veće gužve.\nJedino što je u toj situaciji dobro, a koristiće za planirano uvođenje adaptivnog upravljanja semaforima je što grad za sada ima mali broj semaforskih raskrsnica, samo 36.\n-Međutim, najveći i dugogodišnji problem je tranzit teretnih vozila kroz sam centar. Rekonstrukcija Bulevara kraljice Marije je zbog korone izostala, ali potez od Aerodroma do Zvezde trebalo bi da se rasteretiti digitalnim putem. Zbog ubrzanog razvoja grada, prigrada, ulica, industrijskih zona rešavanje problema saobraćajnih gužvi iz dana u dan je sve neophodnije. Jedan od mogućih i korisnih načina je upravljanje semaforima iz jednog centra, jer se na taj način za 50 odsto smanjuje vreme čekanja i smanjuju gužve na raskrsnicama- kaže se u prilogu RTK.


Odluka o postupanju sa novcem za koji postoji sumnja da je falsifikovan\nVi ste ovde: Overa / PROPISI / FINANSIJSKI / Odluka o postupanju sa novcem za koji postoji sumnja da je falsifikova...\nSl.glasnik RS br. 62/2013\n1. Ovom odlukom uređuje se način postupanja Narodne banke Srbije, banaka, rezidenta – privrednog subjekta koji menjačke poslove obavlja na osnovu posebnog zakona kojim se uređuje njegova delatnost (u daljem tekstu: privredni subjekt) i ovlašćenih menjača s novcem za koji postoji sumnja da je falsifikovan.\n2. Pojedini pojmovi u ovoj odluci imaju sledeće značenje:\n1) novac je gotov novac i efektivni strani novac koji je centralna banka pustila u opticaj, ili je povučen iz opticaja ali ga je moguće zameniti za opticajni novac;\n2) gotov novac su novčanice i kovani novac koji su pušteni u opticaj odlukom Narodne banke Srbije, ili su povučeni iz opticaja ali se mogu zameniti za opticajne novčanice ili kovani novac;\n3) efektivni strani novac su strane novčanice i strani kovani novac koje je strana centralna banka pustila u opticaj, ili su povučeni iz opticaja ali se mogu zameniti za opticajne novčanice ili kovani novac;\n4) novac za koji postoji sumnja da je falsifikovan je novac za koji banke, privredni subjekt i ovlašćeni menjači imaju sumnju da se po svim ili pojedinim elementima zaštite razlikuje od novca koji je centralna banka pustila u opticaj;\n5) elementi zaštite novca su svojstva novca (zaštićeni papir, vodeni žig, mikrotekst, duboka štampa, sigurnosna nit, optički varijabilna boja, sastav metala, dimenzije, težina itd.) čiji je cilj da onemoguće neovlašćenu izradu novca;\n6) ekspertiza je postupak kojim se utvrđuje da li novac koji se ispituje ima sve zaštitne elemente novca koji je centralna banka pustila u opticaj, odnosno da li su ti elementi originalni, to jest autentični;\n7) indikativ je slovno-numerička oznaka kojom se identifikuje određena vrsta falsifikata sličnih karakteristika u okviru jedne valute i apoena;\n8) tip falsifikata je slovno-numerička oznaka kojom se identifikuje određena podvrsta falsifikata sličnih karakteristika, a u okviru jednog indikativa;\n9) podnosilac novca je fizičko lice kod koga se konstatuje prisustvo novca za koji postoji sumnja da je falsifikovan;\n10) falsifikovani novac je novac za koji je, nakon vršenja ekspertize, izveštajem o izvršenoj ekspertizi novca utvrđeno da se po svim ili pojedinim elementima zaštite razlikuje od novca koji je centralna banka pustila u opticaj;\n11) reprodukcija novca je reprodukcija gotovog novca uređena propisom Narodne banke Srbije kojim se uređuju uslovi pod kojima se mogu reprodukovati novčanice i kovani novac, odnosno reprodukcija efektivnog stranog novca uređena propisom matične zemlje – izdavaoca novca.\n3. Banke, privredni subjekt i ovlašćeni menjači dužni su da proveravaju autentičnost novca, i to prilikom njegovog prijema od klijenata, pri obradi novca i pre isplate klijentima, kao i da novac za koji imaju sumnju da je falsifikovan dostave Narodnoj banci Srbije radi ekspertize. Novac izrađen na podlozi koja se očigledno, na prvi pogled, razlikuje od podloge na kojoj je izrađen originalni novac, kao i novac koji glasi na nepostojeći apoen ili valutu, odnosno novac kod koga se glavni motiv ili osnovna boja bitno razlikuju od glavnog motiva i osnovne boje originalnog novca – ne dostavlja se Narodnoj banci Srbije radi ekspertize.\n4. Ako je podnosilac novca za koji postoji sumnja da je falsifikovan prisutan u momentu konstatovanja ove sumnje – banka, privredni subjekt i ovlašćeni menjač o ovoj sumnji odmah obaveštavaju tog podnosioca i Ministarstvo unutrašnjih poslova (u daljem tekstu: MUP). Ovom podnosiocu se novac za koji postoji sumnja da je falsifikovan privremeno oduzima, uz istovremeno izdavanje potvrde o privremeno oduzetom novcu (Prilog 1), i upućuje molba da sačeka dolazak predstavnika MUP-a.\nKada je podnosilac novca lice koje poseduje diplomatski pasoš – banka, privredni subjekt i ovlašćeni menjač postupiće na način iz stava 1. ove tačke, s tim što se neće obaveštavati MUP.\n5. Novac za koji postoji sumnja da je falsifikovan banke dostavljaju Narodnoj banci Srbije – Sektoru za poslove s gotovinom (u daljem tekstu: Sektor), preko filijala Narodne banke Srbije, uz istovremeno dostavljanje popunjenog zahteva za ekspertizu novca radi utvrđivanja njegove autentičnosti (Prilog 2). Pre dostavljanja popunjenog zahteva i dostavljanja novca, banke ovaj zahtev dostavljaju Sektoru i u elektronskoj formi, u skladu sa uputstvom kojim se uređuju izrada i elektronsko dostavljanje podataka Narodnoj banci Srbije.\n6. Privredni subjekt i ovlašćeni menjači novac za koji postoji sumnja da je falsifikovan dostavljaju posredstvom banaka.\n7. Posle izvršene ekspertize, Sektor dostavlja banci izveštaj o izvršenoj ekspertizi novca dostavljenog pod sumnjom da je falsifikovan (Prilozi 3 i 4), u kome se konstatuje da li je reč o falsifikatu (Prilog 3), o autentičnom – originalnom novcu (Prilog 4) ili o reprodukciji novca (Prilog 5). Ako se konstatuje da je reč o falsifikatu – određuju se kvalitet izrade falsifikata, indikativ i tip falsifikata (ako postoji).\nFalsifikati novca rangiraju se po uspešnosti izrade, odnosno po stepenu sličnosti u odnosu na originalni novac – na sledeći način:\n– falsifikat loše izrade (1),\n– falsifikat osrednje izrade (2),\n– falsifikat dobre izrade (3),\n– falsifikat veoma dobre izrade (4),\n– opasan falsifikat (5).\nAko se konstatuje da je reč o originalnom novcu – Sektor dostavlja banci odgovarajuću vrednost tog novca u istoj valuti ili za taj iznos odobrava račun banke. Banka obezbeđuje da se novac bez odlaganja vrati podnosiocu ili obezbeđuje da se podnosiocu odobri račun.\n8. Falsifikovani novac Narodna banka Srbije zadržava bez naknade, a reprodukcije novca vraćaju se banci.\n9. Narodna banka Srbije može stranim bankama i organima koji se bave borbom protiv falsifikovanja novca, na njihov zahtev, predati falsifikovani novac.\n10. Narodna banka Srbije može pravnim licima i preduzetnicima koji se bave proizvodnjom, servisiranjem ili prodajom mašina za obradu novca ili aparata za prepoznavanje falsifikata, kao i pravnim licima koja vrše nabavku ovih mašina i aparata, na njihov zahtev, privremeno staviti na raspolaganje falsifikovani novac, radi testiranja tih mašina, odnosno aparata.\n11. U borbi protiv falsifikovanja novca Narodna banka Srbije, banke, privredni subjekt i ovlašćeni menjači sarađuju međusobno, kao i s nadležnim domaćim i stranim organima.\n12. Narodna banka Srbije obaveštava MUP, banke, privredni subjekt i ovlašćene menjače o pojavi novih tipova falsifikata novca, i to falsifikata veoma dobre izrade (oznaka 4) i opasnih falsifikata (oznaka 5).\n13. Narodna banka Srbije organizuje obuku za zaposlene u bankama, privrednom subjektu, ovlašćenim menjačima i MUP-u – radi njihovog upoznavanja sa elementima zaštite novca i efikasnijeg prepoznavanja novca za koji postoji sumnja da je falsifikovan.\n14. Prilozi iz ove odluke odštampani su uz tu odluku i njen su sastavni deo.\n15. Danom stupanja na snagu ove odluke prestaje da važi Odluka o postupanju s novcem za koji postoji sumnja da je falsifikovan („Službeni glasnik RS“, broj 18/11).\n16. Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“.\n(poslovno ime i sedište banke\nili ovlašćenog menjača)\nO PRIVREMENO ODUZETOM NOVCU\nOvim se potvrđuje da je od (ime i prezime, JMBG ili broj pasoša i državljanstvo, adresa i kontakt-telefon)\nprivremeno oduzet novac za koji postoji sumnja da je falsifikovan, i to:\nValuta Apoen Serijski broj Br. kom.\nValuta Apoen Godina kovanja Br. kom.\nOduzeti novac biće dostavljen Narodnoj banci Srbije na ekspertizu, radi utvrđivanja autentičnosti. O rezultatu ekspertize obavestićemo vas nakon što dobijemo izveštaj o ekspertizi.\nMesto i datum: _____________________________\n(privremenog oduzimanja novca)\nPotvrdu primio: M. P. Potvrdu izdao:\nPoslovno ime i sedište banke:\nDelovodni broj: _____________\nMesto i datum: _____________\nZA EKSPERTIZU NOVCA RADI UTVRĐIVANJA NJEGOVE AUTENTIČNOSTI\nDatum i mesto otkrivanja novca za koji postoji sumnja da je falsifikovan: Datum:\nDetalji o okolnostima otkrivanja novca za koji postoji sumnja da je falsifikovan: Novac otkriven u banci prilikom prijema od klijenta banke na šalteru ili pri obradi\nNovac otkriven u banci, poreklo nepoznato\nNovac otkriven u menjačnici* __________ prilikom prijema od fizičkog lica\nNovac otkriven u menjačnici*__________, poreklo nepoznato\nNovac predat banci kao novac za koji postoji sumnja da je falsifikovan\nPodaci o licu koje je novac za koji postoji sumnja da je falsifikovan stavilo u opticaj, odnosno o licu koje zahteva utvrđivanje autentičnosti novca Ime i prezime:\nJMBG ili broj pasoša i državljanstvo:\nPodaci o klijentu banke u čijoj je uplati nađen novac za koji postoji sumnja da je falsifikovan:Naziv, sedište i organizaciona jedinica:\n* Obavezno upisati naziv i adresu menjačnice.\nNARODNA BANKA SRBIJE Beograd, godine\nOdeljenje za nacionalne centre za borbu protiv falsifikovanja i za analizu novčanica i kovanog novca\nIZVEŠTAJ O IZVRŠENOJ EKSPERTIZI NOVCA DOSTAVLJENOG POD SUMNJOM DA JE FALSIFIKOVAN\nNa osnovu podnetog zahteva\nbr. __________ od __________, izvršena je ekspertiza:\nUtvrđeno je da je predmetni novac FALSIFIKAT poznatog tipa – novog tipa 1) loše izrade 2) osrednje izrade 3) dobre izrade 4) veoma dobre izrade 5) opasan falsifikat\nOPIS FALSIFIKOVANOG NOVCA\nFalsifikovani novac ovog tipa registrovan je:\na) kod Interpola-Europola, gde se vodi kao tip:\nb) kod Narodne banke Srbije, gde se vodi kao tip:\nMesto, datum i okolnosti otkrivanja novca pod sumnjom da je falsifikovan, prema podacima iz zahteva:\nUtvrđeno je da je predmetni novac ORIGINAL.\nUtvrđeno je da je predmetni novac REPRODUKCIJA.\nTags: falsifikovan, novac\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-18 19:40:402014-07-05 22:25:39Odluka o postupanju sa novcem za koji postoji sumnja da je falsifikovan\nObaveza podnošenje originalne dokumentacije prilikom isplate iznosa većih od 100.000 dinara\nPravilnik o uslovima i načinu plaćanja u gotovom novcu u dinarima za pravna lica i za fizička…\nOdluka o metodologiji za obavljanje interne kontrole poslova koje obveznici... Odluka o smernicama za procenu rizika od pranja novca i finansiranja terori...


