source.ba | Porodica razmišlja da prijavi nestanak Davora Dragičevića\nRazmišljamo da prijavimo nestanak Davora Dragičevića, rekao je u telefonskom razgovoru za agenciju Patria jedan od članova njegove porodice, nakon što se više od 24 sata gubiti svaki Davorov trag.\nGrupa „Pravda za Davida“, koja okuplja hiljade građana iz Banja Luke i regiona skoro godinu dana traži da vlasti otkriju ko je ubio 21-godišnjeg mladića Davida Dragičevića u martu 2018. godine, optužujući policijski i politički vrh Republike Srpske za umiješanost u prikrivanje zločina. Grupu predvodi otac ubijenog mladića Davor Dragičević, njegova majka Suzana, kao i njihovi prijatelji.\nBanjalučka policija privela je više članova grupe „Pravda za Davida“ kao i članove opozicije tokom protesta prošle sedmice, dok su sva buduća javna okupljanja grupe zabranjena.\nDavor Dragičević je predvodio proteste u nedjelju u centru Banja Luke, ali nakon toga mu se gubi svaki trag, piše NAP.\nNovinar Slobodan Vasković objavio je u utorak da je policija i danas privela neke od članova grupe, među kojima je Sofija Grmuša.\nTagovi: SkupPravda za DavidaBiHBanja LukaRepublika SrpskaDavor Dragicevic


APR - Agencija za privredne registre - Interact biz knjigovodstvo\nAPR – Agencija za privredne registre je organ državne uprave čiji posao je da vodi evidenciju o različitim privrednim subjektima i podacima. Tu spadaju, pre svega, registri privrednih subjekata (registar privrednih društava i registar preduzetnika), udruženja građana, sportskih saveza, medija, turističkih agencija, fondacija i sl.\nPodnošenjem jedinstvene registracione prijave za osnivanje preduzetnika, prateće dokumentacije (uglavnom samo kopija lične karte) i dokaza o uplati takse (uplatnica) na šalteru u roku od tri do pet dana (uglavnom tri) dobijajte rešenje o registraciji zajedno sa poreskim identifikacionim brojem, prijavom Fondu penzijskog i invalidskog osiguranja – PIO, potvrdom i registarskim brojem obveznika plaćanja doprinosa Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje – RFZO.\nprilikom registracije opredeljujete se za jednu, pretežnu delatnost ali vas to ne sprečava da obavlja i druge zakonom dozvoljene delatnosti.\nPrilikom odabira delatnosti, važno je da znate da je za određene delatnosti neophodna saglasnost nadležnog organa.\nTu spadaju taksi prevoz, zdravstvene i veterinarske usluge, poljoprivredne apoteke, promet oružja, poslovi stečajnog upravnika, sudskih veštaka, zastupanje u osiguranju, i psihološko savetovalište.\nZdravstvene delatnosti (ordinacije, apoteke, klinike i poliklinike): rešenje zdravstvenog inspektorata ministarstva zdravlja o ispunjenosti uslova za obavljanje delatnosti.\nVeterinarske ordinacije i apoteke: rešenje inspektorata ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nPoljoprivredne apoteke: rešenje inspektora ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nTaksi prevoznici: ukoliko je odlukom organa lokalne samouprave propisano da je potrebno da taksi prevoznik ispunjava i druge uslove pored zakonom propisanih, onda je potrebno da se uz registracionu prijavu osnivanja dostavi i dokumentacija propisana tom odlukom. Da li taksi prevoznik treba da podnese i dodatnu dokumentaciju procenjuje se prema opštini u kojoj će biti sedište taksi prevoznika.\nPromet oružja, delova za oružje i municije: rešenje Ministarstva unutrašnjih poslova.\nObavljanje delatnosti od opšteg interesa i komunalne delatnosti: ugovor nadležnog opštinskog organa da je poverio obavljanje određene delatnosti preduzetniku.\nPoslovi zastupanja u osiguranju: dozvola Narodne banke Srbije o ispunjenosti uslova za obavljanje te delatnosti.\nPoslovi stečajnog upravnika: licenca Agencije za licenciranje stečajnog upravnika.\nPoslovi sudskog veštaka: Rešenje o upisu u registrarstalnik veštaka agencija za zapošljavanje, rešenje ministarstva eknomije i regionalnog razvoja.\nPsihološko savetovalište: rešenje ministarstva rada, zapošljavanja i socijalne politike.\nAPR po službenoj dužnosti dostavlja podatke odnosno prijave Poreskoj upravi, PIO fondu i Republičkom zavodu za zdravstveno osiguranje.\nKod već registrovanih preduzetnika u registar APR mogu da se upišu sledeće promene:\npromena podataka o ortacima koji istupaju/pristupaju;\npreuzimanje radnje od strane članova porodičnog domaćinstva u slučaju smrti preduzetnika;\nupis ili brisanje zabeležbe podataka od značaja za pravni promet.


BTC $60.414 -3,85%\nETH $3.947 -3,61%\nBCH $618 -1,76%\nEOS $4,57 -3,36%\nDOGE $0,25 -0,08%\nČini se da je kraj padu prihoda od bitkoin rudarenja nakon manjih uspona, navodi se u izveštaju Diar-a.\nPrihodi od bitkoin (BTC) rudarenja su počeli da rastu nakon pada na najniži nivo u poslenjih 18 meseci, potvrđuje statistika sa Diar-a od 4. marta.\nU februaru je zabeležen pad prihoda do iznosa koji nisu viđeni od avgusta 2017. godine - kada je bitkoin bio na početku svog prethodnog uspona.\nPrihodi od rudarenja iznosili su 195 miliona dolara u februaru 2019. godine, što je manje u poređenju sa 210 miliona dolara u januaru i samo delić od 951 milion dolara na vrhuncu u decembru 2017. godine.\n"Da bi stvari bili još teže, rudari koji koriste optimalnu opremu i koji su osigurali veleprodajne cene električne energije videli su da im je bruto marža smanjena, što je zahtevalo masovnu upotrebu kompjuterske snage kako bi ostali na površini", dodao je Diar.\nKako je izvestio Cointelegraph, poslednja dva meseca 2018. godine nisu bila finansijski korisna za rudare. Nagli pad cena od oko 50% na kripto tržištima sredinom novembra izazvao je privremeni haos, sa upozorenjima iz kineske rudarske zajednice da će performanse mreže uskoro patiti.\nSledećeg meseca stvari su počele da se popravalju, težina rudarenja se prilagodila trenutnim uslovima uz naknadni povrat gubitaka.\nDiar je potvrdio napredak, uz napomenu da su bruto marže za one koji koriste Bitmain-ov Antminer S9 poboljšane u odnosu na prethodni mesec.\nSam Bitmain je u međuvremenu osetio uticaj pada tržišta, a Cointelegraph je izveštavao o nizu poteza koji su doveli do gubitka radnih mesta i izlaska iz nekih jurisdikcija.\nKompanije koje su izložene rudarskom sektoru, kao što je proizvođač hardvera Nvidia, takođe su upozorile na održivost prihoda zbog turbulencija na tržištu.


Isporučena 222 seta testova na virus korona\nNa Međunarodnom aerodromu Sarajevo danas je izvršena primopredaja 222 seta testova na virus korona u vrijednosti oko 200.000 dolara, koje je Južna Koreja donirala BiH.\nInstitut za javno zdravstvo Republike Srpske dobiće 84 seta testova, Klinički centar Univerziteta u Sarajevu 82, Univerzitetski klinički centar Tuzla 30, Sveučilišna klinička bolnica Mostar 25 i Odjeljenje za zdravstvo i ostale usluge Brčko distrikta jedan set.\nPrimopredaji testova prisustvovala je pomoćnik ministra civilnih poslova u Savjetu ministara za oblast zdravstva Draženka Malićbegović i konzul Ambasade Koreje u Zagrebu Dongik Jeng.\nZahvalivši za donirane testove, Malićbegovićeva je istakla da je ovo značajna donacija za zdravstvene ustanove u BiH u trenutnoj epidemiloškoj situaciji, te da će u toku dana biti isporučena, u skladu sa odlukom Savjeta ministara.\nOna je zahvalila i na podršci Ambasadi Južne Koreje kada je riječ o predstavljanju njihovih iskustava u vezi sa borbom protiv kovida 19.\nJeng je izrazio zadovoljstvo činjenicom da će uručena donacija zdravstvenim ustanovama u BiH biti korisna, te napomenuo da je Vlada Južne Koreje u borbi protiv virusa korona humanitarno pomogla 108 zemalja.\nkoronavirus testovi BiH\nOd korona virusa oboljelo još 106 osoba u Srpskoj\nOčekuje se povećanje aktivnosti virusa, ali vanredno stanje nije opcija


Vesti online / Vesti / Svet / Humanitarna priredba u Berlinu: Palačinka žurka za pomoć zemljacima\nHumanitarna priredba u Berlinu: Palačinka žurka za pomoć zemljacima\nPlemenita ideja realizovana nedavno u saradnji sa humanitarnom organizacijom Srbi za Srbe, našoj dijaspori u Berlinu donela je mnogo slatkog zadovoljstva, a korist ugroženim srpskim porodicama širom Balkana.\n"Ukrala" recept iz Kanade: Olivera je pravila palačinke po ukusu donatora\nNa inicijativu Olivere Stefanović, koja je ideju za ovo, kako kaže, "ukrala" iz Kanade, u porti berlinske crkve na Tempelhofu organizovana je "palačinka žurka".\n- Videvši na internetu da se preko Bare godinama organizuje palačinka parti došla sam na zamisao da slično uradimo i ovde. Ideja jeste moja, ali ogromne zasluge pripadaju i Vesni Papić, koja je godinama živela u Kanadi i mnogo pomogla oko organizacije u crkvi, kao i drugim ženama koje su doprinele da uspemo u ovome - kaže za "Vesti" Olivera Stefanović.\nOtac Sekulić sa Vesnom Papić i volonterima HO Srbi za Srbe\nSrbi za Srbe uživaju podršku crkve, zbog čega su odlikovani ordenom Svetog Save 2. reda i brojnim zahvalnicama. Imaju podršku javnih ličnosti poput Vanje Bulića, Dejana Tomaševića, Ace Seltika, a preko projekta Trojka iz bloka i svih koji vole basket i košarku.\nPrikupljeno je ukupno 1.300 evra, samo na palačinkama 503 evra, a ostatak novca zarađen je od prodaje pita i dobrovoljnih novčanih priloga.\n- Moja velika želja bi bila da prikupljeni novac ode za pomoć srpskim porodicama na Kosovu, jer mislim da je u ovom trenutku ipak urgentni problem tamo gde ljudi žive u enklavama i treba da pokažemo da smo uz njih - kaže Olivera koja se bavi gastronomijom i organizovanjem kulturnih delatnosti.\nOva Beograđanka za to ima još jedan razlog - njeni roditelji su rođeni na Kosovu.\n- Majka je posebno vezana za Kosovo i našu veru i tradiciju i ovo sam uradila delom i zbog nje.\nVolonteri HO Srbi za Srbe iz Beograda i Nirnberga Aleksandar, Miloš, Nikola i Vesna su predstavili film o radu organizacije koja je, pored Srbije i Nemačke, registrovana u još sedam zemalja: SAD, Kanadi, Austriji, Crnoj Gori, Republici Srpskoj, Švajcarskoj i Norveškoj.\n- Prvi put se predstavljamo u ovom delu Nemačke jer smatramo da puno zemljaka još ne zna za nas. Imamo praksu da ljudima kažemo da ne moraju da nam veruju na prvu loptu, nego da nas prate u tome šta radimo. Poplave su pokazale da kad je došao momenat da se donira - mnogi su se odlučili za nas. Cilj je da se širimo i omogućimo onima koji su mnogo puta prevareni, pogotovu dijaspora, ako stvarno žele da pomognu to mogu preko nas i znaće tačno gde odlazi njihov novac - objasnio je Miloš Marković.\nSve je javno: Novac u providnoj kutiji


Predstavnici Općine Novi Grad posjetili Udruženje distrofičara KS\nDanas, 23.09.2019. godine, predstavnici Općine Novi Grad Sarajevo posjetili su Udruženje distrofičara Kantona Sarajevo. Razlog posjete bio je uvid u aktivnosti vezane za realizaciju projekta pod nazivom "Servisiranje elektromotornih kolica putem nabavke i ugradnje rezervnih dijelova" kojeg ova općina finansira za 2019. godinu.\nVeć treću godinu u nizu Općina Novi Grad finansira projekte Udruženja distrofičara Kantona Sarajevo kada su u pitanju servisiranje elektromotornih kolica i nabavka rezervnih dijelova za ista. Ove aktivnosti su od posebnog značaja za naše članove, koji su najteža kategorija tjelesnih osoba sa invaliditetom i koji, zbog oduzetosti gornjih i donjih ekstremiteta, koriste isključivo elektromotorna kolica a nastanjeni su na području pomenute Općine.\nNajiskrenije se zahvaljujemo Općini Novi Grad Sarajevo što u kontinuitetu podržava naše projekte i time pokazuje svoju društvenu odgovornost, humanost i senzibilitet prema najtežoj kategoriji tjelesnih osoba sa invaliditetom sa svog područja, te daje podršku prilikom rješavanja problema sa kojima se svakodnevno susreću.


Oglas za prodaju Onogošta – Page 2 – Bankar.me\nTag Archives: Oglas za prodaju Onogošta\nKompanija “Sato” kupila hotel “Nikšić” u Sutomoru\nApril 20, 2013 BERZA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nNa javnoj licitaciji, koja je juče održana u Privrednom sudu, hotel „Nikšić“ u Sutomoru prodat je za 300 hiljada eura više od početne cijena, kazao je stečajni upravnik HTP-a „Onogošt” Dragan Smolović. On je istakao da je podgorička firma „Sato“ ponudila najvišu cijenu, odnosno 2,3 miliona i u devetom krugu …\nRadnici Onogošta radikalizuju protest\nFebruary 15, 2013 BERZA, CRNA GORA, Ekonomija, SVE VIJESTI, TURIZAM 0\nDvomjesečni protest 80 radnika HTP Onogošta, koji traže otpremnine i povezivanje staža, još nije dao nikakve rezultate pa su juče odlučili da radikalizuju svoje nezadovoljstvo. U ponedjeljak će dio radnika protestovati ispred Privrednog suda i Ministarstva turizma, a od srijede 20. februara svi. Predsjednica sindikata Zorka Niković ističe da gotovo …\nPropao i šesti tender za prodaju imovine „Onogošta“\nNi na šestom tenderu nije bilo zainteresovanih za kupovinu imovine HTP „Onogošt“. Hoteli u Nikšiću, Sutomoru i Risnu i kafana u Šavniku bili su ponuđeni za 22,3 miliona eura, što je za oko četiri miliona manje nego na prethodnom tenderu.