Francuzi pokreću kampanju za skraćenje radne sedmice | Banjaluka.net\nFrancuzi pokreću kampanju za skraćenje radne sedmice\nGeneralna konfederacija rada (GKR) pokrenula je danas kampanju za skraćenje radne sedmice u Francuskoj sa 35 na 32 časa, izjavio je organizator GKR sindikata Muhamed Osedik.\n“Kraće radno vrijeme je istorijska činjenica, koja je u vezi sa višim nivoima produktivnosti i boljim upravljanjem procesom rada”, napomenuo je Osedik i dodao da bi se tim potezom sačuvala postojeća i stvorila nova radna mjesta.\nOsedik je na konferenciji za novinare izjavio da je debata o trenutnoj radnoj sedmici u Francuskoj usmjerena na smanjenje radnih časova, ali pod uslovima poslodavaca – što je precizirano u ugovorima o “povremenim” poslovima.\n“Podržavamo smanjenje radnih časova u okviru pravnih okvira i na osnovu pregovora radnika i poslodavaca. Takvo smanjenje treba da prihvate radnici, umjesto da im se ono jednostavno nametne”, saopštio je Osedik, prenosi AFP.\nŠef GKP Filip Martines izjavio je danas da je pokrenut “sveopšti napad” na tridesetpetočasovnu radnu sedmicu u Francuskoj.\nVlada sa socijalističkom partijom na čelu se već godinama bori da smanji stopu masovne nezaposlenosti.\nNjemačka i Velika Britanija su tokom nekoliko posljednjih godina ostvarile skroman rast zaposlenosti.\nLJEVNAIĆ: Od 1. decembra, Jahorina će biti najmoderniji i najuspješniji ski-centar u ovom dijelu Evrope\nTeksas prati El Salvador? Anketa pokazuje da 37% stanovnika želi kripto\nVišković: Vlada će podržati sve investicije u Srpsku\nRadivoja Krčmar, direktor Garantnog fonda Srpske: Cilj nam je da postanemo prepoznatljiv partner privrednicima i bankama\nNOVE LINIJE: Od zime iz Zagreba letovi prema 24 evropske destinacije\nBRAČNI PAR LOPIČIĆ BEZ FUNKCIJA: Imenovan i novi finansijski direktor Mtel-a


Adam Folds – Ubrzavajući lavirint « Izdavačka kuća Zavet\nAdam Folds – Ubrzavajući lavirint\nRoman Ubrzavajući lavirint zasnovan je na stvarnim događajima koji su se odigrali oko 1840. godine u šumi Eping na rubu Londona. U središtu romana je prvo zatočeništvo velikog pesnika prirode Džona Klera. Posle godina borbe sa alkoholom, zanemaren od strane književne kritike i depresivan, Džon Kler se nalazi u privatnom azilu Haj Bič – instituciji utemeljenoj na reformističkim načelima, koja će kasnije postati poznata kao osnova bihejvioralne terapije. U isto vreme još jedan pesnik, mladi Alfred Tenison, doseljava se u blizinu i postaje upetljan u život i katastrofične zamisli vlasnika azila, čudnovatog i harizmatičnog doktora Metjua Alena. Za Džona Klera, koji je odrastao zadojen prirodom i slobodama i ushićenjima koje ona donosi, koji je mislio da je „ivica sveta jedan dan hoda daleko“, zaključana vrata su neka vrsta smrti. Ovaj intenzivno lirski roman opisuje njegov vrtoglavi pad, kroz halucinatorne epizode bezumlja i raspadanja identiteta koje vode konačnom ludilu.\n„Jedinstvena mešavina istorijskih činjenica i fikcije… Foldsovo pisanje ima poetski intenzitet, a njegovi opisi šume u jesen su jednako pronicljivi kao njegovi uvidi u duše pacijenata, doktora i njegove porodice.“ — Daily Mail „Ubrzavajući lavirint potvrđuje Adama Foldsa kao jednog od najinteresantnijih i najtalentovanijih pisaca svoje generacije.“ — Times Literary Supplement\nADAM FOLDS je rođen 1974. godine. Studirao je na Univerzitetu Oksford i na Univerzitetu Ist Anglija. Živi u Londonu. Njegova prva knjiga The Truth About These Strange\nTimes („Istina o tim čudnim vremenima“) objavljena je 2007. godine. Za ovu knjigu dobio je od magazina\nSunday Times nagradu Mladi pisac godine 2008. godine. Za drugu knjigu, narativnu poemu The Broken Word („Slomljena reč“) dobio je nagradu za poeziju Kosta 2008. godine i nagradu Samerset Mom 2009. godine. Za roman Ubrzavajući lavirint, koji se našao u užem izboru za nagradu Buker 2009. godine, Adam Folds je dobio Evropsku nagradu za književnost 2011. godine. Godine 2013. našao se na listi najboljih mladih britanskih romansijera koju svakih deset godina sačinjava magazin Granta.


Od svog učešća na muzičkom takmičenju ,,Zvezde granda”, u 10, odnosno sezoni 2015/2016, na kom je osvojio odlično 2. mesto, izgubivši od svog prvoplasiranog zemljaka Ibra Bublina, mladi atraktivni pevač Fatmir Sulejmani je snimio čak 4 popularna singla, a sama njegova karijera konstantno ide uzlaznom putanjom.\nFatmir Sulejmani je svoju strast prema muzici pokazivao još od malena, te je uz svu ljubav i podršku svoje porodice na ovaj ili onaj način konstantno napredovao i učestvovao na različitim muzičkim takmičenjima i festivalima, a na prostoru rodne Bosne i Hercegovine je postao poznat mnogo pre svog učešća na takmičenju ,,Zvezde granda”.\nFatmir Sulejmani je rođen 1996. godine u Brčkom, u Bosni i Hercegovini. U rodnom Brčkom je odrastao pored svog oca Suada, majke Nevrese i starijeg brata Mejdija.\nTu, u Brčkom, Fatmir Sulejmani je završio i osnovnu i opšti smer Gimnazije, a uporedo sa tim i Srednju muzičku školu, odsek za klavir.\nPored klavira, Fatmir Sulejmani svira i bas gitaru i gitaru, koja mu je zapravo omiljeni instrument, a trenutno je na kraju studija na Muzičkoj akademiji.\nInače, Fatmir Sulejmani nije jedini član porodice Sulejmani koji je naklonjen muzici. Njegov stariji brat, Mejdije, je jedan od najpoznatijih gitarista na prostoru Bosne i Hercegovine, a inače je i stalni član benda Mirze Selimovića.\nOba brata Sulejmani su ljubav prema muzici nasledila od svog oca Suada, koji se bavi i pevanjem i sviranjem.\nTokom svog odrastanja, pored iskusnog brata i još iskusnijeg oca, Fatmir Sulejmani je uživao i veliku podršku i mentorstvo svog nastavnika muzičkog obrazovanja Nihada Sitarevića.\nO konkretnim detaljima privatnog života Fatmira Sulejmanija se veoma malo zna, jer on sam, čak i tokom različitih intervjua, svoj privatni život ostavlja po strani, a u javnosti se fokusira samo na pomake u svojoj karijeri.\nSa druge strane, novinari mu još uvek daju mogućnost da svoj privatni život ostavi za sebe, te se samo bave njegovim profesonalnim uspesima i povremenim preturanjem po društvenim mrežama, nakon čega objavljuju samo proverene činjenice, koje sam Fatmir Sulejmani objavi na nekom od svojih naloga.\nNaravno, uvek postoje i stvari o kojima Fatmir Sulejmani rado govori u javnosti, a to je, na primer, činjenica da je za njega njegovo Brčko bilo i uvek će biti najlepše mesto na svetu, te da tamo provodi najveći deo svog slobodnog vremena. Pored Brčkog, Fatmir Sulejmani uživa i u Beogradu i Sarajevu, u koje često putuje zbog snimanja i različitih nastupa.\nFatmir Sulejmani je aktivan na društvenim mrežama i kaže da zaista umeju da mu zasmetaju ružni i zlonamerni komentari ljudi, naročito onih koji se kriju iza lažnih imena.\nIpak, trudi se da ga takvi komentari ne pogode i ističe da izbegava da sa takvima ulazi u konflikt, prvenstveno zbog svog vaspitanja.\nIako ima veliki broj obožavateljki, Fatmir Sulejmani još uvek nije javnosti otkrio da ima devojku, ali naglašava da bi jednog dana želeo da ima skladnu porodicu, kao onu u kojoj je odrastao.\nKao svog najvećeg uzora, Fatmir Sulejmani izdvaja Tošeta Proeskog, a izjavio je i da bi voleo da snimi duete sa Jelenom Karleušom i Marijom Šerifović.\nFatmir Sulejmani još od malih nogu pokazivao talenat i strast prema muzici. Tako je još u osnovnoj školi počeo da peva u školskom horu i nastupa kao solista na školskim priredbama.\nKasnije je učestvovao na brojnim muzičkim takmičenjima i festivalima. Na primer, na prvom učešću na muzičkom festivalu ,,Prvi aplauz”, koji se održava u Banja Luci, je osvojio drugo mesto, a već sledeće godine je poneo titulu pobednika.\nNakon toga je predstavljao Bosnu i Hercegovinu na takmičenju ,,Dečija pesma Evrovizije”, kada se održavalo u Budimpešti i na kom je osvojio 3. mesto.\n2014.godine je Fatmir Sulejmani odabrao novo takmičenje – ,,Prvi glas Sevdaha”, koje je trajalo 6 meseci, a iz kog je Fatmir Sulejmani izašao kao pobednik i dobio titulu ,,Prvi glas Sevdaha Bosne i Hercegovine za 2014. godinu”.\nKako je na teritoriji Bosne i Hercegovine već uveliko nizao uspehe i postao prepoznatljiv skoro svima, Fatmir Sulejmani je odlučio da malo proširi svoju popularnost, te se prijavio za 10. sezonu ,,Zvezda granda”.\nVeć u samom startu je na takmičenju primećen talenat Fatmira Sulejmanija, a posebne simpatije je pokupio od Jelene Karleuše i Marije Šerifović.\nSa druge strane, Dragan Stojković Bosanac je bio naklonjeniji njihovom zemljaku Ibru Bublinu, koji će, kako će kasnije ispostaviti, i odneti pobedu na takmičenju, dok je Fatmir Sulejmani osvojio drugo mesto.\nNakon završetka takmičenja ,,Zvezda granda”, Fatmir Sulejmani je zajedno sa svojim kolegama sa takmičenja održao svojevrsnu mini – turneju u Sloveniji, nakon čega je sam nastavio da niže gostovanja.\nDo sada je Fatmir Sulejmani objavio čak 4 singla i to dva 2017. godine – ,,Kad se duše sretnu” i ,,Srce ne broji kilometre”, a potom i dva 2018. godine – ,,Dva ludila” i ,,Srce ranjeno”.\nIme i prezime: Fatmir Sulejmani\nDatum rođenja: 1996. godina\nMesto rođenja: Brčko, Bosna i Hercegovina


“Емирове подмукле неаргументоване лажи, док се о српским жртвама ћути” | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\n“Emirove podmukle neargumentovane laži, dok se o srpskim žrtvama ćuti”\nOrganizacija porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila iz Vlasenice saopštila je da Emir Hadžihafizbegović na podmukao način iznosi neargumentovane laži o okolnostima smrti Edina Saliharevića i okrivljuje časnog srpskog borca Miroslava Kraljevića, te pitaju zašto se ćuti o tri stotine mučki ubijenih vlaseničkih Srba.\nVlasenica (Foto: j.budissin/wikipedia.org)\nIz ove organizacije ističu da se maliciozni Hadžihafizbegović, koji sebe s ponosom naziva “vojnik Nasera Orića”, bez ikakvog osnova, kroz otvoreni govor mržnje, ustremio na Kraljevića na podmukao i krajnje perfidan način.\nU saopštenju se ističe da ovaj “opskurni čovjek” okrivljuje Kraljevića, branioca Republike Srpske, koji se u periodu navedenih dešavanja kao ranjenik borio za život na Vojnomedicinskoj akademiji u Beogradu, odnosno fizički nije bio prisutan u Vlasenici u vrijeme navedenih dešavanja.\nIz Organizacije podsjećaju da je Nedim Saliharević u izjavi pred Kantonalnim sudom Tuzlanskog kantona o dešavanjima povodom smrti brata Edina nije navodio Kraljevića, kao što to, kako ističu, nije učinila ni Vukosava Klanco.\n– O svemu navedenom postoje i drugi brojni materijalni dokazi, koji su Hadžihafizbegoviću i bošnjačkoj javnosti poznati – navode iz vlaseničke Organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila.\nPrema navodima iz ove organizacije, cilj Hadžihafizbegovića, stranačkog pulena Bakira Izetbegovića, nije da iznese istinu već da se pridruži orkestriranim napadima partijskih kolega na Republiku Srpsku da bi opravdao povjerenje koje mu je SDA pružila davanjem fotelje i raznih benefita.\nU ovoj organizaciji u Vlasenici smatraju da bošnjačka politika čini sve da bi se promijenio karakter rata i Srbi bili okarakterisani kao jedini krivci.\n– Napadi su prvenstveno usmjereni kroz sistematsko djelovanje bošnjačkih institucija i pojedinaca čiji je cilj donošenje nepravednih odluka od pravosudnih organa i primjene dvostrukih aršina na štetu Srba, čime se nastavljaju sramne presude donesene u Hagu, kao i sudovima BiH – istaknuto je u saopštenju porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila.\nOve porodice poručuju da im je dobro poznato da je Hadžihafizbegović učesnik rata kao “vojnik Nasera Orića” i pripadnik takozvane Armije BiH, od koje su Srbi klani noževima i sjekirama, zakivani za drveće, davljeni žicom, pečeni na ražnju, a djeca ubijana pred očima svojih majki.\nOne podsjećaju na smrt jedanaestogodišnjeg Slobodana Stojanovića, jednog od nijemih svjedoka zločina počinjenih nad Srbima, te napominju da četvorogodišnji Vladimir Gajić najmlađa žrtva Orićevih zlotvora.\n– Neka nam vojnik vinovnika zločinačkih operacija, Orića, iznese istinu o brutalnim ubistvima srpske djece – poručili su iz Organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila iz Vlasenice.\nIz ove organizacije pitaju zašto se ćuti o tri stotine mučki ubijenih vlaseničkih Srba u periodu od 1992. do 1995. godine, među kojima je bilo djece, starih i iznemoglih, mučenih i ubijanih na način neshvatljiv ljudskom umu.\n– O ovim zločinima postoje brojni dokazi, pred kojima bošnjačka javnost zatvara oči, usta i uši, gradeći tako za sebe iluziju neznanja, kojom negiraju svoje učešće u zločinima nad Srbima – ocijenili su u vlaseničkoj organizaciji porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila.\nOva organizacija pita kako je moguće da glavni nalogodavci i njihovi pomagači u izvršavanju zločina na jednoj strani budu proglašeni herojima, dok su istinski borci koji su branili sebe, porodice i imovinu osuđivani i mnogi od njih umiru na izdržavanju kazne.\n– Pitamo se s kojim pravom sudije i tužioci donose presude po istoj krivičnoj odgovornosti na različite načine, a po vlastitoj volji i da niko nema odgovornosti za te postupke. Osuđujemo sve institucije i pojedince koji svojim postupcima i nepravdom čine da naše žrtve budu ponižene – navodi se u saopštenju.\nPorodice zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila iz Vlasenice ukazale su da svi moraju biti svjesni opasnosti od monstruozne bošnjačke ideologije koja teži predstaviti Srbe kao isključive i jedine krivce, te poručile da sjećanja na srpske žrtve nikada ne smiju da budu zaboravljena.\nOve porodice traže od srpskih predstavnika da učine sve da bi se prestalo sa ponižavanjem i ulivanjem straha u srpski narod i da bi konačno bila iznesena istina o srpskim stradanjima.\nTagovi: Emir Zločin Vlasenica otadžbinskiRat Srbi


Ostavke u Srbiji od 2000. do danas - 7 poznatih slučajeva | Talas.rs\nAfera procurelog testa iz matematike na prijemnom ispitu za srednje škole dovela je do protesta nekoliko stotina osmaka ispred Ministarstva prosvete. Mali maturanti su u Nemanjinoj zahtevali poništavanje završnog ispita, što je bio epilog sličnih događaja 2013. godine kada je test poništen, a tadašnji ministar prosvete Žarko Obradović podneo ostavku.\nNa ostavku aktuelnog ministra Mladena Šarčevića pored učenika pozivaju i opozicione stranke, a to je dobar povod da se prisetimo poznatih slučajeva ministara (i jednog potpredsednika Vlade) koji su podneli ostavke od 2000. godine do danas, kao i zvaničnih obrazloženja koja su tada iznosili.\nDragan Veselinov: Ostavka nakon saobraćajne nesreće u kojoj je stradala Katarina Marić\nSlužbeni džip Ministarstva poljoprivrede rano ujutro 15. aprila 2003. godine udario je u taksi na jednoj raskrsnici u Beogradu, a usled sudara, jedna od prisutnih pešaka izgubila je život. Reč je o Katarini Marić, džipom je upravljao Stevan Bakalov, a u njemu se nalazio i tadašnji ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Dragan Veselinov.\nMese i po dana kasnije, 29. maja 2003, Veselinov je podneo ostavku na mesto ministra u Vladi Zorana Živkovića.\nUz napomenu da neće odgovarati na pitanja novinara, Veselinov je pročitao saopštenje u kojem je naveo:\n„Ostavku bih podneo i ranije da nije bilo pritisaka, ružne kampanje i sramnih izjava pojedinih šefova partija iz DOS. Nikada ne bih izašao iz Vlade zbog takvih ljudi poput Gorana Svilanovića, Nenada Čanka, Miodraga Isakova, Slobodana Orlića i još nekih, koji su nemoralno zloupotrebili smrt iz saobraćajne nesreće u političke svrhe.“\nVeselinov je tada istakao da ostavku podnosi jer želi da pomogne Vladi i premijeru Zoranu Živkoviću, kao i da „nedolična javna kampanja i javna suđenja nevinim ljudima u delu štampe i medija“ nije poljuljala njegova uverenja i lični integritet.\nDragan Veselinov je danas redovni profesor u penziji na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu.\nLjiljana Čolić: „Darvinova teorija je dogmatska“\nLjiljana Čolić, nekadašnja ministarka prosvete i sporta u Vladi Vojislava Koštunice, podnela je ostavku 16. septembra 2004. godine. Iako se tih dana očekivalo da premijer zatraži ostavku, Čolićka je to uradila samoinicijativno, što je Koštunica ocenio kao gest odgovornosti.\nZa mandat Ljiljane Čolić vezuju se različite kontroverze, od odnosa prema tehnologiji koji je bio na ivici ludizma do pomeranja učenja engleskog jezika u starije razrede, a najpoznatija među njima jeste pokušaj isključivanja Darvinove teorije evolucije iz nastavnog programa za učenike osmog razreda, kako bi se dao prostor kreacionizmu. Vest o „ukidanju Darvina“ u srpskim školama odjeknula je u stranim medijima, a ona je kasnije u više navrata objašnjavala da nije pokušala da „izbaci Darvina“:\n“Preusmerivši dva časa biologije u osmom razredu sa lekcije o čovekolikom majmunu, na lekciju ‘Porodica i zdravlje – Zdrava porodica’, gore pomenutu lekciju, koju sam izopštila iz nastavnog plana, ostavila sam u udžbenicima da bi đacima bila u tom vidu dostupna”, napisala je 2017. za list Politika.\nKolegijum Ministarstva prosvete je samo dva dana nakon ministarkinog dekreta (u kojem je iznela stav da je Darvinova teorija dogmatska), 9. septembra 2004. doneo odluku da se Darvinova teorija evolucije vraća u nastavni plan i program, a Čolićka je 6 dana kasnije i zvanično podnela ostavku, navodeći kao obrazloženje to što su neki od problema sa kojima se Ministarstvo prosvete suočava počeli da se odražavaju na ukupan rad Vlade.\n„Međutim, samo dva sata pre nego što je potpisala ostavku, Ljiljana Čolić potpisala je i rešenja o smeni skoro svih direktora osnovnih i srednjih škola u kosovskom pomoravlju. Ona je, istovremeno, postavila vršioce dužnosti i nove školske odbore u školama u opštinama Novo Brdo, Gnjilane, Kosovska Vitina i Kosovska Kamenica“, pisao je tada B92.\nBožidar Đelić: Ostavka jer Srbija nije dobila status kandidata za članstvo u EU\nBožidar Đelić, potpredsednik Vlade Mirka Cvetkovića za evropske integracije, u avgustu 2011. godine izjavio je da će Srbija u decembru dobiti status kandidata za članstvo u EU, a da će, ako se to ne desi, on podneti ostavku.\nČetiri meseca kasnije, Evropski savet 9. decembra odlučuje da će Srbija dobiti status kandidata, ali tek na proleće 2012, nakon čega je Đelić ispunio svoje obećanje i podneo ostavku na mesto potpredsednika Vlade.\nĐelić je o podnošenju pismene ostavke izvestio novinare u Briselu istog dana, uz napomenu da odluka Evropskog saveta nije ono što je Srbija očekivala. Tada je naglasio i da je dobijanje statusa kandidata u martu 2012. uslovljeno ispunjavanjem tri uslova:\n„Prvo, da se sprovede u delo ono što je već dogovoreno sa Prištinom. Drugo, da se nađe rešenje za učešće prištinskih predstavnika na regionalnim forumima i treće da Srbija sarađuje sa Euleksom i Kforom u cilju nesmetanog ispunjavanja njihovog mandata“, preneo je B92.\nKako je Đelić samoinicijativno podneo ostavku, premijer Mirko Cvetković izjavio je da bi trebalo da je povuče jer „ne vidi da je on loše radio“, ali do povlačenja ostavke nije došlo.\nŽarko Obradović: Procureo test za malu maturu, ostavka 2 meseca kasnije\nKako se ovih dana govori o potencijalnoj ostavci ministra Mladena Šarčevića, mnogi su podsetili na slučaj procurelih testova za malu maturu 2013. godine, nakon čega je tadašnji ministar prosvete podneo ostavku.\nNjegovo obrazloženje, ipak, nije bilo zasnovano na ličnoj odgovornosti za slučaj testova.\nNa pitanja novinara da li će i on snositi odgovornost za testove, Obradović je ranije u junu 2013. izjavio: „Lako ću ja podneti ostavku predsedniku vlade, Vladi i skupštinskoj većini koja me je izabrala. Ja imam posao profesora i imam političku budućnost. A činjenica da moju smenu traži i Demokratska stranka svemu daje politički motiv.“ Tada je dodao i da će „lako podneti ostavku“ kada se utvrde činjenice o testovima.\nDva meseca kasnije, 9. avgusta, Obradović zvanično podnosi ostavku na mesto ministra u Vladi Ivice Dačića, ali se tom prilikom ne poziva na ličnu odgovornost – mnogi mediji su o njegovoj ostavci izvestili kao o prvoj u okviru najavljene rekonstrukcije Vlade.\n„Ministar prosvete Žarko Obradović obavestio je na redovnoj sednici premijera i članove Vlade da definitivno napušta dužnost čime je praktično postao prvi ministar koji je i zvanično podneo ostavku u okviru rekonstrukcije vlade“, preneo je tada RTS.\nParalelno se odvijala i priča o ostavci Milutina Mrkonjića, tadašnjeg ministra saobraćaja, koji je podneo ostavku tokom leta, ali je formalno obavljao dužnost ministra sve do rekonstrukcije Vlade u septembru 2013. godine.\nSaša Radulović: Ostavka zbog nesprovođenja najavljenih reformi\nSaša Radulović došao je, kao nestranačka ličnost a po preporuci vicepremijera Aleksandra Vučića, na mesto ministra privrede u Vladi Ivice Dačića u postupku rekonstrukcije 2. septembra 2013. godine. Nepunih 5 meseci kasnije, 24. januara Radulović podnosi ostavku na mesto ministra, a kao razloge navodi nepostojanje političke volje za sprovođenje najavljenih reformi, visok nivo korupcije, partijsko zapošljavanje i netransparentnost rada čitave Vlade.\n„Za Srbiju postoje dva puta – jedan je propala ekonomska politika subvencionisanja, korupcije, partijskog zapošljavanja, samovolje pojedinaca, pljačkaške privatizacije, parazita koji žive na leđima društva i drugi, mnogo teži, put odgovornosti, napornog rada, domaćinskog ponašanja, pristojnosti, institucija sistema. Dosta je bilo“, zaključio je Radulović u svom saopštenju, a poslednjom rečenicom najavio i formiranje sopstvenog udruženja građana sa kojim će iste godine izaći na parlamentarne izbore.\nKako je Radulović u procesu podnošenja ostavke naveo različite primere korupcije i netransparentnosti koji su uključivali slučajeve partijskog zapošljavanja i štetnih tajnih ugovora, Demokratska stranka je krajem januara tražila da nadležni organi ispitaju ove navode.\nTadašnji PPV Aleksandar Vučić tim povodom je izjavio da se stavlja na raspolaganje državnim organima da ga ispitaju vezi sa Radulovićevim optužbama. “Sve drugo će nakon toga preduzeti nadležni državni organi. Očekujem da budem pozvan i da u najkraćem roku odgovaram za sve što mi se stavlja na teret“, dodao je Vučić.\nRadulović će, na čelu Dosta je bilo, ući u parlament posle republičkih izbora 2016. godine, nakon čega su usledile različite turbulencije koje su postepeno smanjivale kako članstvo, tako i rejting DJB.\nLazar Krstić: Neslaganje sa Vučićem oko visine smanjenja plata i penzija\nMinistar finansija u Vladi Aleksandra Vučića Lazar Krstić stupio je na funkciju u istom postupku rekonstrucije kao i Radulović, 2. septembra 2013. godine. Ostavku je podneo 12. jula 2014. godine, a kao obrazloženje naveo je neslaganje sa premijerom u pogledu visine smanjenja plata i penzija.\n“Tražio sam da se sprovede težak program, nezamisliv za naše uslove, a samo neke od njih su smanjenje penzija od 20 odsto minimum, smanjenje plate u javnom sektoru od najmanje 15 odsto, otpuštanje u naredne dve godine 160.000 ljudi i ono što sada mora da se desi posle poplava je povećanje struje od 30 odsto”, izjavio je Krstić tim povodom na konferenciji za novinare.\nKako je u centru ove sage bilo donošenje novog Zakona o radu, Demokratska stranka ocenila je tada Krstićevu ostavku kao farsu kojom se prikriva činjenica da je Zakon „katastrofalan“, te da će zbog njega desetine hiljada ljudi ostati bez posla, a svi zaposleni imati manje zarade. Sve ovo odvija se u kontekstu fiskalne konsolidacije i povremenih protesta sindikata i radnika.\nPremijer Vučić potvrdio je tada da nije bilo zle krvi između njega i ministra Krstića, da dele zajedničku viziju, a da se jedino nisu slagali oko visine najavljenog smanjenja plata i penzija.\n„Iako ga je Aleksandar Vučić predstavio kao “stručnjaka sa Jejla” činjenica da je Krstić zapravo kao stipendista Karić Fondacije i student Alfa BK Univeziteta otišao na školovanje u Ameriku izazvala je polemike u javnosti, kao do tada nepoznati podatak njegove biografije“, navedeno je na sajtu Istinomera.\nDušan Vujović: Četiri godine dovoljne da se čovek pokaže na javnoj funkciji\nDušan Vujović je, kao nestranačka ličnost, izabran za ministra privrede u aprilu 2014. godine. Međutim, kako je Krstić podneo ostavku par meseci kasnije, Vujović je od avgusta do rekonstrukcije u septembru obavljao i funkciju ministra finansija, da bi 3. septembra bio i zvanično izabran za ministra finansija u Vladi Aleksandra Vučića. Na istoj poziciji ostaje i u drugoj Vladi Aleksandra Vučića, kao i u Vladi Ane Brnabić, sve do 7. maja 2018. kada je podneo ostavku.\nU pisanoj ostavci premijerki Brnabić, Vujović je naveo da se povlači sa funkcije iz ličnih razloga, kao i da su četiri godine “sasvim dovoljne da se čovek pokaže na javnoj funkciji”, prenosi B92.\nMeđutim, list Danas je tada izvestio da iz nezvaničnih izvora saznaje da Vujović podnosi ostavku „malo iz ličnih, malo iz profesionalnih razloga, jer neće da čeka da ga Siniša Mali zameni“ – u tom periodu se spekulisalo da tadašnjeg gradonačelnika u ostavci čeka unapređenje. Mali će ubrzo potom postati ministar finansija.\nNakon Vujovićeve ostavke, usledile su reakcije ekonomista u pogledu učinka njegovog rada, ali i perspektive u pogledu makroekonomske stabilnosti.\nIako je u procesu podnošenja ostavke delovalo da se ministar i Vlada rastaju „u dobrim odnosima“, Vujović je u nedavnom intervjuu za N1 izjavio da je korupcija veliki problem srpske privrede, te da svi od „vrha države do poslednjeg čoveka“ treba da shvate da u korupciji svi gube.\nTAGS: ministar odgovornost ostavka vlada