Blinken: Tražimo alternativu ako Rusija blokira mandat EUFOR\nTanjug 27. aprila 2022. 07:00\nVAŠINGTON – Američki državni sekretar Etoni Blinken rekao je, na sednice Odbora za spoljne poslove Senata SAD, da deli zabrinutost senatorke Džin Šejhin, koja je nedavno boravila na Zapadnom Balkanu, o tome da postoji šansa da Ruska Federacija blokira produženje mandata misije EUFOR u Bosni i Hercegovini\nKomentarišući posetu američkih senatora zemljama Zapadnog Balkana, Blinken je naglasio da su međunarodne snage potrebne Bosni i Hercegovini kako bi se obezbedili mir i stabilnost.\n„U slučaju da Savet bezbednosti zbog blokade Rusije ne bude u mogućnosti da obnovi mandat koji ističe u novembru, moramo da imamo rezervnu opciju“, poručio je Blinken, prenosi Kliks.ba.\nOn je ocenio da je zbog situacije u Ukrajini neophodno pružiti podršku zemljama Zapadnog Balkana.\n„Mislim da generalno situacija s ruskom agresijom na Ukrajinu naglašava važnost hitne integracije svih zemalja Zapadnog Balkana u EU. To je nešto što ćemo podržavati na različite načine i u budućnosti“, zaključio je Blinken.\nDelegacija američkih senatora, koju su činili članovi Odbora za spoljne poslove Kris Marfi i Džin Šejhin i član Odbora za oružane snage Tom Tilis, boravili su prošle nedelje u poseti zemljama Zapadnog Balkana.


Iz beležnice za emisiju 23.10.2009. - Miloš Ćirić - Peščanik\nPo dolasku u Srbiju, predsednika Rusije Dmitrija Medvedeva pozdravio je državni vrh Srbije i 5000 policajaca raspoređenih po celom Beogradu. Većina Beograđana dan je provela kod kuće.\nMinistar policije Dačić hvalio se kako su ruske kolege srpskoj policiji ukazale „veliko poverenje”, jer u obezbeđenju Medvedeva učestvuje samostalno, što inače nije slučaj kada Medvedev putuje u druge države.\nČeška policija je tokom posete Baraka Obame Pragu angažovala 4000 policajaca, što je ocenjeno kao nezapamćena mera bezbednosti. U to vreme, američka ambasada u Češkoj je saopštila da se u zaštiti Obame „nepotrebno preteruje”.\nMedvedev je posetio Skupštinu Srbije gde su njemu i šefovima diplomatija Rusije i Srbije trojica poslanika ustupili svoja mesta u prvom redu. To su bili poslanici vladajuće koalicije Meho Omerović (SDP), Aleksandar Jugović (SPO) i Nenad Čanak (LSV), koji su izjavili da su to učinili sa zadovoljstvom, mada zbog toga nisu imali nikakve privilegije na koktelu posle sednice. Naprotiv, zbog gužve, Omerović nije stigao ni da se rukuje sa ruskim predsednikom, a Čanak nije uspeo da uđe u zgradu Doma Narodne skupštine, pa se vratio u Novi Sad.\nMedvedeva je, kako je saopšteno, primio Sinod SPC. Mitropolit Amfilohije Radović dodelio mu je orden Svetog Save prvog stepena, a ceremoniji je prisustvovao sam vrh SPC, crkveni hor, Matija Bećković i Emir Kusturica.\nKako je saopšteno, još jedan Rus je odlikovan ordenom Svetog Save, to je Medvedevljev imenjak, Dmitrij Mališev, bivši predsednik upravnog odbora NIS-a, koji sada radi na drugim projektima Gaspromnjefta.\nNovi ugovor o bezbednosti\nRusija smatra da bezbednost u Evropi ne sme da se svede samo na NATO, Evropsku uniju i OEBS, već i na neke strukture u kojima ona ima uticaj.\nRuska ideja o novom konceptu bezbednosti nije novijeg datuma. Pre više od godinu dana Rusija je izašla sa predlogom da se bezbednost na tlu Evrope postavi na nove temelje, ali su zapadne države slabo reagovale na tu inicijativu.\nGeneralni sekretar NATO, Jap de Hop Shefer je na ovogodišnjoj konferenciji o bezbednosti u Minhenu rekao da podržava ideju o razgovorima o široj evroatlantskoj bezbednosnoj strukturi koje je predložio ruski predsednik Dmitrij Medvedev i u kojoj su mnoge članice Alijanse pokazale spremnost da učestvuju.\nShefer je tada rekao: Međutim, ne vidim kako su ozbiljni razgovori o takvoj novoj strukturi mogući. Predsednik Medvedev sam kaže da je teritorijalni integritet primarni element, a Rusija gradi baze unutar Gruzije, države koja te baze ne želi. To ne može biti ignorisano.\nProfesor Fakulteta za bezbednost Zoran Dragišić izjavio je da ne postoji „ništa što bi se moglo nazvati novim evropskim bezbednosnim konceptom”. Dragišić misli da je Medvedev to u Beogradu pomenuo isključivo iz političkih razloga: Medvedev je iz Beograda poslao poruku u Brisel i Vašington da je interes Rusije da bude ne samo ekonomski nego i bezbednosno prisutna u ovom regionu. Ne postoje šanse za formiranje takvog koncepta u Evropi, a pogotovo ne ako bi lider tog koncepta bila Rusija.\nNa pitanje da li to znači da u Evropi niko ne može biti protivteža NATO-u, Dragišić kaže da ne vidi ko bi to mogao da bude: Ne znam ko bi ušao u novi Varšavski ugovor, jer njegove bivše članice gaje odvratnost prema svakoj ideji da sa Rusijom stupaju u bilo kakve vrste takvih odnosa, osim ekonomskih. Ne može postojati novi evropski sistem bezbednosti koji nema svoju institucionalnu osnovu.\nGostujući u emisiji Peščanik, asistent na Fakultetu političkih nauka Filip Ejdus je govorio o novom konceptu evropske bezbednosti koji predlaže Rusija: Srbija je u nekoliko navrata pokazala solidarnost sa Ruskom federacijom prilikom glasanja u OEBS-u, kao na primer kada je glasala protiv Rezolucije za povratak izbeglica u Abhaziju. Takođe, Srbija je iskazala zainteresovanost za ruski predlog o novom ugovoru o bezbednosti.\nRusija je nedavno pokrenula inicijativu koja se zove Novi ugovor o bezbednosti, koji bi zamenio ekskluzivnu ulogu NATO-a u evroatlantskoj bezbednosti sa zajedničkim holističkim okvirom koji bi na jednake osnove postavio Rusku federaciju i njenu Zajednicu nezavisnih država i ugovor Saveza o kolektivnoj bezbednosti iliti CSTO, i NATO pakt.\nMeđutim, zapadne zemlje su skeptično reagovale na ovaj ruski predlog zbog toga što Rusija tako pokušava da izjednači ulogu NATO-a i Zajednice nezavisnih država Ruske federacije u garantovanju bezbednosti na evropskom kontinentu i u evroatlantskom prostoru, što jednostavno ne odgovara objektivnom odnosu moći i ravnoteži snaga u evroazijskom prostoru.\nIzgledi da tako nešto uspe su jako mali, oni mogu da urode plodom jedino ako Ruska federacija pristane da u tom novom ugovoru o bezbednosti u Evropi stoji da države, recimo Ukrajina, Gruzija, Belorusija, imaju pravo da biraju da li će ući u NATO ili u ruske bezbednosne integracije, i da na njihovu odluku da se učlane u NATO Rusija ne može da utiče.\nVelika je verovatnoća da Ruska federacija neće pristati da se takve odrednice nađu u novom ugovoru o bezbednosti u Evropi zato što je to upravo ono što Ruska federacija želi da spreči – širenje NATO-a na Ukrajinu, Gruziju i približavanje granica NATO-a ruskim zonama interesa. U odsustvu člana ugovora kojim bi se garantovala mogućnost državama da na referendumu slobodno odluče kom će se savezu prikloniti, jednom, drugom, a možda i oba, sumnjam da će zapad, odnosno NATO pristati da potpiše takav ugovor o bezbednosti.\nSrbija je novi ugovor o bezbednosti primila sa velikim interesovanjem i u nekoliko navrata podržala tu ideju, dakle, Srbija usklađuje svoje stavove sa Ruskom federacijom, nasuprot evropskom zvaničnom stavu.\nTokom posete Srbiji Medvedev se obratio poslanicima u skupštini Srbije i u tom izlaganju predložio da u novom sporazumu o evropskoj bezbednosti budu fiksirana jasna pravila upozorenja i mirnog regulisanja konflikata.\nMedvedev: Lekcije iz prošlosti upozoravaju nas da ne činimo greške i ne izmišljamo razloge za razdore već da ujedinimo snage pred novim pretnjama. Na tome se bazira inicijativa Rusije za izgradnju savremenog sistema evropske bezbednosti.\nI balkanska kriza i događaji na Kavkazu pokazali su neefikasnost postojećeg sistema i neophodnost njegove modernizacije.\nPriprema i potpisivanje Sporazuma o evropskoj bezbednosti trebalo bi da bude početak formiranja jedinstvenog bezbednosnog polja u evroatlantskoj zoni, što bi osiguralo pouzdane i iste garancije tim zemljama, nezavisno od toga kojem vojnom savezu pripadaju.\nDobro obavešteni neimenovani izvor lista Politika kaže da je državni vrh Srbije poručio ruskim sagovornicima da Srbija podržava ovu ideju, da je spremna da učestvuje u razgovorima o novom bezbednosnom konceptu i da je neophodno da i druge zemlje budu uključene u njega.\nSAD i Rusija su globalni faktori bezbednosti i NATO i ruski koncept su dva konkurentska bezbednosna koncepta. Rusija, tvrdi izvor Politike, nije iskoristila Beograd za promociju svoje ideje, jer je uobičajena praksa da ruski predsednik o tome govori prilikom svake posete inostranstvu.\nGovori Vladimir Putin\nNa godišnjoj konferenciji o bezbednosti u Minhenu 2007. tadašnji predsednik Rusije Vladimir Putin održao je oštar govor u kojem je kritikovao dve najznačajnije organizacije koje se bave bezbednošću u Evropi – NATO i OEBS.\nPutin: Ubeđen sam da jedini mehanizam za donošenje odluke o upotrebi vojne sile kao poslednjeg argumenta treba da bude Povelja OUN. Ujedinjene nacije ne treba zamenjivati ni NATO-om, ni Evropskom unijom.\nŠirenje NATO predstavlja provocirajući faktor. Proces širenja NATO nema nikakve veze ni sa modernizacijom alijanse, niti sa osiguranjem bezbednosti u Evropi. Naprotiv, to je ozbiljno provocirajući faktor koji smanjuje nivo uzajamnog poverenja, i mi imamo opravdano pravo da upitamo: protiv koga je to širenje?\nOEBS se pretvara u vulgarni instrument osiguranja spoljnopolitičkih interesa jedne grupe zemalja u odnosu na druge. Tom zadatku je prilagođen birokratski aparat OEBS-a, koji ni na koji način nije povezan sa državama osnivačima. Tom zadatku prilagođena je i procedura donošenja odluka i korišćenja takozvanih nevladinih organizacija, koje su formalno nezavisne, ali ciljno finansirane, što znači kontrolisane. Saglasno temeljnim dokumentima, OEBS u humanitarnoj sferi ima zadatak da na molbu pruža zemljama članicama pomoć u poštovanju međunarodnih normi u sferi ljudskih prava. To je važan zadatak i mi ga podržavamo. Ali to ne znači mešanje u unutrašnje stvari te države i nametanje volje toj državi kako treba da živi i da se razvija.\nObjašnjava Sergej Lavrov\nU junu 2009, na otvaranju godišnje konferencije OEBS-a o bezbednosti, ministar inostranih poslova Rusije Sergej Lavrovdodatno je objasnio zašto Rusija predlaže razgovore o međunarodnom pravno obavezujućem sporazumu o zajedničkoj bezbednosti.\nLavrov je objasnio da ruski predlozi ne predstavljaju miniranje NATO-a i drugih organizacija, već da zastupaju stav da treba jačati sinergiju među organizacijama – da bi se zajednički delovalo protiv pretnji zajedničkoj bezbednosti.\nLavrov je predložio sastanak šefova svih međunarodnih organizacija koji bi uporedili bezbednosne strategije svojih institucija, radi izrade plana budućeg zajedničkog delovanja.\nLavrov: Ruski predlog je fundamentalni koncept zajedničke bezbednosti koja se oslanja na saradnju. Posle hladnog rata međunarodna zajednica nije uspela da uspostavi solidan sistem zajedničke bezbednosti koji bi ujedinio istok i zapad. Nisu pronađene garancije za nedeljivu bezbednost i zato smo danas suočeni sa povredama osnovnih međunarodnih principa. Rusija zastupa stav da je potrebno postići jedinstvo evroatlantskog prostora i da ne postoje razlozi za dalje podele.\nLavrov je predložio prerastanje OEBS-a u evropsku bezbednosnu organizaciju, koja bi se bavila problemima čitavog evroatlantskog prostora.\nO odnosima sa NATO Lavrov je rekao: Nažalost, naši zapadni partneri su izabrali put proširenja NATO-a, pa je Alijansa proširena do granica Rusije, čime su produbljene linije razdvajanja između Rusije i NATO. Treba da budemo realisti, jer bezbednost može biti samo zajednička.\nPrema poslednjim istraživanjima javnog mnjenja u Rusiji, oko 25% građana smatra da demokratija Rusiji uopšte nije potrebna, dok je 57% njih reklo da je demokratija neophodna.\nIstraživanje CeSID-a sprovedeno pred predsedničke izbore 2008. pokazalo je da je odnos doslednih pristalica demokratske i nedemokratske pozicije u Srbiji 3:2 (30% : 22%), uz nešto manje od polovine onih sa mešanom orijentacijom (48%).\nDa je demokratija, uz sve svoje mane i ograničenja ipak najbolji poredak smatralo je 49% građana Srbije. Petina ispitanih je bila neodlučna, a 23% Srbije se svrstava u nedemokrate, uz 22% indiferentnih prema svakom, pa i demokratskom poretku. Tako je procenat pristalica demokratije u Srbiji 2008. godine sa približne polovine pao na tek nešto više od 36% građana.\nTada je 56% Tadićevih pristalica imalo pretežno demokratsku orijentaciju, dok je četvrtina njih za sebe rekla da je nacionalistički orijentisana. 21% Tadićevih pristalica imalo je pretežno antievropsku orijentaciju, a njih 46% svrstalo se u pretežno evropski orijentisane.\nU Rusiji danas, više od polovine građana smatra da izvršna vlast treba da kontroliše sudove i parlament, a 6 od 10 ispitanika misli da predsednik Rusije treba da kontroliše sve grane vlasti.\nCeSID je pred parlamentarne izbore 2008. ponovio istraživanje, kada je evropski i umereno evropski orijentisanih građana bilo 41%, dok je antievropski i umereno antievropski orijentisanih građana bilo 31%.\nSigurna kuća za izbeglice iz Srbije\nMira Marković i Marko Milošević dobili su politički azil u Rusiji u martu 2006. godine, saopštio je 2008. neimenovani izvor lista Politika.\nZvanični predstavnik Federalne migracione službe Rusije Konstantin Poltoranjin tada je saopštio da su Mirjana Marković i Marko Milošević u martu 2006. godine dobili status izbeglica, ali nije pomenuo da oni imaju status azilanata, odnosno da su „zaštićeni od političkog progona”.\nVeljko Kadijević, lice sa Interpolove poternice i savezni ministar odbrane (1988-1992) koji je u Hrvatskoj osuđen na 20 godina zatvora zbog agresije JNA na Hrvatsku dobio je rusko državljanstvo i spasao se kazne.\nSumnja se da se i Vlastimir Đorđević, bivši pomoćnik ministra unutrašnjih poslova Srbije i načelnik Resora javne bezbednosti koji je optužen za zločine na albanskim stanovništvom na Kosovu takođe krio u Rusiji. On je pod lažnim imenom Novica Karadžić, 2007. uhapšen u centru Budve.\nZdravko Tolimir je u intervjuu koji je dao haškim istražiteljima potvrdio da je 2005. izvesno vreme boravio u Rusiji.\nGojko Janković i Dragan Zelenović, optuženi za silovanja u Foči, takođe su se godinama skrivali u Rusiji.\nSlučajni izbor izjava B. Tadića\nUkoliko bi se Mladić u Srbiji odvažio da se pojavi u javnosti, bio bi uhapšen za pet minuta.\nSrbi su narod koji je dao najveći doprinos suočavanju s prošlošću na Balkanu. Ja sam, nažalost, jedini predsednik koji se izvinio za zločine svoje zemlje. Veoma mi je žao što su drugi predsednici propustili priliku da se izvine za zločine počinjene nad mojim narodom.\nMoram da odbacim ulogu zločinca za Srbiju. To je bio građanski rat u kojem su svi učestvovali. Svi moramo da se suočimo sa svojom odgovornošću.\nUčinićemo sve napore da dovršimo saradnju s Haškim tribunalom. Mi danas ne možemo sa sigurnošću da kažemo da li se oni nalaze u Srbiji, ali činimo sve kao da jesu.\nU Evropskoj uniji ćemo biti najbolji prijatelj Rusije. To će biti od pomoći u svim aspektima odnosa dveju država.\nSarađujući sa Haškim tribunalom Srbija doprinosi međunarodnom pravu na koje je suštinski oslonjena i kada je reč o odbrani njenog teritorijalnog integriteta i suvereniteta na Kosovu i Metohiji.\nPolitika Srbije mora biti konzistentna, logična i celovita, i u tom smislu su insistiranje na međunarodnom pravu po pitanju Kosova i Metohije i saradnja sa Haškim tribunalom neodvojivi.\n110. rođendan Bezbednosno-informativna agencija proslavila je u društvu predsednika Tadića, premijera Cvetkovića i brojnih ministara.\nProslavi su prisustvovali i britanski ambasador Stiven Vordsvort, predstavnici pravosuđa, poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić, zaštitnik građana Saša Janković i drugi.\nSvečanosti su prisustvovali i bivši direktor te agencije Rade Bulatović i režiser Emir Kusturica.