Policija Brčko distrikta o slučaju David Dragičević - Index.ba\nPolicija Brčko distrikta BiH, postupa po naredbama Okružnog suda i Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka u slučaju smrti Davida Dragičevića, potvrđeno je za N1.\n“S tim u vezi, za informacije u vezi navedenog, potrebno je da se obratite postupajućem tužiocu Okružnog javnog tužilaštva Banja Luka, gospodinu Daliboru Vreći”, navedeno je je u odgovoru za N1 šefa Operativno-komunikacijskog centra Policije Brčkog Halida Emkića.\nIz Okružnog tužilaštva u Banjaluci kažu da su omogućili međunarodnom advokatskom timu Davora Dragičevića uvid u kompletan spis, a dostavljene su i kopije traženih dokaza.\nNa naš upit u vezi sa vještačenjem laptopa koji je nađen u Crkveni, a koji prema riječima advokata Duška Tomića vještači Policija Brčkog, odgovorili su da se u interesu istrage ne mogu iznositi detalji u javnost.\nNakon što je advokat Tomić medijima rekao da su motiv po njemu ubistva Davida Dragičevića „velike pare i trgovina oružjem“, mnogo pitanja je otvoreno.\nOtac stradalog mladića Davor Dragičević, odbacuje bilo kakvu vezu njegovog sina sa pronađenim laptopom, koji je iz navodno opljačkane kuće u ulici Velibora Janjetovića Janje u naselju Lauš.\nTvrdi da David nije stradao tu, već da je otet iz centra Banjaluke, držan šest dana i ugušen.\nDodaje da njegov sin nije bio u blizini te kuće (Rađena) u noći kada je nestao, da je sve pokušaj nastavka „montiranog procesa“.\n“Taj laptop sam ja vidio, to je izgledao kao da je iz 48.godine, ništa se na tome ne može raditi. To je podmetnut dokaz u cilju skretanja pažnje i pokušaja da se istraga skrene u pogrešnom smjeru.”\nDragičević je najavio da 5.oktobra sa vrećom za spavanje dolazi na Trg Krajine, mjesto koje članovi grupe Pravda za Davida i građani nazivaju Davidov Trg.\nOd istine kaže, odustati neće.\nPrethodni članakKomšić jedini kandidat za Predsjedništvo BiH koji je ponudio viziju napretka\nNaredni članakDačić: Znate kad ćemo priznati Kosovo


source.ba | Podigla se velika prašina oko Cece u Zvezdama Granda, Nova BH će ipak prenositi ovo takmičenje\nDosta noviteta je uvedeno, ali svakako je najveći taj što je jedna od članica žirija Svetlana Ceca Ražnatović, udovica zločinca Željka Ražnatovića Arkana. Ona je na ovu poziciju stigla umjesto Jelene Karleuše, svoje velike protivnice i žene sa kojoj se spori po sudovima.\nU BiH "Zvezde Granda" se prikazuju na televiziji Nova BH, te je Dnevni Avaz 2. septembra poslao upit ovoj TV kući o tome planiraju li nastaviti prikazivati šou u kojem će jedna od glavnih protagonista biti udovica Arkana, zločinca i osnivača Srpske dobrovoljačke garde (SDG), koja je počinila najsvirepije zločine u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj.\nOdgovor na upit, kako je prenio Avaz, nisu dobili.\nNezvanični odgovor kažu da su dobili sinoć tako što su "Zvezde Granda" emitirane na Novoj BH u udarnom večernjem terminu s njom kao učesnicom.


Uprava za sprečavanje pranja novca pri Ministarstvu finansija napravila je spisak organizacija civilnog društva, medijskih radnika i udruženja građana i od banaka zatražila uvid u sve njihove transakcije od 1. januara 2019.\nNa tom spisku, nazivom organizacije ili ličnim imenom i prezimenom i matičnim brojem nalazi se 20 ljudi i 37 organizacija ili udruženja, preneo je N1.\nFajon: Svaka neopravdana istraga je pritisak\nSvaku neopravdanu istragu rada nevladinih organizacija, medija i pojedinaca trebalo bi smatrati pritiskom, izjavila je šefica Delegacije Evropskog parlamenta za saradnju sa Srbijom Tanja Fajon.\n"Većina NVO, medija i pojedinaca, koji su pod istragom Vlade Srbije za pranje para, spadaju među primarne zagovornike pro-EU reformi i vrednosti vrednosti Evropske unije u Srbiji", napisala je Fajon na svom Tviter nalogu.\nSvaku neopravdanu istragu njihovog rada trebalo bi smatrati pritiskom, upozorila je ona.\nNa spisku se nalaze imena pojedinaca i organizacija koje otvoreno kritikuju vlast, između ostalih NUNS, UNS, CINS, BIRN, KRIK, CRTA, Asocijacija lokalnih i nezavisnih medija, Novosadska novinarska škola. Evropski pokret u Srbiji, Fond za humanitarno pravo, Građanske inicijative, Vojvođanski građanski centar, Inicijativa mladih za ljudska prava, Biro za društvena istraživanja (BIRODI), Komitet pravnika za ljudska prava (Jukom), Centar za evroantlantske studije (CEAS), Centar za međunarodnu saradnju i održivi razvoj, Centar za vladavinu prava, Beogradski centar za bezbednosnu politiku, Beogradski centar za ljudska prava, LIBEK, CANVAS, Nacionalna koalicija za decentralizaciju, Helsinški odbor za ljudska prava.\nPodaci su zatraženi i za novinare Slobodana Georgieva, Biljanu Stepanović, Branka Čečena, Vukašina Obradovića, kao i političar Vuka Jeremić, reditelja Andreja Nosova, Jelenu Milić iz CEAS-a, advokata Ivana Ninića...\nCEAS: Pozdravljamo akciju Uprave, ako je po propisima\nCentar za evroatlantske studije oglasio se ovim povodom saopštenjem u kom naglašava da "pojmovi poput: udruženje građana, nevladinih organizacija, novinara ili opozicije sami po sebi ne sadrže vrednosnu odrednicu dobro-loše ili apriori nevino", te da oni "kao i svaki drugi pravni subjekt ili pojedinici, mogu biti i vršioci krivičnih dela i to ne zavisi od toga gde i za koga rade".\nCEAS navodi da, ako je spomenuta Uprava istrage sprovodila po propisima Republike Srbije, "CEAS kao pravno i Jelena Milić kao fizičko lice to pozdravljaju i ne smatramoda to ne treba raditi samo zato što neki drugi osumnjičeni nisu kažnjeni, kako sagovornici spomenutih medija komentarišu spomenuti spisak. Dodatno, ne vidimo to, ako je sprovedeno u skaladu sa zakonom, kao pritisak na naš rad".\nCEAS dalje posebno podseća na nalaze relevantnih međunarodnih tela: prema kojima se nevladine organizacije takođe smatraju "subjektima rizika" u okviru pranja novca kao front za terorističke organizacije koje prikupljaju i prenose sredstva ili kao legitimna preduzeća koja posredno podržavaju ciljeve terorističkih organizacija.\n"Kako je CEAS razumeo, spomenuti, inače vrlo šarolik spisak nije potpun pa nam uopšte nije jasno kako su sagovornici spomenutih medija izvlačili zaključke o korelaciji entiteta na spisku sa njihovim javnim stavovima i delovanjem, niti kako se nepotpun spisak može smatrati pritiskom na pojedine organizacije", kaže se u saopštenju i nastavlja:\n"Imajući u vidu broj stranaca primećenih u jeku pandemije COVID-19 na nasilnim protestima u Beogradu, CEAS veruje da je možda i to opravdan razlog mera Uprave".\nCEAS saopštava i da je "posebno zabrinut što relevantni međunarodni akteri poput Tanje Fajon... još jednom bez upoznavanja sa svim relevantnim okolnostima skaču u zaključke o Srbiji 2020."\n"Nadamo se da je u pitanju samo još jedna brzopletost, a ne i tendencioznost", zaključuje se u saopštenju.\nUprava za pranje novca traži promet po dinarskom i deviznom računu uključujući ukupno po godini, sa navedenim osnovama priliva i odliva i podatke po čijem nalogu se vrše uplate i u čiju korist se vrše isplate, podatke o ovlašćenim licima i "da li su navedena lica ovlašćena po računima drugih lica", čak i da li imaju sef i, kako se navodi, "sve druge korisne podatke", navodi N1.\nOštre reakcije ciljanih\nIzvršna direktorka Fonda za humanitarno pravo, Ivana Žanić, izjavila je da nije sporno zakonsko pravo države da proverava bankarske transakcije bilo kog pravnog lica, ali je sporan spisak medijskih kuća koje nisu prorežinski orijentisane i spisak nevladinih organizacija koje se bave zaštitom ljudskih prava.\nDržava ima pravo da proverava bankarske transakcije, ponovila je ona za FoNet, ali ovo može da se tumači kao neka vrsta pritiska na nevladine organizacije koje ukazuju na korupciju u vrhu vlasti, političku torturu ili u slučaju FHP, koje ukazuju na kršenja ljudskih prava u prošlosti i počinjene ratne zločine.\nPredsednik Udruženja novinara Srbije (UNS) Vladimir Radomirović izjavio je danas za FoNet kako očekuje da ministar finansija Siniša Mali i direktor Uprave za sprečavanje pranja novca hitno obaveste javnost po kom osnovu su od banaka tražili informaciju o udruženjima novinara, medijima i novinarima.\nOn je rekao kako je "veoma bitno da se objasni osnov", jer "za takvo postupanje mora postojati jasan osnov".\n"Uvereni smo da novinarska udruženja ne peru novac i ne finansiraju terorizam. Uveren sam da UNS ne učestvuje u nezakonitim radnjama", poručio je Radomirović.\nPodsetio je da je ministar Mali 2009. godine bio osumnjičen za pranje novca i da je tada njegova banka o sumnjama obavestila nadležne organe i ocenio kako ovako "postoji sumnja da je zloupotrebljena Uprava za spečavanje pranja novca".\nPonovo na delu vidimo koliko je jedna organizovana grupa otela državu i podredila sve institucije svojim interesima i bolesnim konstrukcijama, smatra predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Željko Bodrožić.\nIstovremeno, naduvanjem slučaja skreće se pažnja sa problema koji istinski opterećuju naše društvo, ukazao je Bodrožić u pisanoj izjavi FoNetu.\nOn očekuje da svi koji su na spisku "složno odgovore krivičnim prijavama protiv partijskih fukcionera i marioneta koji su pokrenuli ovaj proces".\n"A očekujem da će pomenuta Uprava u skorije vreme konačno početi da se bavi stvarnim peračima para, kojih je u našem društvo nažalost mnogo, i da više neće biti zloupotrebljena kako bi se nepodobni mediji, udruženja i pojedinci predstavili kao teroristi", zaključio je Bodrožić.\nBeogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) ocenio je da je zahtev Uprave za sprečavanje pranja novca za pribavljanje podataka o pojedincima, nezavisnim medijima i nevladinom sektoru po osnovu pranja novca i finansiranja terorizma "pritisak i zastrašivanje svih koje se bore za vladavinu prava, demokratiju, slobode i ljudska prava".\nTo je, ukazuje BCBP, očigledan primer zarobljavanja države i zloupotrebe institucija zarad političkog obračuna sa svima koji nisu spremni da u takvom sistemu ćute.\n"Zaprepašćeni smo tim zahtevom, jer se poziva na član zakona na osnovu koga je jasno da smo osumnjičeni za finansiranje terorizma i pranje novca, dok postoje dokazi da pojedinci povezani sa režimom trguju oružjem koje završava u rukama terorista, a da se drugi bave pranjem novca, zbog čega je do pre godinu dana Srbija bila na crnoj listi Međudržavnog tela za borbu protiv pranja novca – FATF", ukazuje u saopštenju BCBP.\nOvo su naznake opasne politike koju u svojim državama već sprovode srpskom režimu bliske autoritarne vlasti u Mađarskoj, Turskoj i Rusiji, upozorava BCBP.\nU tim državama je progon novinara, profesora, aktivista i njihovih organizacija došao do stadiuma da je na hiljade ljudi nevino osuđeno na zatvorske kazne.\nMi nećemo dozvoliti da se to dogodi i u Srbiji, poručila je ova organizacija i podsetila da postoje 23 godine, da su oduvek radili transparentno, odgovorno i u interesu građana.\n"Mi nemamo nikakav problem s tim da institucije rade svoj posao, pa i kada to znači da je CRTA, odnosno njene finansije, predmet kontrole državnih organa - naprotiv", izjavio je programski direktor Crte Raša Nedeljkov.\nIpak, ukoliko je "poseban spisak" koji se pojavio u javnosti autentičan, to ukazuje na poznatu praksu da institucije služe uskim političkim interesima, rade selektivno i "treniraju strogoću" prema onima koji dosledno kritikuju rad vlasti, ukazao je Nedeljkov.\n"Drugim rečima, da pokušavaju da zastraše i ućutkaju one čija im kritika ne ide u prilog, objasnio je on i upozorio da je još opasnija namera da se manipuliše javnošću i stvara atmosfera paranoje, na način koji je ovde razvijen još 90-ih godina prošlog veka", naveo je Nedeljkov.\n"Nije nepoznato da dobar deo naše javnosti, usled nikad prekinute propagande, na civilni sektor gleda kao na nekakve "strane plaćenike" i agente negativnog stranog uticaja na Srbiju", podsetio je Nedeljkov u izjavi dostavljenoj FoNetu.\nUrednik Mreže za istraživanje kriminala i korupcije (Krik) Stevan Dojčinović izjavio je za FoNet da mu nije jasna logika spiska koji je Uprava napvarila.\nOn je rekao kako, prema njegovom iskustvu, kada Uprava postupa na ovaj način, iza toga stoji nešto, na primer - tužilaštvo vodi istragu.\nDojčinović je dodao da ne misli da je tačna izjava Uprave da je reč "o rutinskoj stvari", već da je reč o nekoj ozbiljnijoj operaciji.\nNovinar Vukašin Obradović, koji se našao na listi, izjavio je za FoNet kako mu se čini da je ovo očigledan pritisak na medije, nevlasine organizacije i pojedince koji se vide kao protivnici vlasti.\nOn je rekao da spisak nanosi štetu svima koji su na njemu jer se dovode u vezu sa pranjem novca i finansiranjem terorizma, naglašavajući kako su takav postupak potreban osnov sumnje.\n"Voleo bih da mi država kaže po kom osnovu sam stavljen na spisak", poručio je Obradović. On je dodao da je ovo "vrhunski bezobrazluk i drskost" i da mu ovo izgleda kao da "zloupotreba državne institucije". Vukašin Obradović bio je i sagovornik dokumentarca "Hrabri - film o novinarima u Srbiji" Glasa Amerike koji se bavio temom medijskih sloboda.\n"Potpuno neverovatno, ali činjenica da sam stavljena na spisak ljudi osumnjičenih za pranje novca i finansiranje terorizma nije me potresla niti zabrinula, što bi u svakoj iole normalnoj zemlji moralo da se dogodi", izjavila je FoNetu direktorka Bussines Info Grupe, Biljana Stepanović.\nPošto mi već osam godina ne živimo u normalnoj zemlji, ovo je veliko finale i još veći autogol vlasti koja očigledno ide ka svom kraju i ne zna više gde udara, ocenila je Stepanović.\n"Medijska kuća koju vodim, pre svega, nije nevladina organizacija, nego klasično d.o.o. preduzeće", podsetila je ona i naglasila da njena firma ne prima novac iz inostranstva kojim bilo šta može da finansira.\n"Regularno učestvujemo na javno raspisanim konkursima, pa nekad pobedimo, a nekad izgubimo. Ako dobijemo na konkursu, novac moramo trošiti po unapred odobrenim budžetskim stavkama i to je sve vreme podložno kontroli. To su javno dostupni podaci", poručila je Stepanović.\nI na kraju, kako je napomenula, da se "skupe svi sa ovog spiska, njihov ukupni godišnji obrt nije dovoljan za mesec dana rada neke terorističke organizacije".\nOna ne zna zašto vlast sada ovo radi, ne može racionalno na to da odgovori, niti pokušava. "Koliko je sve ovo nenormalno, to je da mene istražuje Siniša Mali, koji bi u bilo kojoj pravnoj državi odavno sam morao da odgovara na pitanja odakle mu novac koji poseduje, a sve vreme radi za državu. Odakle mu 24 stana i sve ostalo što se zna i što bi se poštenom istragom tek saznalo", predočila je Stepanović.\nAkcija Uprave za sprečavanje pranja novca ima dva smisla, među kojima je prvi da se "etiketira onaj deo društva koji je od vlasti prepoznat kao kritički i koji ima kapacitet da utiča na društvene procese u Srbiji", izjavio je danas Zoran Gavrilović iz Biroa za društvena istraživanja (BIRODI).\nKako je Gavrilović izjavio FoNetu, ovo je i pokušaj da se vlast "opere" pred državama čije su službe optužene za organizovanje protesta u Beogradu 8. jula pa nadalje, jer je ovaj spisak napravljen 13. jula.\n"Inače, što se BIRODI tiče, skandalozna je stvar da država koja je sistemski zarobljena u korupciju, čija Uprava za sprečavanje pranja nova radi u više nego skromnim uslovima, proverava da li organizacija koja je ovoj državi donela mehanizam za borbu protiv korupcije na lokalnom nivou proverava da li pere novac. Očito da su u strahu velike oči", zaključio je Gavrilović.