Sloboda u finalu Kupa RS - www.mrkonjic-grad.com\nSloboda u finalu Kupa RS\nFudbaleri Slobode teškom mukom su opravdali ulogu favorita protiv drugoligaša Mladosti iz Bogutovog sela u revanš utakmici polufinala Kupa Republike Srpske i u meču bez pogodaka prošli dalje zahvaljujući remiju sa golovima u prvom meču, koji je završen 2:2.\nOd samog početka Mrkonjićani su pokazali da su kvalitetnija ekipa, stvarali su šanse, ali nikako nisu uspijevali da pronađu put do mreže golmana Miloša Đokića, koji je bio daleko najbolji pojedinac susreta. Lišeni usluga nekolicine prvotimaca i nedostatkom koncentracije u trenucima kada je trebalo da ovjere pobjedu, domaći mogu da budu zadovoljni plasmanom u finale.\nPrvo poluvrijeme u potpunosti je pripalo momcima Zorana Dragišića, koji su imali bar četiri-pet odličnih šansi, ali je već pomenuti Đokić svaki put izlazio kao pobjednik. Priliku da šokiraju publiku na “Lukama” imao je napadač drugoligaša Miloš Teodorović u 44. minutu, ali se u izglednoj situaciji spetljao i promašio cijelu loptu.\nVeći dio drugog poluvremena protekao je u igri na sredini terena, s tim što su domaći imali još nekoliko šansi, koje su ostale neiskorišćene, ali su se zasluženo plasirali u finale.\nSloodan Dakić ("Glas Srpske", www.glassrpske.com)


SHIFT konferencija - Mikser Festival 2019 Skip to main menu\nPrvi dan konferencije – petak, 24. maj – posvećen je lokalnoj dijagnostici i mapiranju trenutnog stanja po aktuelnim pitanjima – od tretmana otpada u Srbiji iz nekoliko tematskih oblasti: jednokratne plastike, viškova hrane, tekstilnog otpada; preko mogućnostima demokratizacije obnovljivih izvora energije kao što je solarna; do zanemarenog vitalnog značaja zelene infrastrukture i vodenih resursa u visoko urbanizovanim sredinama.\nDrugi konferencijski dan – subota, 25. maj – donosi dragocena evropska iskustva zemalja pionira cirkularne ekonomije i održivog razvoja kao što su Finska, Holandija i Slovenija koje su među prvima razvile svoje nacionalne dokumente za prelazak sa linearne na cirkularni model ekonomije i koje su zbog toga i izabrane da budu zemlje partneri jubilarnog Mikser festivala. Spremni da svoja bogata iskustva razmene sa kolegama iz Srbije i Balkana koje tek čeka koncipiranje sličnih dokumenata, drugog dana SHIFT konferencije govore lideri evropske cirkularne promene, kroz nekoliko razlitih formata – predavanja, diskusije i radionice.\nZavršni dan skupa – nedelja, 26. maj – protiče u znaku umrežavanja i primera dobrih praksi partnerstava javnog, privatnog, naučnog i kreativnog sektora u rešenju izazova definisanih prvog dana konferencije. Debata o ulozi medija u sveukupnoj promeni paradigme u smeru savesnijeg ličnog I kolektivnog promišljanja I delovanja nije ostavljena slučajno za sam kraj konferencije, koji će sumirati utiske i sledeće korake, uz naglasak na osnaživanje građana da budu što informisaniji i aktivniji korektiv javnih politika koje se tiču životne sredine.\nKruna Shift konferencije je svakako Cirkulaton – paralelna radna sesija predviđena za završni dan konferencije, tokom koje će relevantni lokalni akteri i evropski eksperti iz oblasti cirkularne ekonomije, uz podršku Miksera i UNDP pokušati da definišu prve smernice za razvoj Mape puta cirkularne ekonomije u Srbiji, koje će takođe ući u post-festum dokument Preporuka koji tim konferencije dostavlja Ministarstvu zaštite životne sredine.\nDetaljan program konferencije možete pogledati i preuzeti na ovom linku.\nUlaz na konferenciju je besplatan, uz obaveznu elektronsku rezervaciju ulaznica za prepodnevne i popodnevne sesije za sva tri dana festival, putem ovog linka.\nUloga medija u cirkularnoj budućnosti\nIskorak u budućnost – Circulab radionica za kompanije koje brinu o budućnosti\nKa održivom razvoju: Zelene politike kao razvojna šansa


Blizu 80 penjača na „Festivalu sportskog penjanja“ u Vrmdži - JuGmedia\nFestival revijalnog karaktera, okupio je blizu 80 sportskih penjača sa teritorije cele Srbije i trajao je dva dana,12. i 13. septebra 2020., a realizovan je na 50 novih smerova u sekrima „Panteon srpskih bogova“ i Sokolovica, koje je napravio i opremio prof. dr Daniel Stanković.\nOvaj Festival plod je višegodišnje saradnje dosadašnjih organizatora i održava se već četvrtu godinu zaredom.\nParalelno sa festivalom i na istoj lokaciji, odvijalo se i državno prvenstvo, koje je organizovao Planinarski savez Srbije i PAEK „Niš“ na 15 novourađenih i 5 već postojećih smerova na kome su učestvovalo 16 naboljih takmičara iz zemlje.\nZa vreme festivala i takmičenja preduzete su sve mere predostrožnosti u vezi sa Covidom-19.\nBioskop na otvorenom od utorka do petka\nMladi ambasadori i Italijanski institut za kulturu organizuju letnju bioskop u bašti Oficirskog doma u Nišu na kojima će publika imati prilike da od…


Sarloški Vučiji Pas - Odgajivači i odgajivačnice\n0 Sarloški Vučiji Pas odgajivači\nSarloški Vučiji Pas\nTrenutno nema nijednog Sarloški Vučiji Pas odgajivača na našem sajtu\nZašto? Na našem sajtu ima mesta samo za odgovorne i pouzdane odgajivače... što ne znači da nećemo moći brzo da nađemo Sarloški Vučiji Pas odgajivača za vas. Ako znate za neke dobre Sarloški Vučiji Pas odgajivačnije kojima je mesto na Wuuff-u, kažite im o nama.\nPotražite slične rase ako ste već niste čvrsto odlučili za Sarloški Vučiji Pas rasu.\nVažno je da nabavite štene od odgovornog odgajivača i tako budete sigurni da će vaš pas biti zdrav i imati dug život. Ovde smo da vam pomognemo da nađete odgovornog Sarloški Vučiji Pas odgajivača around .\nBudite na listi naših odgajivača Sarloški Vučiji Pas od poverenja...


U Parizu 42 stepena, vrućina u Belgiji, Holandiji i Nemačkoj - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » U Parizu 42 stepena, vrućina u Belgiji, Holandiji i Nemačkoj\nU Parizu 42 stepena, vrućina u Belgiji, Holandiji i Nemačkoj\nPariz je danas premašio sve rekorde poslednjih 70 godina sa temperaturom od 42,4 stepena Celzijusa u 15.20 sati, saopštila je francuska meteorološka služba.\n0Piše: Beta/AFP 25. jula 2019. 17.25\nRekord za Pariz je već oboren ranije tokom dana sa 41, dok meteorolozi predviđaju da će do večeri na širem području glavnog grada biti do 43 stepena.\nDelovi Francuske su pod upozorenjem za toplotu posle toplotnog talasa 2003. godine kada je umrlo gotovo 15.000 ljudi, posebno starijih. Od tada je vlada uvela sistem upozorenja na vrućinu označen bojama da upozori ljude kada se očekuje da će temperatura da poraste do opasnih nivoa.\nSistem upozorenja podignut je najviši crveni nivo prvi put za vreme prošlomesečnog toplotnog talasa kada je u Francuskoj zabeleženo 46 stepeni, najviša temperatura ikad registrovana. Danas je oko petina teritorije Francuske pod crvenim meteorološkim upozorenjem, od Lamanša preko regiona Pariza do Burgonje.\nU Nemačkoj je danas zabeleženo više od 41 stepena Celzijusa. Na jugu Holandije posle podne je bilo 40,4 stepena, a u Belgiji 40,6 stepeni.\nToplotni talas koji je zahvatio deo zapadne Evrope trebalo bi od sutra da jenjava.\nAntarktik i globalno zagrevanje: Prolećnih 20 stepeni u svetu večnog leda\nLetnje vreme, vrućina i klimatske promene: „U budućnosti nas ne očekuju topla leta“


» O projektu - EU programi / EU Programmes\nMinistarstvo za evopske integracije\nEU programi predstavljaju niz integrisanih mera koje su namenjene jačanju saradnje između država članica Evropske unije i država kandidata u različitim oblastima. EU programi se finansiraju iz zajedničkog budžeta Evropske unije, sredstvima koja su namenjena razvoju različitih prioritetnih oblasti: zaštita životne sredine, energetika, transport, razvoj preduzetništva, konkurentnost itd.\nКao zemlja kandidat za članstvo u EU, Srbija učestvuje u programima poput Horizon 2020, Program za konkurentnost MSP – COSME, Erazmus+, Creative Europe, Fiscalis 2020, Customs 2020 i drugima, koji finansijski podržavaju kvalitetne projekte država članica EU i država kandida, a cilj Srbije jeste da domaći projekti budu što zastupljeniji. Tokom sprovođenja aktivnosti projekta biće unapređeni kapaciteti institucija, ali i potencijalnih podnosilaca projekata kako bi našli adekvatan program za svoj projekat i kako bi ga što kvalitetnije pripremili.\nU tom cilju projekat će pružiti sledeću podršku:\nPripremiće sve zainteresovane strane/partnere u Srbiji za uspešno učešće u EU programima. Podizanjem svesti, prenošenjem informacija i znanja kroz obuke, treninge, seminare, vebinare, kampove za pisanje projekata biće pružena puna podrška nacionalnim kontakt osobama i potencijalnim aplikantima.\nNakon analize i evaluacije dosadašnjeg učešća Srbije u EU programima, biće napisane preporuke za učestvovanje u sledećem sedmogodišnjem ciklusu EU programa. Fokus analize biće na 10 glavnih EU programa.\nRadiće na unapređenju komunikacije i koordinacije između institucija Rapublike Srbije zaduženih za upravljanje projektima, nacionalnih kontakt osoba i potencijalnih učesnika u projektima i programima. Razvijanjem onlajn alata koji su postavljeni na ovoj stranici, materijala za obuke i seminare, kao i stalnim obaveštavanjem zainteresovanih strana/partnera u direktnoj komunikaciji, biće omogućena optimalna informisanost.\nKorisnici i grupe kojima je projekat namenjen:\nInstitucije i tela Vlade Republike Srbije koja se bave projektima\nNaučne i istraživačke institucije i centri\nOrganizacije civilnog društva i nevladine organizacije\nPrivreda (privredene komore, strukovna udruženja, mala i srednja preduzeća)\nSvi potencijalni učesnici u EU programima\nU cilju što bolje pripreme za pristupanje Srbije Evropskoj uniji jedan od koraka jeste i povećanje učešća u EU programima. Da bi se unapredila delotvornost EU programa u Srbiji potrebno je dodatno obučiti nacionalne kontakt osobe za implementaciju programa, kao i unaprediti koordinaciju između Ministarstva za evropske integracije i ostalih institucija. Nacionalne kontakt osobe zadužene su da pomognu potencijalnim učesnicima u identifikaciji ideja, pisanju projekata, pronalaženju partnera i upravljanju projektima. Upravo to su i teme obuka, treninga i seminara koji će biti održani u okviru projektnih aktivnosti.\nTokom sprovođenja aktivnosti projekta nacionalne kontakt osobe, institucije i tela Vlade Srbije, i potencijani aplikanti usvojiće delotvorna znanja, kao i iskustva najboljih praksi iz inostranstva i biće u mogućnosti da ih upotrebe za ostvarenje glavnog cilja – povećanje korišćenja sredstava iz fondova Evropske unije kroz učešće u što većem broju programa i projekata.


Jedna velika sila traži povlačenje Kfora sa Kosova - Leutar.net\n13. maja 2021. LEUTAR Srbija, Vijesti 0\n„Imam informaciju, obaveštajnu, koja me brine, a to je da će jedna velika sila zatražiti povlačenje Kfora i misije UNMIK sa Kosova“, rekao je predsjednik Srbije.\n„To bi bila katastrofa za nas i ne znam da li ste svesni šta bi to značilo. Zamoliću Stoltenberga da upotrebi svoj uticaj da do toga ne dođe“, rekao je Aleksandar Vučić, nakon obilaska kasarne na Dedinju u kojoj su se danas vakcinisali pripadnici garde Beograd.\nVučić je rekao da ga očekuje niz važnih sastanaka, odnosno da u Srbiju sutra dolazi predsjednik Slovenije, a da on ide u tu zemlju, na samit, gdje će se sastati s liderima regiona, ali i sa Vljosom Osmani.\n„Odatle pravo odlazim u Brisel, a uveče se na večeri sastajem i sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom i taj razgovor će biti veoma značajan“, rekao je Vučić.\nVučić je rekao i da ne može da kaže o kojoj sili je riječ, ali da su u pitanju obavještajni podaci iz oficijelnih izvora.\nVučić je kazao da je susret sa Stoltenbergom od posebnog značaja.\nDodao je i da je Priština najavili da će 100 miliona evra na godišnjem nivou da izdvaja za vojsku, što je neuporedivo sa Srbijom koja je na nivou od dvije miliajrde evra.\n„Nisu to uporedivi podaci, ne treba da se plašimo, ali nam je jasno šta bi neko želeo da uradi“, kazao je Vučić.


Milioni nestaju u fantomskim firmama - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Milioni nestaju u fantomskim firmama\nPropisi u Srbiji ne štite privrednike od malverzacija\nMilioni nestaju u fantomskim firmama\nKompanije koje posluju u Srbiji od 2008. pa do danas oštećene su za 255 miliona evra nenaplaćenih potraživanja od različitih fantomskih firmi koje su kupile robu ili iskoristile usluge a nikad ih nisu platile. Oštećeni nema gotovo nikakve mogućnosti da dobije novac koji mu fiktivne firme duguju, osim da tuže vlasnika kao fizičko lice.\n0Piše: I. Nikoletić 07. oktobra 2014. 18.23\nTakve sporove oštećene firme dobijaju tek u 2,8 odsto slučajeva, jer se fiktivne firme osnivaju sa minimalnim osnivačkim kapitalom, a potom gase, dok vlasnici uglavnom nemaju imovinu iz koje potraživanja mogu da se naplate. Investitori i poverioci su suočeni sa velikom pravnom i poslovnom nesigurnošću koja karakteriše poslovni ambijent u Srbiji, i često su predmet prevare određenih pojedinaca i grupa. Zbog toga je Srbija na sve lošijem glasu u regionu, jer investitori izbegavaju zemlje u kojima imovina i kapital nisu adekvatno zaštićeni, a sudski sporovi traju godinama – zaključeno je na jučerašnjem skupu koji je organizovao Savez računovođa i revizora na temu malverzacija u privrednom ambijentu i načinima da se savesni preduzetnici od njih zaštite.\nKonsultant u Mreži za poslovnu podršku Dragoljub Rajić naveo je podatak da je zabeleženo čak 19.500 takvih slučajeva prevare, a da je šteta u proseku iznosila 13.500 evra po slučaju.\nDodatni problem postoji u oblasti računovodstvenih propisa koji i pored brojnih izmena nisu usklađeni sa međunarodnom regulativom i kojima su neopravdano nametnuti visoki troškovi privrednim društvima, preduzetnicima i računovodstvenim firmama, a kvalitet finansijskih izveštaja još više smanjen. Blagoje Novićević iz Saveza računovođa i revizora Srbije kazao je da je poslednji Zakon o računovodstvu iz prošle godine najlošiji u seriji od 2002. godine.\n– Računovodstvo bi trebalo da bude čuvar kvaliteta finansijskog izveštavanja, jer se na osnovu toga donose bitne odluke. Na osnovu poverenja u te informacije investitori odlučuju da li da započnu posao ovde, banke odlučuju o kreditima i određuju rizik povraćaja sredstava. Sa lošim finansijskim izveštajima ne zna se koliko je novca zaista ušlo u budžet, ne može se proceniti koliko je efikasna ekonomska politika, a uz to APR te izveštaje ne kontroliše – kazao je Novićević.\nMiodrag Perić iz Udruženja pružalaca računovodstvenih usluga ocenio je da sadašnji zakon unosi opštu konfuziju u način izveštavanja.\n– Trenutno se finansijski izveštaji rade na osnovu tri zakona i 15 podzakonskih akata, a u okviru te šume propisa često se mogu naći dijametralno suprotne odredbe – naveo je on i dodao da ne čudi da je u toj situaciji sve raširenije takozvano „kreativno finansijsko izveštavanje“, gde se stanje prikazuje onako kako to naručioci zahtevaju.\nPerić je istakao da prilagođavanje promeni zakona donose i prevelike troškove. „Našu kuću koja zapošljava 10 ljudi i ima 140 klijenata izmene zakona koštaće oko 32.000 evra, za šest promena kontnih okvira, preknjižavanje i edukaciju radnika“, naglasio je on i dodao da knjigovođe zato traže da se novi pravilnik stavi van snage i koriste i dalje kontni okviri iz 2006, jer se veliki broj preduzetnika još nije prilagodio novim pravilima. Predstavnik Delegacije nemačke privrede u Srbiji Milan Vučković rekao je da se od 2000. godine do sada 118 stranih investitora žalilo na istinitost finansijskih izveštaja na osnovu kojih su kupili firme.\n– Izveštaji nisu bili tačni, bilo je slučajeva lažno prikazanog stanja imovine, knjigovodstvene vrednosti, potraživanja, a posebno iznosa dugovanja prema poveriocima i obaveza prema zaposlenima – rekao je on i dodao da investitori u Srbiji naručuju i po dve revizije izveštaja koje plaćaju od 40.000 do 100.000 evra.\n– Srbija je po „kantri risku“ ocenjena kao veoma rizična zemlja, ali to se ne odnosi na stabilnost koalicionih vlada, kako mnogi misle, već na stabilnost trajanja propisa. Kod nas se norme menjaju gotovo svakodnevno, i to nagore, ima ih brdo neusaglašenih i nema koordinacije u njihovom donošenju – kazao je Mahmud Bušatlija, konsultant za strana ulaganja.\nStrani investitori privilegovani\nZoran Ilić, direktor kompanije Biomelem, tvrdi da država i dalje daje primat stranim investitorima, dok mali porodični biznis, koji je „najvažniji za opstanak domaće ekonomije, nikada nije bio zaštićen“. „Takođe, država se još ne trudi da odvoji žito od kukolja, odnosno da osigura siguran ambijent za veliki broj malih firmi koje posluju ozbiljno i legalno“, dodao je Ilić.


Florian Drucke kao generalni direktor BVMI postaje član Glavnog odbora IFPI – OFPS\nFlorian Drucke kao generalni direktor BVMI postaje član Glavnog odbora IFPI\nObjavljeno 27. Novembar, 2017\nDanas je objavljeno da će g. Florian Drucke, generalni direktor Udruženja nemačke muzičke industrije BMVI (Bundesverband der Musikindustrie), predstavljati nemačku muzičku industriju na međunarodnom nivou kao član Glavnog odbora IFPI.\nG. Drucke postavljen je i na funkciju predstavnika imalaca udela u nemačkoj organizaciji za kolektivno ostvarivanje srodnih prava GLV (Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten). On će svoju ulogu generalnog direktora BVMI obavljati u saradnji sa počasnim izvršnim odborom koji će skupština udruženja izabrati ove jeseni.\nGeneralna direktorka IFPI Frances Moore je povodom ovog događaja izjavila sledeće: „Zadovoljstvo mi je da Florianu kao predstavniku BVMI poželim dobrodošlicu u Glavni odbor IFPI. Sarađujemo već godinama i poznati su mi izuzetni kvaliteti koje poseduje, kao i njegova posvećenost zastupanju interesa nemačke industrije fonograma“.\nČlanovi odbora udruženja BVMI dali su sledeće izjave povodom ove odluke:\nFrank Brigman, predsednik kompanije Universal Music za centralnu Evropu i kompanije Deutcsche Grammophon): „Florian Drucke nije samo dokazani stručnjak, već i strastven borac za interese muzičke i kulturne industrije u Nemačkoj. Ne sumnjam da će svoje sjajne kvalitete sa jednakom lakoćom preneti i na međunarodnu scenu, i u tome mu želim puno uspeha“.\nBernd Dopp, predsednik i generalni direktor kompanije Warner Music za centralnu Evropu: „Veoma cenimo dugogodišnji rad Floriana Druckea i njegovu trajnu posvećenost zajedničkim ciljevima muzičke industrije. Zato smo potpuno sigurni da će se odlično snaći u novom i značajno proširenom delokrugu dužnosti i zadataka. Želimo mu puno uspeha u daljem radu“.\nPhilip Ginthor, generalni direktor kompanije Sony Music Entertainment GSA: „Florian Drucke je veoma stručan i posvećen borac za interese kreativnih industrija, koji sa izuzetnom elokvencijom i žarom zastupa ciljeve i zalaže se za rešavanje problema umetnika i muzičke industrije. Srećan sam što će svoju ulogu sada proširiti i na IFPI i želim mu puno uspeha u tome!“\nKonrad von Lohneysen, generalni driektor kompanije Embassy of Music i portparol pridruženih članova: „Florian Drucke je još davno dokazao da podrobno razume interese ove industrije i ključne probleme svih aktera, bez obzira na njihov uticaj. Imajući u vidu njegovu ljubav prema muzici, uvereni smo da je pravi izbor!“\nProradila nova muzička streaming platforma Balkan Myusic sa isključivo muzikom domaćih i regionalnih izvođača


Makron i Merkel spremni da se dalje angažuju u vezi dijaloga - Radio Kontakt Plus\n16:32, 10.07.2020Izvor: Tanjug, RTS\nDomaćin tih sastanaka biće šef evropske diplomatije Žozep Borel i izaslanik EU Miroslav Lajčak.\nU saopštenju se navodi da su na video-samitu učestvovali predsednk Srbije Aleksandar Vučić, kosovski premijer Avdulah Hoti, visoki predstavnik za spoljnu i bezbednosnu politiku EU Žozep Borel i specijalni izaslanik EU za dijalog, kao i regionalna pitanja na Zapadnom Balkanu Miroslav Lajčak.\nPrenosi se da su se Vučić i Hoti dogovorili da nastave dijalog, koji je prekinut novembra 2018.\nVučić i Hoti su dogovorili, stoji u saopštenju, da prodube napore u brojnim poljima u okviru Berlinskog procesa, kao važnu meru uspostavljaja poverenja.\nPredsednik Makron i kancelarka Merkel ohrabruju Vučića i Hotija da narednih meseci postignu suštinski napredak u pregovorima.\nTagovi: DijalogEUEmanuel MakronAvdulah HotiAleksandar Vučić


Još problema za odbojkaše na putu ka Berlinu - Sportske.net\nJoš problema za odbojkaše na putu ka Berlinu\nOdbojkaška reprezentacija Srbije nije uspela danas da stigne do Berlina kako je planirala zbog vremenskih neprilika, ne samo u Beogradu, već i u Nemačkoj.\nOdbojkaši bili zavejani na aerodromu, čekali tri sataGrbić saopštio konačan spisakGrbić: ''Zadovoljan sam postignutim, želim plasman na OI''Pobeda posvećena Dejanu Brđoviću, igrao i Aleksa...OSS - Priznanja Podraščaninu i Maji Ognjenović\nDolazak reprezentacije Srbije u Berlin očekuje se večeras oko 22.15, posle neplaniranih problema na putu do Minhena, saopštio je Odbojkaški savez Srbije.\nS obzirom da je i aerodrom u Minhenu bio pod snegom, ukoliko ne bude dodatnih kašnjenja, odbojkaši Srbije bi trebalo nešto pre ponoći da stignu do hotela u Berlinu.\nSrbija će od 5. do 10. januara igrati u Berlinu na evropskim kvalifikacije za plasman na Olimpijske igre u Riju u Grupi A zajedno sa Poljskom, Belgijom i domaćom selekcijom.\nReprezentacija Srbije je put prestonice Bavarske krenula sa gotovo tri sata kašnjenja. Poleteli su u 15.57 umesto u 13.15, kako je bilo predviđeno redom letenja.\nIzabranici Nikole Grbića nisu uspeli da stignu na vreme u Minhen za planirani let do Berlina, pa ih je po sletanju na minhenski aerodrom sačekala informacija da za Berlin poleteti u 21.00, navodi se u saopštenju OSS.\nZa večeras je bio planiran trening odbojkaša u dvorani Maks Šmeling, koji je otkazan, pa će reprezentativci Srbije tek sutra biti u prilici da treniraju u dvorani gde će se igrati sve utakmice na turniru.\nReprezentacija Srbije će prvi meč na turniru Evropskih kvalifikacija za Olimpijske igre igrati protiv Poljske, aktuelnog svetskog prvaka, 5. januara od 20.30.\nSrbija će u drugom kolu A grupe, 6. januara, igrati protiv Nemačke, a u poslednjem kolu, 8. januara, protiv Belgije.\nPlasman u polufinale izboriće po dve reprezentacije iz svake grupe.\nPlasman na Olimpijske igre u Riju izboriće samo pobednik turnira, dok će drugoplasirana i trećeplasirana selekcija izboriti učešće na turniru Svetskih kvalifikacija, koji će se odigrati u Japanu između 14. maja i 5. juna.