Znate li čoveka koji se ne suočava sa određenim problemima?\nČovek koji ne rešava problem svet posmatra iz ovog ugla: – svet u kome živim je jednobojan, gust, jedva koračam kroz njega a sebe osećam odvojeno. Ne postoje slike, filmovi, muzika, nemam mogućnost da crtam, pišem, vajam. Ne sećam se šta znači kreativnost, sreća, radost. Ne osećam da imam problem jer ovaj svet je jednostavan, postoji odvojeno od mene, a ja ga samo posmatram i ništa ne moram raditi jer će kao odvojena Celina proći mimo mene.\nIzbegavanje problema je često nemogućnost da se sa istima suočimo.\nPolako prolazimo kroz različita stanja misli, slike, telesne senzacije i emocije, ali se nikada ili retko kada osvrćemo na izvor problema. Sakrivajući pod slojevima problem koji naizgled bivaju sve manji, mi potiskujemo primarno stvarajući naboje gore pomenute u Dubokom PEAT-u i zanemarujemo svoju suštinu.\nTerapijsko pisanje zasniva se na metodama otključavanja, skidanja naboja odnosno slojeva koje smo vremenom ili kroz prošle živote nakupili I iza kojih spava naša celovitost.\nPostoje ljudi kojima je teško verbalizovati svoje misli, emocije, telesne senzacije, slike koje im se javljaju I u tom slučaju metode ključeva pisanja čine da se blockade uklone jedna po jedna dok ne ostane naše sebstvo, naša suština.\nTerapijsko pisanje radi se po pravilu u minimum 7 seansi u trajanju po sat vremena, ali uvek ostavljamo klijentu da sam odluči koliko seansi želi.\nKlijent za vreme seansi otkriva slojeve naboja koji su mu često bivali nepoznati kroz negaciju i suprotnosti svojih težnji života.\nVeć nakon prve seanse dolazi do značajnog pomaka ka sebi i započinje putovanje koje volim zvati po mojoj novoj knjizi koja je u pripremi “Putovanje u središte duše”.\nZakažite svoje seanse putem kontakt forme.


Promena kursa - Pazar nastavlja takmičenje, izabran novi predsednik - Sportske.net\nPromena kursa - Pazar nastavlja takmičenje, izabran novi predsednik\nSkupština Fudbalskog kluba Novi Pazar večeras je jednoglasno izabrala Tarika Imamovića za novog predsednika Upravnog odbora, a odlučeno je i da ekipa nastavi takmičenje u Prvoj ligi Srbije.\nPazarci su bili bez uprave od 11. decembra, kada su klupski čelnici na čelu sa Kemalom Mehmedovićem na skupštinskoj sednici podneli ostavke.\n"Ovo je čast, ali i velika obaveza i žrtva svih nas. Pokušaćemo da uradimo sve da održimo klub, da ostanemo u ligi i postavimo jak temelj. Pravićemo strategiju oslanjajući se igrački na našu bazu, koju treba da stvaramo. Neophodna je dobra saradnja sa školama fudbala, koje bi nam ustupile igrače, uz zajednički interes", rekao je Imamović.\nImamović je godinama bio u rukovodećim strukturama novopazarskog kluba, a pre više od deceniju i po obavljao je i predsedničku funkciju.\nZa potpredsednike su imenovani Asim Prenča i licencirani menadžer UEFA Dejan Bašić, a u novi Upravni odbor kooptirano je još 14 članova.\nPočetak priprema zakazan je za sutra od 14.00 na Gradskom stadionu, kada će prozivku izvršiti šef stručnog štaba Marjan Živković.\n"Cilj je da nastavimo da radimo, zato smo sve ovo i napravili, možda malo i na brzinu. Mesec dana ostavljeno je potencijalnim sponzorima da se jave i preuzmu klub, niko se nije javio. Ako se neko pojavi, spremni smo da mu ustupimo mesto", naveo je Imamović.\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac rekao je da će se ovdašnji prvoligaš i dalje takmičiti i da je to dobra vest za ljubitelja sporta, a posebno fudbala.\n"Tokom perioda koji smo ostavili zainteresovanim sponzorima, razgovarali smo sa ozbiljnim i neozbiljnim kandidatima. Niko se nije javio da želi da preuzme rukovođenje. Grad je uložio dodatne napore da finansijski podrži klub, kako bi nastavio takmičenje", dodao je Biševac.\nOn je otkrio da je sa profesionalnom revizorskom kućom napravljen Unapred pripremljeni plan reorganizacije kluba (UPPR).\n"Želimo da razgovaramo sa poveriocima, da im isplatimo polovinu duga i izbegnemo stečaj i bankrot. Nemamo toliko sredstava da finansiramo redovno takmičenje i vraćamo dugove. Mislim da ćemo postići kompromis s poveriocima, da ne bi bankrotirali, a oni ostali bez ičega. Očekujem pozitivno rešenje. Postupak traje šest meseci, a ja se nadam da će klub opstati i takmičiti se", kazao je Biševac.\nPrva liga Srbije nastavlja se 10. marta, a Novi Pazar će u meču 16. kola gostovati Metalcu iz Gornjeg Milanovca.\nSaša Ilić dobio ponudu, uskoro klupski debi kao trener?