Naslovnica NAJNOVIJE Obrazovanje Sud: Škola u Kravici mora uvesti bosanski jezik\nTuzla, Srebrenica ̶ Osnovni sud u Srebrenici je, nakon održanog ročišta 1. jula ove godine, donio mjeru osiguranja kojom je naredio Osnovnoj školi “Petar Kočić” u Kravici da odmah, a najkasnije u roku od tri dana od dana dostave tog rješenja, donese formalnu odluku kojom će škola omogućiti tužiocima, odnosno roditeljima i učenicima iz Konjević-Polja, izučavanje tzv. nacionalne grupe predmeta (bosanski jezik i priroda i društvo) u okviru redovne nastave po nastavnom planu i programu iz Tuzle, prenose agencije.\n“Ovim mjerama školi je naređeno da preduzme sve aktivnosti kako bi se djeca ponovo upisala u školu te im se omogući da izučavaju bosanski jezik i prirodu i društvo prema nastavnom planu i programu Tuzlanskog kantona do okončanja postupka”, pojašnjava Ademović.\n“Bitno je naglasiti da žalba na ovo rješenje ne odlaže izvršenje”, istakao je Ademović.\n“Nadamo se da ova mjera osiguranja neće doživjeti istu sudbinu kao i privremena mjera osiguranja”, dodao je Ademović.


Srbi godišnje progutaju sedativa u vrijednosti od 30 milijuna eura - Index.hr\nSrbi godišnje progutaju sedativa u vrijednosti od 30 milijuna eura\nPREMA podacima beogradskog B92, godišnji promet od potražnje i prodaje koji ostvare proizvođači i distributeri sedativa i antidepresiva u Srbiji iznosi gotovo 30 milijuna eura.\nTakva potrošnja predstavlja porast od 95% u odnosu na podatke o prometu ostvarenom 2005. kada je gotovo upola manja potrošnja antidepresiva ocijenjena kritičnom. U odnosu na 2007. godinu, potrošnja antidepresiva porasla je za deset posto, navodi se u podacima srpskog Ministarstva zdravstva.\nMeđu korisnicima statističari bilježe mlade između 15 i 25 godina starosti kao i starije osobe, međutim najbrojnije su osobe srednje dobi.\nB92 javlja da se prema istraživanju koje se obavlja u svim europskim zemljama, a koja se tiču potrošnje sedativa, Srbija nalazi na prvom mjestu među zemaljama u regiji.\nSedativi su tako dospjeli među najprodavanije brendove kompanija za proizvodnju lijekova u Srbiji, a samo u 2005. godini proizvedeno je i na srpsko tržište distribuirano više od 43 milijuna kutija sedativa.


Nit je Kosovo miljenik, nit Srbija loš momak - Sputnjik Srbija\n12:17 30 Novembar 2020\n10:50 15.10.2017 (osveženo 10:57 15.10.2017) Preuzmite kraći link\nMinistar spoljnih poslova i prvi potpredsednik Vlade Ivica Dačić smatra da Prištini ne ide sve po planu i da je bitno da Srbija ostvari direktan kontakt sa predsednikom SAD Donaldom Trampom.\n„Očigledno je da prištinskim liderima ne ide baš onako kako su planirali. Oni misle da su svoj posao završili, da nema više potrebe da prave bilo kakve kompromise. Dovoljno je da se pojave i, eto, svi će da glasaju za njih“, rekao je Dačić gostujući na „Pinku“.\nOn navodi da se slika promenila, da Kosovo više nije miljenik međunarodne zajednice, a da se na Srbiju više ne gleda kao na „loše momke“.\nPrema njegovim rečima, razlog zbog čega je Kosovo odustalo od članstva u Unesku i Interpolu nije ni zbog kakvog dogovora, već zato što nisu imali većinu.\nTurska neće prestati da podržava Kosovo, ali to neće biti jednostavno kao što je do sada bilo, navodi Dačić, dodajući da se na Kosovu, u Albaniji i u Bosni i Hercegovini nalaze „oni protiv kojih se bori predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan“.\nDačić navodi da bi se propustila velika šansa ako se ne ostvari direktan kontakt sa predsednikom SAD, Trampom.\n„Srbija može da vidi bolje odnose sa Amerikom samo ako se fokusira na Trampa i njegovi administraciju. Kad to kažem, mislim na Tilersona i Pensa, ne na Stejt department, zato što u Stejt departmentu i dalje rade ljudi koji su pisali sve što se dogodilo u proteklih 20-30 godina. Oni neće promeniti svoje mišljenje ni za jotu. Oni i dalje misle da su za sve u pravu i ako se sada ne uradi nešto direktno sa novim američkim predsednikom, mislim da ćemo izgubiti veliku, veliku šansu“, rekao je Dačić.\nInterpol, UNESKO, Donald Tramp, Ivica Dačić, Redžep Tajip Erdogan, Kosovo i Metohija, Srbija, Turska


Skupština Vojvodine o deklaraciji verovatno u maju\nSkupština Vojvodine odlučivaće o deklaraciji o zaštiti ustavnih i zakonskih prava pokrajine verovatno u maju, posle razmatranja tog dokumenta na sednici skupštinskog odbora za ustavno-pravna pitanja, izjavio je u utorak predsednik pokrajinskog parlamenta i lider Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) Ištvan Pastor.\nTaj odbor, koji koji bi trebalo da bude konstituisan na sednici Skupštine Vojvodine 25. aprila, razmatraće tekst predložene deklaracije i eventualne amandmane na taj dokument da bi skupština potom mogla da odlučuje, rekao je Pastor u emisiji “Jedan na jedan” Radio-televizije Vojvodine, prenosi Tanjug.\nNapominjući da je po pitanju te deklaracije situacija drugačija nego posle njenog nastanka, jer je proteklih dana učinjeno dosta napora da se rasprava o toj vrućoj političkoj temi vrati u institucije, on je istakao da će rasprave u tom odboru i u skupštini biti prilika za “razjašnjavanje o nizu otvorenih pitanja”.\nNa pitanje o tome šta bi mogao da bude konačni cilj cele te priče o deklaraciji, Pastor je odgovorio da ne zna kakvi su ciljevi njenih kreatora a njegov cilj je da taj dokument dođe u skupštinsku raspravu na “jedan civilizovan način i u toj raspravi dobije obrise iza kojih se stručno-politički mora stati”.\nProtesti radnika na Kosovu


"Zmajevi" vesnik toplije klime - Sportske.net\n"Zmajevi" vesnik toplije klime\nPrvi deo priprema fudbaleri Vojvodine okončaće duelom sa Voždovcem nakon čega sledi selidba u Antaliju.\nFudbaleri Vojvodine odradiće u utorak poslednji trening pred polazak na drugi deo priprema u Antaliji a sutra ih očekuje i prijateljski meč sa Voždovcem.\nIako se strahovalo da će duel sa "Zmajevima" morati da bude odigran na nekom od trena sa veštačkom podlogom vremenske prilike su se popravile pa će trećeplasirani tim Prve lige Srbije gostovati u SC "Vujadin Boškov".\nU timu Voždovca igraju i neki fudbaleri koji su u prošlosti branili boje Vojvodine pa će pripremni meč u Novom Sadu biti sjajna prilika da se oni podsete vremena kada su nastupali za superligaša iz srpske Atine.\nPočetak utakmice zakazan je za 13 časova a igraće se na terenu broj pet.


Vijeće ministara Bosne i Hercegovine je na vanrednoj sjednici 24. marta u Sarajevu usvojilo Nacrt budžeta Bosne i Hercegovine za 2020. bez saglasnosti predstavnika iz Republike Spske (RS).\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Zoran Tegeltija, te ministri Staša Košarac, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i Vojin Mitrović, ministar prometa i komunikacija, nisu glasali, zbog, kako je izjavio Tegeltija, trenutne situacije oko pandemije korona virusa.\n"Entiteti uveliko razgovaraju o izradi rebalansa budžeta, o njegovom drugačijem strukturiranju, preraspodjeli, jer će se svakako entitetski budžeti naći najviše na udaru. Nažalost, naš budžet izgleda drugačije. U budžetu BiH je predviđen rast plata od 30 miliona KM. Planiraju se nabavke automobila, zgrada, namještaja. U vremenima krize, prioriteti bi trebali biti drugačije posloženi", kazao je Tegeltija na konferenciji za novinare, nakon završene sjednice.\nU prva tri mjeseca 2020. institucije Bosne i Hercegovine finansirane su na osnovu Odluke o privremenom finansiranju. Ista odluka je bila na snazi i tokom cijele 2019. godine, jer u Bosni i Hercegovini nije bila konstituisana vlast, nakon izbora 2018.\nOdluka o privremenom finansiranju za prvi kvartal na snazi je do 1. aprila ove godine.\nZa finansiranje institucija Bosne i Hercegovine u periodu januar - mart 2020., na osnovu odluke, odobrena su sredstva od 241 milion i 500 hiljada KM (123 miliona evra), što je bilo četvrtina sredstava odobrenih za finansiranje institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza za 2019. godinu.\nKoliki je spoljni bh. dug?\nUprava za indirektno oporezivanje BiH (UIO BiH) prikuplja sve prihode od indirektnih poreza, a to su PDV, akcize carine i putarine i te prihode uplaćuje korisnicima, odnosno državi, entitetima i Brčko Distriktu.\nNačelnik Odjeljenja za komunikacije i međunarodnu saradnju UIO BiH Ratko Kovačević kaže za Radio Slobodna Evropa da su poreski prihodi za državne institucije u 2019. godini, kao i niz prethodnih godina, bile fiksne i iznosile su 750 miliona maraka (oko 382 miliona evra).\n"Poslije uplate sredstva, državi ide podmirenje spoljnog duga. Za 2020. godinu spoljni dug, koji Bosna i Hercegovina treba vratiti stranim kreditorima, je 807,5 miliona KM (oko 412 miliona evra). To se odnosi na dugove Federacije Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i Brčko Distrikta. Po otplati spoljnog duga vrši se raspodjela prihoda entitetima i Brčko Distiktu. Podsjećamo, u 2019. godini Uprava za indirektno oporezivanje je prikupila sedam milijardi i 986 milina KM (oko četiri milijarde i 47 miliona evra)", ističe Kovačević.\nDa bi Bosna i Hercegovina dobila budžet za 2020. godinu, nakon što je Nacrt budžeta usvojilo Vijeće ministara BiH, potvrdu mora dati i Predsjedništvo BiH, a potom i Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine - i sve to do 1. aprila, kada ističe privremeno finansiranje u državi.\nPandemija dočekana bez budžeta\nImajući u vidu da je prvi kvartal skoro istekao, ekonomista Zoran Pavlović smatra da je krajnje vrijeme da se usvoji budžet za 2020. godinu.\n"Imajući u vidu trenutnu situaciju sa pandemijom korona virusa u svijetu i kod nas, definitivno bi se moralo pristupiti pokušaju dobivanja moratorija na obaveze koje dospijevaju u 2020. prema međunarodnim finansijskim institucijama, kako bi se ta sredstva mogla preusmjeriti kao pomoć privredi i svim malim preduzetnicima koji su zbog navedene situacije i zabrane rade dovedeni u tešku poziciju. Moje mišljenje je da bi se trebalo odustati i od svih dugoročnih projekata, koji već nisu ugovoreni i ta sredstva usmjeriti kao pomoć građanima i realnom sektoru", kaže Pavlović.\nEkonomista Slaviša Raković ocjenjuje da bi trebalo uraditi i reprogram kada je riječ o javnim nabavkama i usmjeriti sredstva za situaciju vezanu za korona virus.\n'Horizont zbivanja treba gledati na 90 dana.'\n- Slaviša Raković\n"Horizont zbivanja treba gledati na 90 dana, koliko očekujemo da ova situacija potraje kako bi ona prošla što bezbolnije, prije svega za stanovništvo, zdravstveni sektor, a onda i za privredu", ističe Raković.\nVijeće ministara BiH usvojilo je i Prijedlog odluke o privremenom finansiranju institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za april - juni 2020. godine, koju je predložilo Ministarstvo finansija i trezora BiH.\nOvo znači da će se i u naredna tri mjeseca Bosna i Hercegovina finansirati sa četvrtinom prihoda iz prošlogodišnjeg budžeta, ali i potvrđuje da postoji sumnja da će se u narednim danima budžet BiH dobiti saglasnost Predsjedništva BiH i državnog parlamenta.\nVisoki predstavnik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini Valentin Inzko zatražio je 23. marta od Vijeća ministara BiH, Predsjedništva BiH i Parlamentarne skupštine BiH da hitno usvoje redovni budžet na državnom nivou za 2020. godinu.