PASTOR: NE PLANIRAMO KOALICIJU DS, LSV, SVM POSLE IZBORA - Magločistač\nPočetna Vesti PASTOR: NE PLANIRAMO KOALICIJU DS, LSV, SVM POSLE IZBORA\nPASTOR: NE PLANIRAMO KOALICIJU DS, LSV, SVM POSLE IZBORA\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 25.03.2016 Kategorija: VestiNema komentara\nPredsednik Saveza vojvođanskih Mađara Ištvan Pastor izjavio je za RTV da se ta stranka uopšte „ne sprema“ za saradnju sa Demokratskom strankom i Ligom socijaldemokrata Vojvodine nakon predstojećih pokrajinskih izbora. Povodom zahteva da Skupština Vojvodine još jednom zaseda pre izbora, zbog incidenata vezanih za poljoprivredno zemljište, Pastor, koji je i predsednik pokrajinskog parlamenta, kaže da ne veruje da će se to desiti jer ne vidi spremnost najmanje 40 poslanika da podrže tu inicijativu.\nLider SVM-a navodi da ne može da predvidi kakvi će biti rezultati izbora za Skupštinu Vojvodine, ali da je za očekivati da će nakon njih odnos snaga u pokrajinskom parlamentu biti sličan onome što danas imamo na republičkom nivou, te da je stoga mala verovatnoća da će uopšte biti moguće formirati skupštinsku većinu kakva je u Vojvodini vladala prethodnih 15 godina, a u kojoj su se nalazile DS, LSV i SVM.\n„Što se nas tiče, SVM se ni sprema za takvu političku saradnju. Realno je da nastavimo saradnju sa Srpskom naprednom strankom koju smo započeli pre dve godine na republičkom nivou, kao i u nizu lokalnih samouprava“, rekao je Pastor, gostujući u emisiji Politbiro Radio televizije Vojvodine.\nNa pitanje da li postoji bojazan da mu tako jasno izražen stav o pitanju budućih koalicionih partnera može odneti određen broj glasova na izborima, on je rekao da to „nije pitanje merkanja, već poštenja prema građanima“.\n„Ja sam po nizu pitanja konzervativan tip, i mislim da čovek uglavnom uvek treba da izgovara jasne, nedvosmislene rečenice i da je to važno i što se tiče izborne trke. Ne treba da govorimo samo o polaganju računa i sadašnjoj situaciji, nego i o budućnosti, i treba da kažemo i s kim tu budućnost hoćemo da realizujemo. Nije pitanje da li će nam to doneti glas-dva više ili manje, već je to stvar poštenja prema građanima“, istakao je.\nDodao je da ne isključuje mogućnost da sastav buduće vladajuće većine na pokrajinskom nivou bude uslovljen koalicijama na lokalnom i republičkom nivou vlasti, kako se to dešavalo u prošlosti.\nGovoreći o incijativi koju je pokrenula LSV, da Skupština Vojvodine još jednom zaseda u aktuelnom sazivu zbog hapšenja paora u Gakovu i niza incidenata u vezi sa izdavanjem poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu, Pastor kaže da ne veruje da će do toga doći.\n„Inicijativa postoji, ali koliko vidim ne postoji spemnost najmanje 40 poslanika koji bi trebalo tu inicijativu da potpišu da bih ja bio u situaciji da merim da li je to nešto što treba da dođe na dnevni red ili nije“, istakao je predsednik pokrajinskog parlamenta.\nDodao je da, ukoliko se smatra da to zaista jeste toliko ozbiljno pitanje, i pokrajinska vlada ima da inicira zasedanje Skupštine.\n„Vlada ima ovlašćenje da, ako ceni da je situacija tako ozbiljna kao što se prikazuje, inicira sazivanje skupštinske sednice i to promptno, bez prebacivanja tereta na poslanike koji bi morali da potpisuju inicijativu“, naveo je.\nPastor, ipak, napominje da je zasedanje pokrajinskog parlamenta moguće, iako su raspisani izbori.\n„Momenat raspisivanja izbora ne znači suspenziju sadašnjeg sastava parlamenta, on može da zaseda u punom kapacitetu do konstitusianja novog saziva“, kaže.\nPastor je ocenio i da će novi saziv Skupštine Vojvodine ponovo menjati izborni sistem za pokrajinske izbore jer je, smatra, sadašni proporcionalni model manje pravičan od prethodnog, kada su se pokrajinski poslanici birali po kombinovanom proporcionalno-većinskom sistemu. Podsetimo, pre godinu dana promenjen je izborni sistem u Pokrajini, te je dosadašni sistem u kom je polovina poslanika birana po većinskom sistemu – što je omogućavalo da svaka opština u pokrajini ima makar jednog predstavnika – zamenjen sa proporcionalnim sistemom, po uzoru na republičke izbore.\n„Sigurno je da više nećemo imati onu situaciju kakvu smo imali u prethodnih nekoliko saziva – da nema ni jedne lokalne samouprave iz koje ne dolazi bar jedan poslanik. Mislim da će novi izborni sistem dovesti do toga da će gradovi i značajne sredine biti previše reprezentovani u Skupštini, a da određeni delovi teritorije Vojvodine uopšte neće biti prisutni u parlamentarnom radu. To ne govorim napamet, već na osnovu iskustva rada republičkog parlamenta u kom od 186 lokalne samouprave, nekoliko desetina njih nikada za 25 godina nisu imale niti jednog poslanika u Narodnoj skupštini. Mislim da će to biti dodatni razlog da se nakon izbora mirno i trzveno sadašnja odluka o pokrajinskim izborima ponovo stavi na sto“, kazao je i dodao da veruje da će biti dovoljno vremena da se razmisli koji je to izborni sistem najbliži pravičnom.\n„Potpuno pravičnog izbornog sistema nema, to nije bio ni prethodni , ali mislim da je ovaj koji je sada na snazi, po kojem ćemo birati poslanike 24. aprila, još manje pravičan“, ocenio je.\nPastor je izazio i uverenje da će vrlo brzo nakon izbora biti rešeno i pitanje spornih zakona o finansiranju i nadležnostima Vojvodine.\n„To treba uraditi pre najavljene promene Ustava Srbije. To su zadaci koji su praktično dogoreli do lakata proteklih osam godina. Ko je tu sve propuštao rokove, o tome bi se moglo nadugačko razgovarati, ali mislim da to u ovom momentu nije bitno. Bitno je da nakon konstituisanja oba parlamenta to pitanje na jesen bude rešeno i da budžet za sledeću godinu usvajamo po novom zakonu“, istakao je.\nDodao je da je pitanje ustavnih promena, „barem što se tiče dinamike određene od strane republičke vlade“, oročeno za poslednji kvartal 2017. godine.\nSagovornik RTV-a nije želeo da odgovori na pitanje da li će i nakon izbora biti predsedni Skupštine Vojvodine.\n„Nisam o tome razmišljao, to ne zavisi samo od mene, niti samo od SVM-a, to zavisi od niza okolnosti u kojem smo mi samo jedan delić“, naveo je.\nGovoreći o navodima da bi predstojeća predizborna kampanja mogla biti veoma rizična i ispunjena incidentima, Pastor je rekao da se svi moraju truditi da stvore dobar ambijent u kampanji, te da ambijent nikada ne stvara samo jedan učesnik političke scene, već da je on posledica ponašanja većine aktera.\n„Voleo bih da se ne ponovi ono što smo doživljavali 2014. i posle toga, na nekim lokalnim izborima. Mislim da je atmosfera prilično naelektrisana i potpuno je sigurno da će tu biti mnogo više ličnih rečenica nego što bi smo svi mi zajedno voleli da čujemo. Ja ću se tuditi da kampanja bude fokusirana na učinak, na odgovore na pitanja, na ono što SVM kao tačka poverenja u političkom životu znači ili treba da znači u budućem periodu“, rekao je Pastor.


Atlantic Grupa investira 5 miliona EUR u unapređenje energetske efikasnosti | odgovornoposlovanje.rs\nBeograd, 10. februar 2014. Godine – Atlantic Grupa je od Evropske banke za obnovu i razvoj obezbedila kredit od 5 miliona EUR za unapređenje energetske efikasnosti operativnog poslovanja u Srbiji. Ugovor o kreditu danas su potpisali prvi podpredsednik EBRD Fil Benet i predsednik Uprave Atlantic Grupe Emil Tedeski.\nFinansiranje EBRD je deo šireg paketa dogovorenog u novembru 2012. godine, namenjenog za podršku regionalnih aktivnosti Atlantic Grupe na jačanju energetske efikasnosti, uz racionalnije korišćenje resursa i energije, što je osnov racionalizacije proizvodnih procesa, smanjenja troškova, ali i zaštite životne sredine. Pored ušteda vezanih za efikasnost, očekuje se i da će planirane investicije u operativnim kompanijama u Srbiji smanjiti emisiju CO2 za 600 tona godišnje.\nZajam će omogućiti da se uvedu ciljane mere uštede energije u srpskim kompanijama Atlantic Grupe (Grand kafa, Štark, Palanački kiseljak). Investiranjem u novu opremu poboljšaće se kvalitet i bezbednost proizvoda i omogućiti uštede u korišćenju električne energije i gasa, kao i potrošnje vode u proizvodnim procesima. Izgradnjom novih toplotnih sistema snabdevanja energetska efikasnost srpskih kompanija će se poboljšati za čitavih 25 odsto.\nTim povodom Emil Tedeski, predsednik Uprave Atlantic Grupe, je rekao: „Ovaj zajam kao nastavak naše uspešne saradnje sa EBRD, dokazuje da je Atlantic Grupa pouzdan i odgovoran partner. On pokazuje stalnu posvećenost unapređenju rada naših kompanija širom regiona na način koji pomaže unapređenju kvaliteta života u lokalnim zajednicama, uz istovremeno osiguranje dugoročnih ušteda u našem poslovanju.“\nPrvi podpredsednik EBRD, Fil Benet je izjavio: „Sa zadovoljstvom nastavljamo saradnju sa Atlantic Grupom. Mada iznoz zajma za ovaj novi projekat možda ne izgleda velik, očekuje se da će uticaj mera koje će on finansirati biti značajan. Pored toga, on jača prekogranični karakter rada i poslovanja Atlantic Grupe.“\nAtlantic Grupa u svom poslovanju na srpskom tržištu objedinjuje proizvodnju, razvoj, prodaju i distribuciju robe široke potrošnje (Štark, Grand kafa, Palanački kiseljak, Multivita i Atlantic Brands). Izuzetno bogat portfolio proizvoda uključuje renomirane lokalne/regionalne brendove kao što su Smoki, Najlepše želje, Bananica, Grand kafa, Cedevita, Cockta, Argeta, Donat Mg te brendove principalskih partnera.\nAtlantic je jedna od vodećih prehrambenih kompanija u regionu i renomirani distributer hrane, pića te kozmetike i farmaceutskih proizvoda sa sopstvenom distribucijom na svim tržištima u regionu. Atlantic ima proizvodne lokacije u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Makedoniji, Sloveniji i Nemačkoj. Proizvodi Atlantic Grupe se prodaju širom jugoistočne Evrope, kao i u zapadnoj Evropi, Rusiji i Zajednici nezavisnih država. Sa svojim brendom Multipower, Atlantic je vodeća evropska kompanija u segmentu hrane za sportiste.


Zdravi stilovI života za zdravlje dojki\nU šoping centru „Rajićeva“ 15. oktobra 2017. godine Evropa Dona Srbija uz podršku MAXI-ja, stručnjaka i prijatelja je obeležila dan „Zdravih stilova života za zdravlje dojki“ pod sloganom „Menjam se danas za bolje sutra“.\nObeležavajući 15. oktobar, Evropa Dona Srbija se uključila u evropsku kampanju da približi ženama i devojkama kako da brinu o svom zdravlju i zdravlju svojih grudi kroz zdrave životne stilove i važnost redovnog samopregleda ali i dijagnostičkih pregleda. Gosti manifestacije, lekari, zainteresovanima su govorili o podjednako važnim izborima za očuvanje ženskog zdravlja a to su: održavanje normalne telesne težine kroz uravnoteženu ishranu i fizičku aktivnost, kao i o pravilnom načinu samopregleda dojki ali i davali odgovore na pitanja vezana za rak dojke.\nSve veći broj činjenica pokazuje vezu između zdravih životnih navika i manjeg rizika za nastanak raka dojke. Prema istraživanjima, višak kilograma i smanjena fizička aktivnost zaslužuju pažnju jer čine 25-33% svih slučajeva raka dojke. Prilagođen svakodnevni život uz izbegavanje povećanja telesne težine, izbalansiranu ishrana, i aktivno fizičko angažovanje su tri jednostavna ali ključna izbora načina života koja mogu pozitivno uticati na budućnost ženskog zdravlja uopšte i na zdravlje dojki.\nSastanak EPIS (Europian Patient Inovation Summit) - Zagreb okrobar 2017\n"Menjam se danas za bolje sutra"


Prikaz govora poslanika Uglješa Marković\nUvažene kolege narodni poslenici, poštovani građani Republike Srbije, ispred poslaničke grupe SPS svoje pitanje uputio bih Vladi Republike Srbije i Ministarstvu zdravlja.\nViše od godinu dana živimo u krizi koja je izazvana pandemijom korona virusa i usled novonastalih okolnosti život svih nas je poprimio potpuno nove obrise. Brojna istraživanja pokazuju da je ova kriza izazvana pandemijom najviše uticala i najviše utiče na mlade uzraste između 20 i 30 godina.\nPoznato je da su mladi najveći pobornici druženja koji im pruža i osećaj sigurnosti, ali i pripadnosti i to im omogućava da se osete i potvrđeno, ali i bitno utiče pozitivno na njihovo sazrevanje.\nTakođe, promena načina školovanja, njihovo fizičko udaljavanje od njihovih vršnjaka za posledicu ima nedovoljnu socijalizaciju i osećaj usamljenosti. Istraživanje koje je sproveo OEBS u saradnji sa Krovnom organizacijom mladih Srbije je dalo uznemirujuće podatke, a to je da je izolacija kojom smo svi bili izloženi usled vanrednog stanja, loše ili jako loše uticala na 53,4% procenata mladih. Depresiju je imalo 33,9%, napade panike 21,5%, osećaj anksioznosti 43,1% izazvanih usled zabrinutosti za porodicu, prijatelje, nemoći i neizvesnosti.\nPre same pandemije drugi najčešći uzrok smrti kod mladih ljudi je bilo samoubistvo. Pre par nedelja, samo u jednoj noći, troje mladih ljudi je sebi oduzelo život, a poslednjih meseci ove brojke su sve alarmantnije. Mali je broj onih koji imaju svest i prepoznaju simptome, pri tome se i ne stide da pričaju na ovu temu i potraže stručnu pomoć. Dodatno im otežava situaciju i sama činjenica da u Srbiji na 27.000 mladih ljudi dolazi jedan lekar specijalista psihijatrije koji bi mogao da im pruži stručnu pomoć.\nMišljena sam da kao i država i kao društvo sa mnogo većom pažnjom bi trebalo da pristupimo ovom problemu i kada prođe sama pandemija, iskreno se nadam da će kraj doći veoma brzo, mislim da nas tek čekaju posledice ove vrste, odnosno svi nus efekti na mentalno zdravlje celokupne nacije, a pogotovo mentalno zdravlje mladih kao najosetljivije grupacije i najranjivije grupacije.\nZato je moje pitanje u ime poslaničke grupe SPS-a, da li postoji direktna korelacija između pandemije i suicida kod mladih? Da li je rađena studija koja bi dala komparaciju između brojeva ovih slučaja kod mladih u 2020. godini u odnosu na 2019. godinu? Da li se radi na strategiji pomoći mladima nakon što se ova pandemija završi?\nTakođe, kao neko ko je preležao ovu bolest, odnosno koronu i ko se neposredno upoznao sa njom, apelujem na sve mlade ljude da se strpimo i budemo odgovorni i da se odazovemo vakcinaciji kako bismo što pre imali mogućnost radovanja onim sitnicama koje su se ispostavile da život znače, a koje su nam trenutno uskraćene. Zahvaljujem.