20:54 20 April 2021\n„Gori“ libanski Tripoli – vojska preuzela centar grada, zapaljena zgrada opštine /video/\nProtesti zbog imenovanja novog premijera: Suzavac i oklopna vozila na ulicama Bejruta /video/\nMakron u poseti Libanu, demonstracije u Bejrutu /video/\nFrancuski predsednik Emanuel Makron posetio je Liban drugi put nakon stravične eksplozije u luci u Bejrutu u kojoj je poginulo najmanje 190 osoba. Istovremeno, u libanskoj prestonici održavaju se protesti organizovani povodom 100 godina od stvaranja preteče savremenog Libana.\nOko 60 osoba vode se kao nestale posle snažne eksplozije amonijum nitrata koja je pre nedelju dana potresla Bejruta, a istražitelji koji pretražuju mesto nesreće otkrili su podzemne lavirinte što budi nadu da će neke od njih pronaći žive.\nKamenice i suzavac: Protesti u Libanu iako je vlada pala, sprečen upad u skupštinu /foto, video/\nDemonstranti u Bejrutu, glavnom gradu Libana, ponovo su se sukobili sa policijom, koja je bacila suzavac kako bi rasterala demonstracije.\nKako Liban može da se izbavi iz političkog i ekonomskog ponora? /video/\nTeški dani su pred Libanom, posle eksplozije u glavnom gradu u kojoj je poginulo više od 150 ljudi i pričinjena šteta koja se meri u milijardama. Da je akcident u Bejrutu odmah proizveo i političke posledice bilo je jasno već prvog dana pošto je na ulice grada izašlo stotine ljudi protestujući zbog nemara nadležnih.\nDemonstranti upali u zgrade dva libanska Ministarstva /video/\nDemonstranti u Bejrutu upali su u zgrade Ministarstava rada i za poslove izbeglica Libana, saopštila je libanska informativna agencija.\nLiban je zahvalan Rusiji na pruženoj pomoći u vezi sa velikim razaranjem nakon eksplozije u bejrutskoj luci i nada se da će sledeća faza pomoći biti isporuka zemlji ruskih građevinskih materijala, izjavio je telefonskim putem libanski ambasador u Rusiji Šauki Bu Nasar.\nMoskva u znak podrške Libanu: Toranj Ostankino biće u mraku /video/\nOsvetljenje televizijskog tornja Ostankino u Moskvi biće isključeno u znak saosećanja sa libanskim narodom zbog tragedije koja je pogodila Bejrut, prenose ruski mediji.


NSinfo: Vazduh prekomerno zagađen\nVazduh prekomerno zagađen\n80% stanovnika Srbije ima kvalitet vazduha koji treba poboljšati\nPrema izveštaju nadležnih institucija u Beogradu, Boru, Užicu i Pančevu vazduh je prošle godine bio prekomerno zagađen, dok je više od 80 odsto stanovnika Srbije imalo kvalitet vazduha koji je trebalo poboljšati, upozorili su danas Zeleni Srbije.\nZagađenost vazduha izduvnim gasovima iz motornih vozila je naročito velika u Beogradu, a najveći izvori zagađenja vazduha u Srbiji su energetika, industrija, saobraćaj i poljopriveda.\nZbog toga, Zeleni Srbije ohrabruju Vladu da počne sa sprovođenjem principa zelene ekonomije uvođenjem novih tehnologija, započinjanjem zelene industrijske transformacije, upotrebom ekoloških vozila i da kroz energetski preobražaj zasnovan na obnovljivim izvorima energije i energetskoj efikasnosti, podigne ekonomsku moć države, kvalitet životne sredine i zdravlje građana.\nKako se navodi u njihovom saopštenju, na osnovu Izveštaja Svetske zdravstvene organizacije, Zeleni Srbije ukazuju na alarmantan podatak da preko 90 odsto ljudi u svetu živi u mestima gde je kvalitet vazduha ozbiljno narušen zagađenjem koje prelazi granične vrednosti.\nZagađen vazduh je drugi po redu uzrok prevremenih smrti u Evropi.\nNajviše koncetracije štetnih gasova i suspendovanih čestica daju termoelektrane i toplane koje kao gorivo koriste lignit, ugalj jako lošeg kvaliteta.\nTakođe, upozoravaju da je zagađenje vazduha značajan uzrok brojnih zdravstvenih rizika i oboljenja (respiratornih, kardiovaskularnih, imunoloških, neuroloških), kao i da doprinosi oštećenju ozonskog omotača, pojavi kiselih kiša i klimatskim promenama.\nLoša zdravstvena situacija donosi velike ekonomske i budžetske gubitke. Studije su pokazale da se zbog zagađenja vazduha povećava broj infarkta, moždanog udara i rak pluća.\nZeleni Srbije apeluju na nadležne institucije da preduzmu mere kako bi se kvalitet vazduha poboljšao i smanjio broj obolelih i umrlih.\nJedan od koraka jeste uspostavljanje kvalitetnog monitoringa vazduha, koji će omogućiti pravovremeno reagovanje u slučaju akcidenata, ali kažu da to nije dovoljno i da se zato mora raditi na otklanjanju faktora zagađenja, ističe se u saopštenju.\n... ap vojvodina, evropa, istraživanje, Novi Sad, srbija, svet, vazduh, zdravlje


Vesti online / Vesti / Srbija / Sastanak Ane Brnabić i Zorana Zaeva\n10:22 >> 11:05h\nSastanak Ane Brnabić i Zorana Zaeva\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je, nakon razgovora sa makedonskim kolegom Zoranom Zaevom, da je postignut preliminaran dogovor o zajedničkoj sednici dve vlade, koja bi trebalo da se održi krajem februara ili početkom marta naredne godine.\nBrnabićeva je na zajedničkoj pres konferenciji rekla da se na sastanku razgovaralo i o konkretnim projektima i saradnji na kojoj treba da se radi da bi se potpisali ugovori na zajendičkoj sednici.\n- Nadam se da ćemo i od EU dobiti podršku, to je značajna stvar za nas - rekla je Brnabićeva.\nBrnabićeva je naznačila da je poseta Zaeva dobar signal za sve dalje projekte.\n- To je dobar signal koji govori o tome da sva međusobno eventualno otvorena pitanja treba da rešavmo dijalogom - podvukla je Brnabićeva i dodala da je poseta pravi korak u smislu daljeg ekonomskog i trgovinskog povezivanja i učvršćivanja prijateljstva dve zemlje.\nAna Brnabić je prethodno dočekala ispred Palate "Srbija" Zorana Zaeva, a potom su održali sastanak u četiri oka a zatim i sastanak delegacija dve vlade.\nSRBIJA Vlada i premijerka Srbije odali poštu Đinđiću


Objavljen Priručnik za javne službe „Komunikacija sa korisnicima – pristup univerzalnog dizajna” : Inkluzija\nTim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije objavio je prevod Priručnika za javne službe Komunikacija sa korisnicima – pristup univerzalnog dizajna.\nCilj ovog Priručnika je da pruži smernice prvenstveno zaposlenima u javnim službama koji su u direktnom kontaktu sa različitim korisnicima/ama. Priručnik može biti koristan i organizacijama, kao i svim građanima i građankama u pogledu upoznavanja sa svojim pravima i načinima njihovog ostvarivanja.\nPriručnik se zasniva na principu univerzalnog dizajna, što znači da je njegova namera da pruži podršku u kreiranju okruženja koje je u najvećoj mogućoj meri pristupačno, razumljivo i upotrebljivo za sve ljude, bez obzira na godine, sposobnosti ili invaliditete.\nPriručnik sadrži delove koji se odnose na kreiranje pisane, govorne i znakovne, kao i digitalne komunikacije. Predviđeno je da javne službe koriste ovaj Priručnik za planiranje, obučavanje i informisanje zaposlenih, kao i prilikom nabavke određenih uređaja. Priručnik sadrži odabrane smernice, primere, savete, kontrolne liste i smernice pomoću kojih se može proširiti znanje o ovoj temi. Određene delove relevantnih poglavlja je moguće koristiti samostalno, a mogu biti i dostupni na lokacijama gde javne službe pružaju svoje usluge. Poslednji deo Priručnika sadrži Liste pitanja koje mogu pomoći za procenu usluga komunikacije sa korisnicima.\nPriručnik je izradio Centar za izvrsnost u univerzalnom dizajnu (Centre for Excellence in Universal Design – CEUD) koji je deo Nacionalne uprave za osobe sa invaliditetom (National Disability Authority – NDA).\nKliknite da prezumete Priručnik za javne službe Komunikacija sa korisnicima – pristup univerzalnog dizajna (.pdf).


EU predugo čeka odgovore BiH na dodatna pitanja iz upitnika EK - Akta.ba\nEU predugo čeka odgovore BiH na dodatna pitanja iz upitnika EK\n11.01.2019. 15:35 / Izvor: Agencije\nSpecijalni izvjestilac Evropskog parlamenta za BiH Cristian Dan Preda izjavio je u Sarajevu da EU još čeka odgovore BiH na dodatna pitanja iz Evropske komisije, od čega će zavisiti mišljenje Komisije o kandidatskom statusu te zemlje. Preda je rekao i da BiH pokušava da pretvori EU u BiH umjesto da se transformiše i postane dio EU. Takođe je izjavio da se odlaskom u Rusiju i sastancima sa ruskim predsjednikom Putinom ne postaje članica EU, već taj proces ide preko Brisela i Strazbura.\nPreda je naveo da su dodatna pitanja Evropske komisije upućena u junu 2018. a da je sada već januar 2019. godine.\nUpitnik je BiH zvanično uručio evropski komesar za politiku susedstva i proširenja Johanes Han u decembru 2016.\n"Rekao bih da je to ipak predugo. Nadam se da će ovo pitanje biti riješeno prije drugih", rekao je izvestilac Evropskog parlamenta posle sastanka sa članovima Predsedništva BiH Šefikom Džaferovićem i Željkom Komšićem.\nSastanku nije prisustvovao srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik.\nPreda je 10. januara, prvog dana dvodnevne zvanične posjete Sarajevu, rekao da postoje problemi koji se tiču funkcioniranja zajedničkog Parlamentarnog odbora za pridruživanje i stabilizaciju EU i BiH, odnosno da taj odbor, koji je važan za evropski put, još nije uspostavljen.\n"U protekle tri godine nismo uspjeli uvjeriti partnere iz Parlamenta BiH da dođu u Brisel i da zajednički radimo na ovim pitanjima. Pokušali su (predstavnici BiH) da u zajedničko tijelo uvedu pravila koja se koriste u parlamentu BiH", naglasio je on.\nPreda je ocenio da su na taj način "pokušali transformisati EU da postane BiH".\n"Izazov je obrnut. BiH treba da postane dio EU, a ne da se EU transformiše u neku veliku BiH", kazao je je izvjestilac Evropskog parlamenta.\nPreda je pozvao javnost, građane i medije da od predstavnika Parlamentarne skupštine BiH traže da sarađuju u Evropskom parlamentu.\nBošnjački član Predsedništva BiH Šefik Džaferović rekao je da poslanici u parlamentu iz RS imaju drugačije stavove o funkcioniranju poslovnika o radu pomenutog odbora, dodavši da se moraju prihvatiti principi EU.\nDžaferović je još kazao da postoji problem i u vezi sa nekim pitanjima koja se tiču obrazovanja, jer se u Federaciji BiH to odnosi na entitetske i kantonalne nadležnosti.\nOn je izrazio očekivanje da će Vijeće ministara BiH u narednim danima dostaviti preostale odgovore kako bi se oni mogli proslijediti Briselu.\nJanez Lenarčič slovenski kandidat za člana Europske komisije


Danas štrajk policajaca\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Danas štrajk policajaca\nSjeverni Sandžak – Nezavisni sindikat policije (NSP) od 7h započinje štrajk kojim traže poboljšanje materijalnog položaja radnika Ministarstva unutrašnjih poslova i policije.\nPredsjednik štrajkačkog odbora tog reprezentativnog sindikata Dejan Đukić rekao je da će zakonska obustava rada početi tačno u 7.sati ujutro, u svim policijskim upravama gdje imaju članove.\nPrema njegovim riječima, osnovni štrajkački zahtjevi su isplata zaostalih putnih troškova i dnevnica kao i jubilarnih nagrada i striktna primjena posebnog kolektivnog ugovora za policijske službenike.\nŠtrajk će biti organizovan uz poštovanje minimuma procesa rada, odnosno policajci koji štrajkuju će izlaziti samo na hitne intervencije, a pasoši i ostala dokumenta će se izdavati samo u urgentnim slučajevima.\nČlanovi tog sinidkata u decembru su dva puta pregovarali sa ministrom unutrasnjih poslova Ivica Dačićem i njegovim saradnicima, a nastavak pregovora o štrajkačkim zahtjevima se očekuje i tokom ove sjedmice.\nU Ministarstvu unutrašnjih poslova djeluje osam sindikata, od kojih je, pored NSP, reprezentativan i Policijski sindikat Srbije.