Hvala NATO: Članstvo Crnoj Gori "donelo" 1,3 mlrd. EUR investicija\nOd crnogorskog učlanjenja u NATO do kraja novembra prošle godine, ukupna ulaganja u Crnu Goru iz članica te vojne alijanse iznosila su milijardu i 300 miliona evra, tvrdi guverner Centralne banke Crne Gore (CBCG) Radoje Žugić.\nOn je naglasio da su samo u prošloj godini, za jedanaest meseci, strane investicije iz NATO članica iznosile 248,4 miliona evra.\n“Uticaj NATO je možda najveći na našu ključnu ekonomsku granu, turizam, koji je motor rasta naše ekonomije. Od učlanjenja naše države do kraja 2018. godine Nemačka, Holandija i Turska su rasle po stopi od preko 50 odsto, a tu je i Velika Britanija”, rekao je Žugić.\nPrema njegovim rečima, skandinavske zemlje su za nešto više od dve godine, za isti period porasle za 120 procenata u smislu prometa u turizmu.\n“U prošloj godini za deset meseci imali smo prihod po osnovu članica NATO od milijardu i 52 miliona evra. 2016. godine je to bilo oko 850 miliona evra”, kazao je Žugić.\nIzvezli MANJE satova, a vrednost izvoza SKOČILA


Iranski predsednik kritikovao Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija\nIranski predsednik Mahmud Ahmadinedžad u Teheranu je kritikovao Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija zbog pretnji sankcijama ukoliko ova zemlja ne obustavi nuklearni program.\n"To je najsramotnije da Savet bezbednosti UN, koji bi trebalo da bude zaštitnik bezbednosti i prava država, preti državi koja po zakonu istražuje kako bi obezbedila energiju za svoje mirnodopske potrebe", istakao je Ahmadinedžad u govoru na sedmoj Generalnoj skupštini Azijske parlamentarne asocijacije za mir.\nAhmadinedžad je ocenio da UN imaju dvostruke standarde, dodajući da svetska organizacija proganja Iran i da "zemlje koje imaju nuklearno oružje negiraju pravo drugih da nuklearno gorivo koriste u mirnodopske svrhe".\nDve od pet stalnih članica Saveta bezbednosti sa pravom veta - Rusija i Kina -zalažu se da iransko pitanje bude rešeno diplomatskim putem, mada su se u principu složili sa kaznenim merama prema Teheranu. Pored njih pravo veta u Savetu bezbednosti imaju Francuska, SAD i Velika Britanija od kojih se dve poslednje zalažu za sankcije Iranu. Teheran tvrdi da razvija nuklearnu tehnologiju u mirovne svrhe radi rešenja nagomilanih energetskih problema zemlje, no, zapadne zemlje strahuju da je reč o izgovoru i da iranska vlada pravi nuklearnu bombu.


83% programera doživelo „burnout” tokom pandemije\nVeliko opterećenje dovelo do smanjenog osećaja efikasnosti i zainteresovanosti za posao.\nSindrom izgaranja na poslu (tzv. burnout) je doživelo 83 odsto programera tokom pandemije, pokazuje istraživanje rađeno u Londonu i San Francisku. Kao glavni razlozi izgaranja navedeni su veliko opterećenje (47%), neefikasani procesi (31%) i nejasni ciljevi (29%).\nKompanija Haystack Analytics, koja se bavi povećavanjem produktivnosti inženjera, radila je istraživanje kako bi utvrdila da li je pandemija pogoršala stanje programera, a 81 odsto njih pokazuje da jeste. Studija takođe otkriva da je 83 procenta programera zabrinuto zbog pouzdanosti softvera na svom radnom mestu.\nProgrameri su bili neizostavni deo u pokušaju biznisa da funkcionišu tokom pandemije, jer su brojna softverska rešenja bila opterećenija nego ikada ranije. Uz to, primena tehnoloških rešenja u brojnim industrijama raste mnogo brže, nego što raste broj profesionalaca potrebnih da to povećanje isprati.\nStatista pokazuje da samo u Velikoj Britaniji postoji oko 408.000 programera i procenjuje da će do 2024. godine globalna populacija programera porasti na 28,7 miliona. Kako je Startit Dnevnik nedavno pisao, u Americi je otvoreno 500.000 pozicija samo u oblasti sajber bezbednosti.\nDirektorka za produktivnost programera u Netflix-u, kaže da je ova studija pokazala kako se produktivnost tima ne može gledati samo kroz jednu metriku, već da je jako važno meriti dobrobit, odnosno zadovoljstvo tima i ostale kontekste koji skupa utiču na produtivnost.\nSindrom izgaranja ili burnout javlja se usled preopterećenosti poslom, a manifestuje se kroz progresivni gubitak idealizma, energije i smislenosti vlastitog rada kao rezultat frustracija i stresa na poslu. Osobe u ovom stadijumu ne vide izlaz, a njegovi uzroci su brojni. Postoje razne metode kojima može da se prevenira ovo stanje, na kojem i zaposleni i poslodavci treba zajedno da rade.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=29378\nTag: republika srpska, Pogodaka: 96\nU centru Beograda ponovo je obnovljen grafit posvećen ratnom komandantu Vojske Republike Srpske Ratku Mladiću koji je osuđen za ratne zločine u Hagu.\nPoslanici za sankcije Dodiku\nGrupa poslanika u Evropskom parlamentu uputila je pismo ministrima spoljnih poslova država članica Evropske unije u kojem pozivaju na uvođenje sankcija članu Predsedništva Bosne i Hercegovine Miloradu Dodiku i drugim osobama koje su odgovorne za narušavanje Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nOsuda otvaranja kancelarije\nOtvaranje kancelarije Fondacije kapetan Dragan u Banjaluci, uz prisustvo osuđenog ratnog zločinca Dragana Vasiljkovića, predstavlja prvorazredni skandal, javlja sarajevski portal klix.ba, pozivajući se na saopštenje Stranke demokratske akcije (SDA).\nNemačka traži sankcije\nNemačka je u organima Evropske unije (EU) pokrenula pitanje sankcija protiv zvaničnika Republike Srpske (RS) koji ugrožavaju Dejtonski sporazum, objavio je Radio Slobodna Evropa (RSE) pozivajući se na diplomatske izvore u Briselu.\nRepublika Srpska (RS) uvažava suverenitet i teritorijalni integritet BiH i nema nijedan plan kojim bi sprovela politiku otcepljenja, izjavio je srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik, posle sastanka u Istočnom Sarajevu sa Derekom Čoletom, savetnikom državnog sekretara SAD, napominjući da sankcije nisu rešenje problema.\nRS potpisala prenos nadležnosti\nKancelarija visokog predstavnika u BiH danas je povodom tvrdnje člana Predsedništva BiH Milorada Dodika da je Visoko sudsko i tužilačko veće (VSTV) BiH nametnuo bivši visoki predstavnik Pedi Ešdaun, saopštila da formiranje VSTV nije nametnuto, nego sporazumno dogovoreno između dva entiteta i države BiH.\nSrbija uvek za Dejton\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa srpskim članom Predsedništva Bosne i Hercegovine Miloradom Dodikom i naglasio da će Srbija uvek podržavati punu primenu Dejtonskog mirovnog sporazuma, dok je Dodik istakao da će se Republika Srpska, mirnim putem, zalagati za vraćanje prava i pravde predviđene Ustavom BiH.


Služba za upravljanje razvojem - Općina Bosanska Krupa\nKontakt telefon: 037/961-460\nU Službi za upravljanje razvojem obavljaju se poslovi upravnog rješavanja, normativno-pravni, studijsko-analitički, stručno-operativni i operativno-tehnički poslovi koji se odnose na:\n• upravljanje razvojem,\n• stvarenje osnovnih faza upravljanja lokalnim razvojem, uključujući i lokalni ekonomski razvoj i to:\n• osiguranja svih potrebnih resursa u vezi sa aktivnostima strateškog planiranja;\n• operativna priprema potrebnih akata za pokretanje procesa planiranja i/ili revizije Strategije razvoja i sektorskih razvojnih planova, koordinacija aktivnosti na izradi i reviziji integrisane Strategije razvoja, uključujući koordinaciju aktivnosti Općinskog razvojnog tima (ORT), Partnerske grupe (PG) i drugih tijela u svim fazama strateškog planiranja u skladu sa Metodologijom za integrisano planiranje razvoja (miPRO),\n• osiguranje potrebnih resursa po pitanjima provođenja Strategije i sektorskih planova;\n• aktivna saradnja i koordinacija sa svim službama unutar JLS (preko stručnog kolegija i /ili direktno) i drugim institucijama i organizacijama koje učestvuju u implementaciji projekata, programa i mjera iz Strategije razvoja; kao i saradnja i koordinacija u pogledu implementacije projekata koji se u općini realizuju od strane ino/domaćih agencija/organizacija, a koji su u funkciji razvoja (ekonomski lokalni razvoj i dr.);\n• iniciranje i koordinacija izrade i provođenje Plana implementacije (1+2) i odgovarajućeg\n• finansijskog okvira za realizaciju projekata, programa i mjera koji proizlaze iz Strategije razvoja;\n• iniciranje i koordinacija procesa usklađivanja finansijskog okvira Plana implementacije sa općinskim budžetom, u bliskoj saradnji sa Općinskim razvojnim timom i Službom za finansije;\n• iniciranje i koordinacija procesa razrade indikatora na nivou Plana implementacije u bliskoj saradnji sa Općinskim razvojnim timom i relevantnim općinskim službama, na osnovu općih\n• razvojnih indikatora postavljenih u Strategiji razvoja;\n• Iniciranje, koordinacija i podrška u pripremi godišnjih planova rada službi na bazi Plana implementacije, uključujući i postavljanje indikatora uspjeha, u skladu sa Strategijom razvoja;\n• iniciranje i koordinacija procesa razrade projekata iz godišnjeg Plana implementacije, gdje su nosioci projekata pojedine službe;\n• praćenje odgovarajućih eksternih izvora finansiranja, uključujući objavljene javne pozive i učešće u pripremi projektnih aplikacija za eksterne izvore finansiranja (EU, međunarodne organizacije i\n• drugi donatori) u saradnji sa drugim službama i po potrebi posebno oformljenim projektnim timovima;\n• saradnja sa drugim lokalnim partnerima, razvojnim agencijama, javnim preduzećima, privrednicima, NVO i poslovnim udruženjima u cilju podsticanja aktivnog učešća u realizaciji\n• projekata iz Strategije, uključujući koordinaciju u pripremi zajedničkih aplikacija na relevantne\n• eksterne izvore finansiranja i sl.;\n• promocija Strategije razvoja, učešće u pripremi i prezentaciji odgovarajućih promotivnih materijala za informisanje javnosti o rezultatima u implementaciji Strategije i novim investicionim ulaganjima;\n• koordinacija aktivnosti Općine sa Direkcijom za evropske integracije i ministarstvima pri Savjetu ministara BiH radi uključivanja strateških prioriteta općine u prioritete finansiranja na BiH nivou,\n• posebno kroz EU fondove.Praćenje provođenja usvojenih planova implementacije na godišnjem i\n• trogodišnjem nivou (planovi službi) u skladu sa definiranim indikatorima uspjeha te predlaganje korektivnih mjera u skladu sa potrebama;\n• analiza i praćenje izvršenja sektorskih planova i Strategije u cjelini;\n• aokretanje procesa revidiranja sektorskih razvojnih planova, odnosno Strategije u cjelini, na osnovu rezultata evaluacije, te procesa izrade strategije za novi strateški period; te shodno tom revidiranje i ažuriranje dokumenata vezanih za privlačenje i servisiranje investitora, a u suradnji sa sektorskim grupama i svim drugim ključnim razvojnim tijelima kao što je privredni savjet;\n• aromovisanje rezultata implementacije razvojne Strategije prema široj javnosti, građanima općine Bihać i drugim zainteresovanim stranama, uključujući i rezultate realizacije projekata ino/domaćih agencija/organizacija u funkciji razvoja, kao i investicijskih projekata od strane privatnog sektora koje je općina privukla.\n• analiziranje postojećeg stanja informacionog Sistema\n• izrađivanje planova i programa za uspostavljanje i razvoj informacionih Sistema sa prijedlogom novih informatičkih I tehničkih rješenja\n• izrađivanje metodologije i standard za formiranje, razvijanje i održavanje baze podataka, analiza tih podataka i njihovo publiciranje\n• kreiranje i organizaciju provođenja sigurnosnih mjera, mrežne politike i bezbjednosti u informacionom sistemu\n• održavanje postojećih programa sa prijedlogom novih rješenja\n• admininistriranje i održavanje računarske opreme, digitalne telefonske centrale i Sistema za evidenciju radnog vremena\n• admininistriranje i održavanje lokane mreže računara\n• vršenje tehničke pripreme materijala za objavu na WEB stranici


Tako je i najfrekventniji novosadski, Bulevar oslobođenja, ulepšan bilbordima sa imenima 43 učenika generacije osnovnih i srednjih škola s teritorije Grada u prošloj školskoj godini.\n- U godini u kojoj Novi Sad nosi titulu „Evropska prestonica kulture“, taj projekat pokazuje da je naš grad i dalje vojvođanska prestonica znanja, učenja i uspeha, kao što je to već decenijama – kaže Aleksandar Savanović, predsednik Udruženja za promociju društvene odgovornosti. On ističe da je situacija u vezi sa pandemijom koronavirusa uticala na to da, umesto fotografija, budu istaknuta imena učenika na bilbordima, ali da je i to način da se Novosađani i svi koji dođu u Srpsku Atinu upoznaju sa šampionima znanja novosadskih škola.\n- Čestitamo našim mladim uspešnim sugrađanima, zahvaljujemo se njihovim školama i Gradskoj upravi za obrazovanje na saradnji. Akcija „Učim+Znam=Vredim“ nastaviće i dalje da se bori za promociju uspeha mladih i hvala svima koji nas u tom nastojanju podržavaju- kaže Savanović.\nučim znam vredim akcija društvena odgovornost imane najboljih na bilbordima


Miličević: Sve manji broj firmi se prijavljuje za subvencije – TVSA.BA\nPonedjeljak, 25 Oktobra, 2021 10:03\nNaslovna/Vijesti/Biznis/Miličević: Sve manji broj firmi se prijavljuje za subvencije\nOnline sjednica Zastupničkog doma Federalnog parlamenta. Federalna ministrica finansija Jelka Miličević predstavila je podatke o dosadašnjim efektima Zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica.\nKako je istakla, na subvencije je potrošeno više od 82 miliona maraka, a treba još izvršiti isplate za maj i juni. Dodala je da se smanjuje broj prijavljenih za subvencije, što govori da je sve manje firmi koje imaju pad prihoda veći od 20 posto.\nZastupnici su na početku sjednice odbili da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radu razmatraju po hitnom postupku te je upućen u redovnu proceduru.