POTPISAN PROTOКOL O POSLOVNO-TEHNIČКOJ SARADNJI OPŠTINE STARI GRAD I ZAVODA ZA ZAŠTITU SPOMENIКA КULTURE GRADA BEOGRADA\n„Na Starom gradu se nalazi najveći broj spomenika kulture, a naša zajednička ideja je bila da to prikažemo i u štampanoj formi, u cilju prezentacije kulturnog nasleđa i turističkog potencijala opštine. Do sada su mape nepokretnih dobara štampane za opštine Savski venac i Zemun, dok se za druge beogradske opštine mogu pogledati u elektronskoj formi na sajtu Zavoda. Nadam se da će saradnja sa Starim gradom biti i podstrek za druge opštine da štampanjem ovakvih mapa predstave svoje nepokretno kulturno nasleđe i turistički potencijal“, kazala je Olivera Vučković, direktorka Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda.\n„Izradom mape nepokretnog kulturnog nasleđa naše opštine u štampanoj formi želimo da na pravi način svim posetiocima Beograda prezentujemo šta od kulturno-istorijskog nasleđa opština Stari grad ima da pokaže. Od rekonstrukcija Velikog stepeništa na Кalemegdanu i Malog stepeništa koje je projektovala Jelisaveta Načić, pa do obnove Pobednika, kao i drugih kulturno-istorijskih spmenika, Zavod je pokazao koliko vodi računa o bogatom spomeničkom nasleđu grada Beograda“, istakao je predsednik opštine Radoslav Marjanović.\nPredsednik se zahvalio Zavodu što ulaže veliki napor u restauraciji brojnih kulturno-istorijskih spomenika i time daje novi pečat u njihovom očuvanju. On je istakao da je grad Beograd, u saradnji sa Zvodom, u prethodnih nekoliko godina samo na prostoru Кalemegdana uradio više nego što je urađeno u prethodnim decenijama.\nRadoslav MarjanovićStari GradZavod za zaštitu spomenika kulturepotpisprotokol


Naš Predlog :Bela Kuća organizuje veliku Žurku pod nazivom“Nadji Dečka! 07.01.2018 – Va1.info\nNaslovna/Vesti/Naš Predlog :Bela Kuća organizuje veliku Žurku pod nazivom“Nadji Dečka! 07.01.2018\nNaš Predlog :Bela Kuća organizuje veliku Žurku pod nazivom“Nadji Dečka! 07.01.2018\nVelika časti i zadovoljstvo nam je da vam predstavimo legendarnu Beogradsku žurku koja vec vise od decenije puni splav Povetarac i važi za jednu od najboljih žurki na reci.\nSada je i kod nas iskoristite u nedelju od 22 h do 04 h ugao Pantićeve i Vuka Karadjica .\ntext:facebook foto:facebook bela kuca


Osam, umjesto 12 ministarstava u Vladi Tuzlanskog kantona - NewsHub\nOsam, umjesto 12 ministarstava u Vladi Tuzlanskog kantona\n2014. rujan 16 15:39\nTUZLA - Vlada Tuzlanskog kantona utvrdila je danas Nacrt izmjena i dopuna zakona o kantonalnoj Vladi, kojim je predviđeno osam, umjesto sadašnjih 12 ministarstava.\nRazlog za donošenje ovih izmjena je uspostavljanje funkcionalnije i ekonomičnije organizacije Vlade, kao kolegijalnog izvršnog organa, te pojedinih organa uprave, saopšteno je nakon sjednice Vlade Tuzlanskog kantona.\nProcjenjuje se da bi ukidanjem četiri ministarstva, u odnosu na postojeću sistematizaciju, bilo ušteđeno oko 1.150.000 KM na godišnjem nivou, jer bi bio smanjen broj radnih mjesta na oko 40, od čega, između ostalog, četiri ministra, četiri sekretara i četiri vozača.\nPredviđeno je da Ministarstvo industrije, energetike i rudarstva, Ministarstvo trgovine, turizma i saobraćaja i Ministarstvo razvoja i preduzetništva, zbog srodnosti i povezanosti poslova i nadležnosti spoje u jedno složenije, ali funkcionalnije i kadrovski osposobljenije ministarstvo za privredu, koje bi moglo odgovoriti zadatku stvaranja ambijenta i pružanja pomoći u rješavanju složenih problema u privredi Tuzlanskog kantona.\nOblast poslova i nadležnosti turizma koje je bilo u sastavu Ministarstva trgovine, turizma i saobraćaja, ne bi prešlo u nadležnost novog ministarstva privrede, nego bi zbog uske povezanosti sa drugim oblastima prešlo u nadležnost postojećeg Ministarstva prostornog uređenja i zaštite životne sredine.\nMinistarstvo za rad, socijalnu politiku i povratak i Ministarstvo zdravstva spojilo bi se u zajedničko Ministarstvo za rad, zdravstvo, socijalnu politiku i povratak iz razloga što oblast zdravstvene zaštite pripada oblasti socijalne zaštite u širem smislu.\nSpajanje Ministarstva finansija i Ministarstva pravosuđa i uprave predleže se iz razloga što je zakonodavna i druga nadležnost u oblasti pravosuđa u ingerencijama Federacije BiH i Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, dok je finansiranje rada pravosudnioh organa u nadležnost Kantona.


17.mart DIGITALNI RODITELJI\nKada klinci postaju svesni značaja pojavljivanja na DM i kako okolina i porodica utiču na tu njihovu želju?\nKlinci već sa pet godina uzimaju telefone roditelja i prave svoje video klipove koji po formi i suštini liče na one koji postavljaju Jutjuberi koje vole i prate. Potom se javlja želja da imaju profil na TikToku, Instagramu, Snepčetu. Drugari i deca iz okruženja nesvesno vrše pritisak jedni na druge da budu prisutni na društvenim mrežama, komentarišu ličnosti, situacije i fenomene, pa dete koje ne zna o čemu se radi - često bude isključeno iz komunikacije. Roditelji su uplašeni, nesigurni da procene kada je pravi trenutak da dozvole svojoj deci ulazak u jednu novu galaksiju informacija i interakcija, u dilemi su da li da naprave ustupak velikoj želji svoje dece i dovole im da ranije otvore profil na mrežama ili da sačekaju minimalne definisane uzrastne granice (12 i 13 godina).\nNa to se nadovezuje pitanje samopouzdanja. Da li i kako otvaranje profila na društvenim mrežama utiče na formiranje / jačanje samopouzdanja kod dece??\nNe grade uvek samopouzdanje, nekada direktno utiču na gubitak istog i osećaj niže vrednosti. Sve je povezano sa tim kako deca koriste društvene mreže, koje informacije dele sa drugima, šta prate, komentarišu, koga šeruju.\nI na toj tački na scenu stupa roditelj. Ključno je poverenje, blizak odnos sa detetom i podrška u svakom smislu. Evo na šta roditelji treba da obrate pažnju kada deca odluče da izađu u digitalni svet?\nRoditelji treba uvek da budu prisutni, da prate ponašanje svoje dece i nenametljivo, bez straha i pokazivanja frustracije usled nesigurnosti (ukoliko je imaju), da pomognu deci da razumeju da su društvene mreže medij i da sve što tamo postave postaje dostupno svim ljudima u svetu. Takođe, roditelji treba da imaju mnogo razumevanja za nove oblike ponašanja dece - da se uključe što više mogu i da se osećaju slobodno da pitaju svoju decu sve što ne znaju i što ne razumeju. U toj interakciji i dvosmernoj razmeni emocija i poruka - deca saznaju od roditelja koje su sve potencijalno neželjene situacije, a roditelji od dece saznaju sve o njihovim potrebama, važnostima, željama. :)\nVreme tabua i rigidnog shvatanja sveta davno je prošlo. Ako vam se ponekad čini da vas je vreme pregazilo, izađite mu na crtu. Vi pomozite klincima da bezbedno koriste šaren svet društvenih mreža, a od njih ćete dobiti najlepše što čovek može da dobije - ljubav i nova znanja.


Naslovna Info Opštinske vesti Od početka godine 137 prijava nasilja u porodici u opštini Bačka Palanka\nMeđunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama - 25. novembar\nKako kažu iz Centra za socijalni rad Bačka Palanka, u našoj opštini, kao i u celoj Srbiji, u skladu sa Zakonom o zaštiti od nasilja u porodici organizovana je institucionalna mreža za zaštitu žrtava od nasilja u porodici.\n„U cilju zaštite od nasilja u porodici uključeni su: policija, Osnovno javno tužilaštvo u Bačkoj Palanci, Centar za socijalni rad, Dom zdravlja „Dr Mladen Stojanović“ i sve škole sa teritorije naše opštine. I pre stupanja na snagu samog Zakona postojao je Protokol o saradnji pomenutih institucija za zaštitu od nasilja u porodici, a sada, donošenjem Zakona je ceo sistem učvrstio saradnju i data su nova ovlašćenja“, navode iz CSR Bačka Palanka.\nOni dodaju da nakon pokretanja kampanje „16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama“ ima priličan broj prijava nasilja u porodici, a građani su više svesniji obaveze prijave nasilja kao i problema nasilja u porodici kao negativne pojave u društvu. Kako navode, učestali su recidivi koji su uzrokovani duboko i trajno poremećenim porodičnim i partnerskim odnosima, prekomernim konzumiranjem alkohola i psihoaktivnih supstanci.\n„Na teritoriji opštine Bačka Palanka u 2019. godini je bilo 154 prijave nasilja u porodici, dok je do 25.11.2020. godine bilo 137 prijava nasilja. Centar za socijalni rad, postupajući u okviru svojih nadležnosti, vrši sveobuhvatnu podršku žrtvama nasilja u porodici od strane stručnog tima koga čine socijalni radnici, psiholozi, pedagozi i pravnici. Od strane Centra pruža im se psihosocijalna podrška, savetodavna podrška, besplatna pravna pomoć“, navodi se u saopštenju Centra za socijalni rad.\nTakođe, u Bačkoj Palanci je organizovana usluga Porodičnog savetovališta gde se između ostalog mogu obratiti i žrtve nasilja u porodici radi dobijanje adekvatne podrške. U okviru ustanove CSR je formiran Interni tim za zaštitu od nasilja u porodici koji razmatra sve prijave nasilja u porodici koje Centar dobije neposredno ili od strane policije, čak i one za koje nadležni tužilac nije procenio da ima elemenata krivičnog dela. Centar je stalni član grupe za koordinaciju za zaštitu od nasilja u porodici koji je fomriran za teritoriju naše opštine. Na sastancima grupe za koordinaciju se razmatraju svi slučajevi prijave nasilja, donose se zaključci i planovi za dalji rad.\n„Donošenjem Zakona o zaštiti od nasilja u porodici država je dala osnov za efikasniju zaštitu od nasilja, s obzirom da državne institucije zajednički, koordinirano i sveobuhvatno pružaju podršku žrtvama nasilja i daju adekvatan odgovor i sankciju počiniocima nasilja. Postupci koji se vode kako u Centru tako i od strane policije i nadležnog suda su efikasni i blagovremeni, mehanizmi zaštite od nasilja su adekvatni, tako da se efekti primene Zakona mogu već sada videti“, rekli su iz bačkopalanačkog Centra za socijalni rad.\nPogledaj: Obeležavanje kampanje „16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama“ u Bačkoj Palanci\nPrethodni tekstKako je globalna pandemija uticala na lokalni turizam (VIDEO)\nSledeći tekstUjutro magla tokom dana sunčano, do 11 stepeni\nSnimci nasilja nad ženama na javnim mestima u Srbiji kruže internetom\nDan sećanja na žene žrtve nasilja: Prijavimo nasilnike, nasilje nije privatna stvar


Tešanj: Velika investicija njemačke kompanije, žele dostići hiljadu zaposlenih - Index.ba\n„Želja nam je da širimo poslovanje ovdje u Tešnju. To svakako znači povećanje prometa, povećanje proizvodnje, ali i povećanje broja uposlenih”, ističe Mahmut Galijašević, generalni direktor kompanije Mann Hummel ba Tešanj.\n“Prisustvo njemačkih kompanija i njemačkih investicija na ovom prostoru podiže ukupne standarde poslovanja, podiže etičke norme u poslovanju na ovim prostorima pa i u odnosima prema zaposlenim u tim kompanijama”, navodi Suad Huskić, načelnik Općine Tešanj.\n„Postoje određena poteškoća gdje bih prije svih izdvojila birokratiju koja usporava postojeće i obeshrabruje nove investitore da ulažu u BiH”, kaže Michaela Paslick, rukovoditelj ekonomskog odjela pri ambasadi SR Njemačke u BiH.\nPrethodni članakSirija: 39. godišnjica masakra u Hami\nNaredni članakImamović: U Srbiji se izruguju žrtvama Prijedora, poziva se na novi genocid, šta radi Tužilaštvo i Ustavni sud


Novo istraživanje potvrdilo: Odrasli smo tek posle 30. - Nedeljnik\nU većini zemalja, odraslim osobama smatraju se svi stariji od 18 godina. Međutim, naučnici koji proučavaju razvoj moždanog i nervnog sistema kažu da je uzrast u kojem ljudi stasavaju u odrasle jedinke drugačiji kod svakog pojedinca\nDa li vam je iko rekao da "konačno odrastete", iako ste pregazili dvadesetu, ili vam je potrebno opravdanje zašto i dalje gledate smešne klipove na Jutjubu? Pa, sada imate zvanično objašnjenje zašto se ne ponašate kao odrasla osoba.\nPrema novim istraživanjima, ljudi "potpuno odrastaju" tek kada pređu 30. godinu, piše BBC.\nIstraživanja su pokazala da ljudi u 18. godini i dalje doživljavaju promene u mozgu koje mogu uticati na njihovo ponašanje i učiniti ih podložnijim za razvijanje mentalnih poremećaja.\n"Želimo da kažemo da je potpuno apsurdan pokušaj da se tačno definiše trenutak u kojem čovek postaje odrastao", kaže profesor Piter Džons sa Univerziteta Kembridž. "Prelaz iz detinjstva u odraslo doba je mnogo kompleksniji proces koji traje decenijama."\nOn je dodao da takve definicije pogoduju obrazovnom, zdravstvenom i pravnom sistemu; kada napunite 18 godina, možete da glasate, kupite alkohol, ali vas i policija tretira kao odraslu osobu ukoliko upadnete u nevolju.\nProfesor Džons uprkos tome kaže da iskusne sudije prepoznaju razliku između 19-godišnjeg prestupnika i "kriminalca u kasnim tridesetim".\n"Ne postoji detinjstvo, a onda odmah odraslo doba. Ljudi prolaze čitav put između", kaže on.