Teroristički napadi u Evropi: Koje zemlje treba izbegavati?\nM. D.\t 23. marta 2016. 14:32\nStručnjaci su jos pre godinu dana upozoravali da Evropi preti strašni terorizam i da su među pet zemalja, koje najviše treba da strhuju od napada, Belgija, Francuska, Nemačka, Holandija.., pišu hrvatski mediji.\nStručnjaci su još tada Belgiju stavili među pet zemalja koja najviše treba da strahuje od terorističkih napada i to se juče, godinu dana kasnije nažalost i obistinilo – u dva terorističkanapada na aerodromu i podzemnoj železnici poginulo je više od 30 ljudi, dok je više od 260 ranjeno.\nU Belgiji su 15. januara prošle godine policajci ubili dvojicu terorista u gradu Verviersu u sklopu velike antiterorističke akcije. Treći je uhapšen, a 13 osumnjičenih za terorističke aktivnosti završilo je u pritvoru, piše hrvatski portal 24sata.\nU maju 2014. osumnjičeni terorista ubio je četvoro ljudi u jevrejskom muzeju u Briselu. Inače, Verviers je, uz predgrađa Brisela i Antverpena, pravo uporište islamskih ekstremista u Belgiji, doseljenika mahom iz arapskih i drugih muslimanskih zemalja, a nekoliko stotina njih je otišlo da se bori za džihadiste u Siriji i Iraku, gde ih je pedesetak i poginulo.\nDirljivo: U čast žrtvama napada u Barseloni napravljen ljudski toranj…\nDžihadisti su 2015. najviše terorističkih akcija izveli upravo u Francuskoj. Godina je počela napadom na redakciju satiričnog lista Šarli Ebdo gde je ubijeno 12 ljudi, a pravi pokolj se dogodio u glavnom gradu u novembru 2015. kada je poginulo 130 ljudi i stotine ranjeno.\nPodseća se da je nemačko ministarstvo policije upozorilo pre dva meseca da je Nemačka meta džihadistički motiviranih napada i nasilja, kao i da bi oni mogli biti upereni protiv civila kao i zaposlenih u državnim institucijama u svakom trenutku.\nNemačke obaveštajne službe, takođe ocenjuju da bi teroristi mogli da upotrebe taktiku višestrukih napada, sa ciljem širenja panike i straha, kao što je to bilo sa napadima u Parizu. Početkom 2015. dve osobe su završile u pritvoru nakon napada na 12 kuća, a nemačka specijalna policija često je u akcijama hapšenja terorista.\nTako su u novembru prošle godine u Nemačkoj uhapšena dvojica džihadista, a u aprilu su u gradu Oberselu uhapsili dvoje osumnjičenih u čijem su stanu pronašli i zaplenili celi arsenal oružja, među kojim su bile i bombe-cevi, eksploziv, jurišne puške i municija.\nSve više obaveštajaca i u Britaniji\nI Britanci su krajem prošle godine povećali broj zaposlenih u obaveštajnim agencijama za 15 posto i više izdvajanja za bezbednost u vazdušnom saobraćaju zbog povećane pretnje islamističkih militanata.\nZbog sumnji u terorizam prošle godine su u više navrata privodili osumnjičene, a Endru Parker, direktor britanske obaveštajne službe MI5, kazao je pre nekoliko meseci da je nivo pretnji džihadista koji u Britaniji žive najviši u poslednje 32 godine.\nInače, britanska Vlada je krajem prošle godine savetovala svojim građanima da ne putuju ni u Španiju, koja je označena kao mesto velike mogućnosti od napada na turiste, odnosno zemlja u kojoj postoji veliki rizik od terorističkih napada. Nju inače svake godine posećuje oko 12 miliona Britanaca u potrazi za suncem.\nPod sumnjom u pripadnost terorističkim organizacijama holandska policija celu prošlu godinu privodila je osumnjičene. Stručnjaci za terorizam kazali su da je sigurno u toj zemlji smešteno nekoliko terorističkih ćelija.\nHrvatska je, kako se navodi, označena kao bazna pretnja. Nije najsigurnija, a iza nje postoje još dva stepena.\nNajsigurnije su, pokazuje karta opasnosti od terorističkih napada, Švajcarska, Slovenija, Češka, Poljska…\nProglašena trodnevna žalost u Meksiku\nSveti Ambrozije, latinski teolog\t(340-397)\nKako se zove sida na ruskom?


Izložba: FEMINISTKINJE I DRŽAVA | Dom omladine Beograda\nIzložba: FEMINISTKINJE I DRŽAVA\nod 02. novembra u 17:30 do 09. novembra 2014. - DOB//Hol ispred Amerikane\nOrganizacija: Centar za marginu i Dom omladine Beograda\nU okviru Ženskog medijskog foruma ŽENERAMA 2014.\nIzložba FEMINISTKINjE I DRŽAVA nas vodi kroz kritičko promišljanje današnje feminističko aktivističke borbe, prikazane kroz vizuelno propagadni materijal o rodnoj ravnopravnosti na moderan, popularan i dostupan način.\nOdvažile/i smo se da postavimo neka sporna pitanja, kao što su: “Da li je današnji aktivizam motivisan promenama ili materijalizmom?” “Da li su donatori ti koji diktiraju koliko mi zaista možemo da promenimo?” “Da li su prave pesnice zamenjene digitalnim?”\nŽelimo da podsetimo da je prava pobuna opipljiva i nešto mnogo više od digitalnog prikaza same pobune, jer je težnja ka sigurnosti kroz neizvesnost nekada zaista menjala stvari. Filozofija pokreta kao takva bila je da je suština stvarnosti čista aktivnost. Aktivizam je aktivirati se da promeniš stvari koje ti ne odgovaraju, tako bi online aktivizam trebalo da inicira i podstakne offline aktivizam. Promene kreću od svakog od nas pojedinačno, a jedino zajednica u kojoj svako pojedinačno teži istim promenama nas može zaista odvesti tamo gde želimo da budemo.\nCENTAR ZA MARGINU je nestranačko, nevladino i neprofitno udruženje građana i građanki, osnovano radi ostvarivanja ciljeva u oblasti zaštite ljudskih prava i unapređenja položaja marginalizovanih društvenih grupa.\nPrva aktivnost CZM-a bila je izložba “Ogledalo žene – odrazi stvarnosti njene” kao deo projekta „Ogledalo“ Rekonstrukcije Ženski Fond. Izložba je predstavljala radove mladih autorki koje su učestvovale na umetničko-fotografskim radionicama, gde su se bavile temama i pitanjima roda. CZM je realizovao projekat tada kao neformalna grupa „Drugarice i Drugovi“.\nNakon radionica i razgovora o temama kao što su rodno zasnovano nasilje, trgovina ljudima, prikaz žene u medijima, bezbednost na internetu, mlade žene, srednjoškolke i studentkinje, razmenile su svoja iskustva i znanja koja su kasnije prenele na fotografije.\nKako su se prilikom rada na projektu “Ogledalo” razvile mnoge ideje i videli smo da imamo jaku mrežu i potencijal za rad na pitanjima rodne ravnopravnosti i problemima marginalizovanih grupa, odlučili smo da osnujemo “Centar za marginu” koji će nastaviti putem koji su utrli “Drugarice i Drugovi”.\nIzložba: Izvanredni Bob “WAVEFORM”\nod utorka, 28. oktobra u 19:00 do nedelje, 09. novembra 2014. DOG//Galerija\nPAROL! umetnost izvan zidova, izvan granica\nod 06. novembra u 19:00 do 13. novembra 2014. DOB//Hol ispred Velike sale


Nada Popović Perišić: Enormne sume koje pominju autori će morati da dokažu na sudu - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Nada Popović Perišić: Enormne sume koje pominju autori će morati da dokažu na sudu\nPovodom optužbi o navodno nenamenski trošenom novcu i oštećenju Miroslavljevog jevanđelja prilikom izrade fototipskog izdanja\nV. M.14.01.2022. 18:00\nfoto FoNet/Ministarstvo kulture i informisanja\n– Autori faksimila “Miroslavljevog jevanđelja” i dokumentarnog serijala o istorijatu ovog rukopisa ne znaju kako funkcioniše budžet. U budžetu je više godina postojala pozicija Miroslavljevo jevanđelje, zadatak izrade fototipskog izdanja poveren je Narodnoj biblioteci Srbije i Narodnom muzeju, shodno tome se i prebacuju sredstva dinamikom kojom odmiču radovi, ako se sredstva ne potroše, ona se vraćaju u budžet, objasnila je u izjavi za za Danas bivša ministarka kulture Nada Popović Perišić dodavši da je sve već objasnila u svom saopštenju koje je poslala medijima.\nPodsetimo, saopštenje Nade Popović Perišić, koja je funkciju ministra kulture obavljala od 1994. do 1998, usledilo je nakon konferencije za medije priređivača faksimila Miroslavljevog jevanđelja Veljka Topalovića i autora dokumentarnog serijala o istorijatu rukopisa Boška Savkovića, koji spominju velike novčane iznose koji su nenamenski potrošeni.\nNada Popović Perišić u svom saopštenju navodi da “autori pominju neverovatne sume od 1.600 evra do osam miliona evra“.\n„Budući da je to enormna laž koja dovodi u pitanje moje ime i moj rad, učesnici će morati to da dokažu na sudu”, ističe Popović Perišić i ukazuje da je Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o kulturnim dobrima odobrilo Narodnom muzeju u Beogradu i Narodnoj biblioteci Srbije objavljivanje fototipskog izdanja.\nPrema njenim rečima, to je urađeno „imajući u vidu da su te ustanove ovlašćene da trajno čuvaju i brinu o pokretnim kulturnim dobrima“, kao i da „izveštaji o utrošenim sredstvima postoje u godišnjim izveštajima pomenutih institucija“.\nPodsetila je i da autori tvrde da je Ministarstvo kulture zabranilo svojim rešenjem od trećeg septembra 1998. godine fototipsko izdanje koje je uradila izdavačka kuća „Dosije“, a da je istina da to izdanje nije zabranjeno već nije legalizovano, jer „predstavlja izdanje koje je ostvareno prevarom i bez saglasnosti Ministarstva kulture na koje su izdavači bili obavezni po Zakonu o kulturnim dobrima“.\nNaglasila je da o tome postoji i odluka Vrhovnog suda od 25. maja 1999. koja potvrđuje rešenje Ministarstva kulture kojim se odbija zahtev izdavačke kuće „Dosije“ za dobijanje odobrenja za korišćenje naziva, imena i lika kulturnog dobra od izuzetnog značaja u komercijalne svrhe, odnosno za objavljivanje fototipskog izdanja Miroslavljevog jevanđelja.\nVeljko Topalović i Boško Savković su naveli kako je otkriveno da je pri konzervaciji ovog rukopisa došlo do greške u slaganju stranica prilikom povezivanja.\nOni su zatražili odgovor od nadležnih državnih institucija – Ministarstva kulture, Narodnog muzeja Srbije i Narodne biblioteke Srbije – zašto, po njihovoj tvrdnji, prikrivaju istinu o navodno velikim oštećenjima koja su naneta jedinstvenim likovnim ukrasima.\nOni su optužili i SANU za „saučesništvo u zaveri ćutanja“.\nPortal Nova.rs navodi da je Srpska akademija nauka i umetnosti saopštila da „nema nikakve veze sa restauracijom Miroslavljevog jevanđelja obavljenom pre više od 20 godina“.\nTakođe, navedeno je da je SANU preko svog Audiovizuelnog arhiva i centra za digitalizaciju učestvovala u procesu digitalizacije Miroslavljevog jevanđelja“ i da je taj posao završila sa velikim zadovoljstvom.\n„Audiovizuelni arhiv i centar za digitalizaciju SANU je samo digitalizovao Jevanđelje, i to u prostorijama Narodnog muzeja gde je bila prenesena oprema za taj poduhvat“, kažu u SANU, a prenosi portal Nova.rs.\nfototipsko izdanjemiroslavljevo jevanđeljeBeograd


Kada su ljudi i neandertalci počeli da se ukrštaju? Naučnici su došli do neverovatnog otkrića! - mediji.net\nNakon nedavno pronađenih dokaza o tome da su neandertalci i ljudi stupali u se*sualne odnose, naučnici su istraživali kada su se prvi put toliko zbližili\nNaučnici s Instituta za evolutivnu antropologiju “Maks Plank” u Nemačkoj otkrili su da su se prvi se*sualni odnosi između neandertalca i čoveka dogodili 60.000 godina ranije nego što se mislilo.\n- Pronašli smo tragove drevnih gena modernih ljudi kod njihovih neandertalskih predaka iz Sibira, što ukazuje na to da su rani moderni ljudi napustili Afriku negde u to doba - rekao je...\nzanimljivostiPreko 4000 vesti\nAmerički naučnik i doktor Džejms Hamblin (37) nije se kupao pet godina. On je ovu ljudsku potrebu prestao da praktikuje 2015. godine kada je izjavio da više neće da se tušira, a da se njegov život ipak nastavlja\nJedan nemenovani amerikanac je kupio prošle godine činiju za samo 35 dolara na dvorišnoj prodaji u gradu Nju Haven u državi Konektikat. Po kupovini, vlasnik je poslao fotografije činije stručnjacima koji su odmah prepoznali da ima veliki istorijski značaj.