Predsednik Republike Srpske Dragan Ccavicc je kazao da danasnji sastanak nije nikakava konspiracija, ili neki novi srpsko-srpski odnosi, vec dogovor i afirmacija onoga sto se dobilo kroz medjunarodni akt, Dejtonski mirovni sporazum. Navodechi da je ovo prva poseta Banjaluci otkako je Srbija postala naslednik drzzavnog kontinuiteta Drzzavne zajednice Srbije i Crne Gore, Kosstunica je istakao da saradnja RS i Srbije sada treba da ima "nov okvir u izmenjenom Sporazumu o specijalnim paralelnim odnosima RS i Srbije". Predsednik RS Cavicc je precizirao da je postignuta saglasnost da se narednih dana pokrene inicijativa za promenu ranije potpisanog Sporazuma o specijalnim i paralelnim vezama izmedju RS i SR Jugoslavije. Prema njegovim recima, nestankom Drzzavne zajednice SCG prestale su da postoje i odredjene institucije zaduzzene za primenu Sporazuma, dok su, s druge strane, provedenim ustavnim promenama u BiH i RS stvoreni novi osnovi za definisanje Sporazuma.\nKomentarissucci stav predsedavajuceg Saveta ministara BiH Adnana Terzica da Srbija moze ici u Evropu preko Sarajeva, a ne preko Banje Luke, Kostunica je kazao da ce se Srbija pribliziti Evropi preko Beograda, a ujedno dobro saradujuci sa svim svojim susedima, i sa Sarajevom i Banjom Lukom.\n"Ako bi se napravila mala statistika mojih poseta BiH moglo bi se ustanoviti da je daleko vise bilo poseta Sarajevu, nego Banjoj Luci", kazao je Kostunica kojem je ovo prva zvanicna poseta nakon sto je Srbija postala nezavisna drzava izdvajanjem Crne Gore iz drzavne zajednice.\nOvo je inacce prva poseta Kosstunice otkako je Srbija u ponedeljak i formalno postala nezavisna drzzava.


Radulović: Idemo na izbore, do promene vlasti mora doći, ali ne na ulici – Krstarica\nRadulović: Idemo na izbore, do promene vlasti mora doći, ali ne na ulici\nBeta 25. maja 2020. 14:40\nLider Pokreta Dosta je bilo (DJB) Saša Radulović izjavio je da taj pokret predstavlja suvereniste u Srbiji i da će učestvovati na izborima 21. juna, „koji nisu izbori jer nisu ni fer ni pošteni“ zato što u Srbiji mora doći do promene vlasti, i to ne tako što će se na ulici rušiti vlast.\nRadulović je na konferenciji za novinare u Narodnoj skupštini rekao da se DJB bori za „suverenu Srbiju slobodnih i dostojanstvenih ljudi, za vladavina prava, da zakon i Ustav važe za sve gradjane, i za zemlju iz kojih ne beže deca već u kojoj se lepo i rado živi“.\n„Uprkos tome što su namešteni izbori moramo se izboriti za suverenu Srbiju. Ovo je maraton, nije sprint, valja nam istrajati u toj borbi“, kazao je Radulović i dodao da DJB „ne pripada ni bivšoj ni sadašnjoj vlasti i da nije izdanak nijedne sluzbe bezbednosti“.\nOn je rekao da se DJB zalaže za borbu protiv globalizma koji je oličen izmedju ostalog i u Evropskoj uniji navodeći da je EU „birokratska tvorevina koja postoji u tri grada u Evropi: Briselu, Strazburu i Frankfurtu, gde je sediste Evropske centralne banke koja kontrolise sve tokove novca“.\n„EU neće preživeti ovaj mandat EU parlamenta. EU nije Evropa, to je globalistički projekat koji porobljava narode Evrope u skladu sa agencijom globalizma. Ne verujemo u EU koja radi u interesu banaka i velikih korporativnih korporacija“, rekao je Radulović.\nRadulović je rekao da je DJB clanica evropske grupacije suverenističkih stranaka koje se bore za Evropu suverenih drzava, a protiv EU.\nPrema njegovim rečima sadašnja vlast, kao i bivša vlast i bivše Vlade, „koji su i jedni i drugi pljačkali Srbiju“, izmedu globalizma i suverenizma gurnuli su Srbiju na pogrešnu stranu istorije na kojoj nikada nije bila, „ka globalizmu Nemačke, EU i Kine a protiv zemalja koje se bore protiv globalizma kao što su SAD i Velika Britanija“.\nRadulović je naveo da se protiv globalizma bori i Rusija.\nNa pitanje novinara da prokomentariše odluku Ustavnog suda da je vanredno stanje u Srbiji proglašeno u skladu sa Ustavom, što DJB tvrdi da nije, Radulović je rekao da je ovaj pokret podneo krivične prijave protiv predsednika Srbije, protiv predsednice Narodne skupštine, kao i predsednice Vlade Srbije, protiv republičkog javnog tužioca i predsednika Ustavnog suda.\nOn je rekao da nije imao velika očekivanja oko ishoda ovih prijava ali da DJB želi da „ostavi trag u svim zvaničnim institucijama sistema“ o vremenu u kome živimo.\n„I pošto ničija nije gorela do zore, doćiće do promene ove vlasti i svi će morati da odgovaraju. Ustav je prevelika stvar da bi se to samo zaboravilo“, kazao je Radulović.\nPočeo protes zbog zagadjenja vazduha\nProtest na Trgu Republike Nema odustajanje od zahteva,…\nOdredjen pritvor demonstrantu koji je u Šapcu zaustavio…


Federalni zavod za zapošljavanje - Radio-televizija Unsko-sanskog kantona\nSve vijesti koje uključuju pojam: Federalni zavod za zapošljavanje\nSARAJEVO, 8. februara - Kroz programe sufinansiranja zapošljavanja, samozapošljavanja, start up programa, obuke, Federalni zavod za zapošljavanje planira pružiti priliku za zapošljavanje 12.000 osoba, rekla je u intervjuu ta Faktor Helena Lončar, direktorica Zavoda. Lončar je govorila i o ulozi kantonalnih ...\nFBIH, 06. marta - Federalni zavod za zapošljavanje putem svoje službene web stranice www.fzzz.ba 14. marta otvorit će Javni poziv za sufinansiranje samozapošljavanja i zapošljavanja nezaposlenih osoba . Kako će sredstva proporcionalno biti raspoređena po kantonima a u odnosu na broj nezaposlenih za USK planirano ...\nPROGRAM SUFINANSIRANJA ZAPOŠLJAVANJA 2018: PRILIKA ZA POSLODAVCE I NEZAPOSLENE\nSARAJEVO, 3. maja - Na ove mjere u Federalnom zavodu za zapošljavanje odlučili su se kako bi preventivno djelovali na dugotrajnu nezaposlenost, očuvali i unaprijedili radne sposobnosti te stvorili uvjete za jačanje konkurentnosti mladih osoba bez radnog iskustva, a kroz osposobljavanje za rad u struci i sticanje prvog radnog iskustva. ...\nUNIVERZITET U BIHAĆU: POTPISANI UGOVORI O ZAPOŠLJAVANJU 8 ASISTENATA\nBIHAĆ, 16. aprila - Amir Kulenović, jedan je od osam asistenata koji će od sutra biti zaposlen na Univerzitetu u Bihaću. Priliku za usavršavanjem dobio je na Pravnom fakultetu, te mu je ovo prvi ugovor o radu. Federalni zavod za zapošljavanje programom je odobrio angažiranje jedanaest asistenata, ali je zbog uslova konkursa, ...


/\t utorak, 20.04.2021. / 16:45 -> 17:05 /\tVesti / Komentara: 8\tIzvor: B92, Tanjug\nAplikacija TuAntiKovid, deo državnog programa za traženje kontakata, nadograðena je tako da èuva negativne rezultate testa na kovid 19 na mobilnim telefonima putnika i od ove nedelje æe se testirati na letovima za Korziku i prekomorske departmane, preneo je "Gardijan".\nTestiranje æe biti produženo od 29. aprila tako da obuhvati i potvrde o vakcinaciji, rekli su zvaniènici za "Mond", a sistem bi na kraju mogao biti usvojen za javne dogaðaje poput koncerata, festivala i sajmova, mada ne i za barove i restorane.\nEvropski komesar za pravosuðe Didije Rejnders rekao je prošle sedmice da oèekuje da æe digitalni zeleni sertifikat Evropske unije biti operativan do 21. juna.\nSertifikat je hitan prioritet za države èlanice na jugu Evrope èije je ekonomije pandemija uništila.\nŠema namerno nije nazvana "vakcinalni pasoši" kako bi se izbegla diskriminacija ljudi koji još nisu primili vakcinu.


U Srbiji srednja klasa iznosi čitavih 1%\nPo nekim evropskim standardima srednja klasa u Srbiji gotovo i da ne postoji. Da se ti kriterijumi smanje kod nas tu privilegiju da se neko nazove pripadnikom srednje klase uživa manje od jednog procenta građana.\nU toku meseca samo na potrošačku korpu ode više od 400 evra, neophodno je bar dva i po puta više novca da onaj ko čini naš srednji sloj sebi priušti pristojan automobil, ode na letovanje ili zimovanje, uplati kurs nekog stranog jezika, redovno posećuje bioskop ili pozorište, što praktikuje svako ko pripada zlatnoj sociološko-ekonomskoj sredini Londona, Praga ili Berlina.\nEkonomista Miroslav Zdravković ocenjuje da pripadnik srednje evropske klase u proseku ima platu iznad 2.500 evra mesečno kojima finansira navedene aktivnosti.\n- Posmatrajući samo ekonomske parametre, može se reći da naša srednja klasa i ne postoji, ili da je čini svega 40.000 ljudi - objašnjava Miroslav Ružica, bivši viši naučni savetnik Svetske banke.\nKako bilo, pomenutu grupu ljudi, prema procenama sagovornika, kod nas uglavnom čine pojedini profesori, menadžeri, lekari, dizajneri koji imaju univerzitetsko obrazovanje, znaju bar jedan strani jezik, kompjuterski su obrazovani, poseduju automobil u prosečnoj vrednosti od oko 10.000 evra, stambeno su obezbeđeni i svom detetu mogu da priušte školovanje u inostranstvu, što su parametri i za one koji čine ovaj sloj u razvijenijim zemljama Zapada.


Rusi pobedili: Todorić odlazi sa čela Agrokora? - 31.03.2017, Sputnik Srbija\nRusi pobedili: Todorić odlazi sa čela Agrokora?\nRukovodstvo „Agrokora“ je sa poveriocima postiglo dogovor o takozvanom „stendstil“ aranžmanu, pišu hrvatski mediji i navode da je Ivica Todorić pristao da ode... 31.03.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, ivica todorić, agrokor, hrvatska, region\n13:39 31.03.2017 (Osveženo: 03:42 26.08.2021)\n© YT/Al Jazeera BalkansAgrokor\nRukovodstvo „Agrokora“ je sa poveriocima postiglo dogovor o takozvanom „stendstil“ aranžmanu, pišu hrvatski mediji i navode da je Ivica Todorić pristao da ode sa čela te kompanije.\nHrvatska radio-televizija je javila da se sastanak sa poveriocima bankarima završio postizanjem dogovora o „stendstil“ aranžmanu, ali da ostali detalji zasad nisu poznati.\nTakav aranžman podrazumeva sporazum svih poverilaca da neće krenuti u naplatu potraživanja tokom precizno definisanog procesa restrukturiranja kompanije, pišu „Vesti onlajn“.\nTokom važenja „stendstil“ aranžmana, dotadašnji vlasnici ostaju bez dela ili čak svih vlasničkih prava, dok je smena ključnog menadžmenta nešto što se smatra potpuno uobičajenim i logičnim.\n„Večernji list“ piše da je porodica Todorić pristala na ustupke koje su tražili ruski poverioci, odnosno da Ivica Todorić više ne bude predsednik Agrokora i da se ne odupire promenama koje će nastati u firmi.\nKako se navodi, prva je u četvrtak prisilnu naplatu dugova prema „Agrokoru“ pokrenula firma „Orbiko“ Branka Roglića, a nezvanično se saznaje da su tokom dana prisilnu naplatu aktivirali još neki veći dobavljači.\nKako je prenela regionalna televizija N1, dodatnu napetost u situaciju oko „Agrokora“ unele su optužbe drugog čoveka ruske banke VTB Jurija Solovjeva, koja je drugi najveći poverilac „Agrokora“. On je rekao da je Todorićeva kompanija falsifikovala finansijske izveštaje.\nBejker Tili, jedna od revizorskih kuća koja je revidirala finansijske izveštaje „Agrokora“, saopštila je da su tokom proteklih godina u njihovim revizijama pojedinih članica grupe utvrdili određene nepravilnosti koje su iskazane u pojedinačnim izveštajima i da su one, tvrde, ispravljene u konsolidacionim paketima.\nIz te revizorske kuće poručili su da pretpostavljaju da je izjava čelnika VTB-a rezultat greške u komunikaciji između te banke i odeljenja strategije „Agrokora“.


U leskovačkoj Covid bolnici 137 pacijenata - Kašnjenje rezultata testova ne odlaže lečenje, posebno kod upala pluća i pada saturacije - Dnevnik Juga\nHome / DRUŠTVO / U leskovačkoj Covid bolnici 137 pacijenata – Kašnjenje rezultata testova ne odlaže lečenje, posebno kod upala pluća i pada saturacije\nSrdjan Stamenkovic 14/07/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac Leave a comment\nPrema najnovijim informacijama u leskovačkoj Covid bolnici povećan je broj pacijenata kojima je neophodna tarapija pod lekarskim nadzorom24 časa dnevno.\nMeđu njima većina čeka rezultate testa, ali rentgen snimci i snimci sa skenera, pokazuju postojanje obostranih upala pluća. Takođe, kako su nam rekli lekari iz Covid bolnice, na osnovu snimaka, krvne slike i saturacije moguće je sa velikom preciznošću utvrditi da pacijent ima Korona virus i pre nego stignu rezultati testa. Samo pacijenti sa uzraženim simptomima, povišenom temperaturom i upalom pluća ostaju na lečenju u Covid bolnici, dok se ostali upućuju u samoizolaciju i na kućno lečenje.\nLekari ističu da čekanje na rezultate testova ne odlaže i lečenje i da postoje jasni protokoli, uključujući i priključivanje na kiseonik zbog pada saturacije.\nPodaci od danas:\nUkupno hospitalizovanih 137\nPrijema – 15\notpusta – 7\nupućeni u KC Niš – 1\nsmrtni ishod- 0\nna dan 14. jul.\nTags bolnica covid koronavirus\nPrevious Epidemiološka situacija u Medveđi nesigurna ali pod kontrolom\nNext Slab odaziv leskovačkih taksista za subvencije države za kupovinu novih automobila