Drvno-prerađivačka struka - pozlatar, Ada, Aleksandrovac, Aleksinac, Apatin, Aranđelovac, Arilje,…\nKurs i obuka za pozlatarase organizuje za sve punoletne kandidate, a koji imaju minimum završenu osnovnu školu pre toga i koji su zvanično državljani Republike Srbije.\nUpis na ovu obuku je omogućen u toku cele godine, a očekuje se da svako ko je zainteresovan prvo izvrši prijavljivanje i to na jedan od pomenutih načina. Tako zainteresovani polaznici mogu da pristupe prijavljivanju ili elektronskim putem, kada treba na mejl Akademije Oxford, a koja je i zvaničan organizator pomenutog kursa, da pošalju sve relevantne podatke, odnosno svoje ime i prezime, kao i datum rođenja, te broj telefona za kontakt i da tačno navedu grad u kome žele da pohađaju ovaj kurs. Takođe oni imaju mogućnost i da dođu lično u jednu od poslovnica organizatora i na taj način izvrše prijavu, a to mogu da učine i putem broja telefona one poslovnice koju su izabrali za pohađanje nastave.\nŠto se tiče samog upisivanja, ono se takođe organizuje u toku cele godine, a od prijavljenih se tada zahteva da u potpunosti ispoštuju pravilo koje podrazumeva njihovo lično prisustvo, te da svakako tom prilikom dostave važeći ličnu dokument kojim će da se identifikuju i u kome, baš iz tog razloga mora da postoji i fotografija. Sve to se odnosi kako na ličnu kartu, isto tako i na pasoš, mada oni eventualno mogu da identifikaciji pristupe i uz pomoć važeće vozačke dozvole. Naglašavamo da svi polaznici tada potpisuju ugovor sa organizatorom, te se zato i od njih zahteva dostavljanje ovog dokumenta, ali moramo da naglasimo da je svaki pojedinačni polaznik koji poseduje lični dokument sa čipom u obavezi i da ga u trenutku upisa priloži očitanog, a prema pravilima koja su vezana za njegovo korišćenje.\nSvakako je važno da neko ko izvrši prijavu, odnosno pristupi upisu, poseduje i informaciju da kurs i obuka za pozlatara obuhvata dva segmenta, što znači da on ima obavezu prvo da pohađa predavanja i to u jednoj od naših poslovnica, a u skladu sa izborom koji samostalno načini vezano za tip nastave. Isto tako, polaznik treba i da pohađa praktičan deo, a za koji je jasno definisano trajanje i podrazumeva ukupno 300 radnih sati. Upravo taj segment nastave polaznici će da pohađaju u onoj firmi koja je za to specijalizovana, to jest u kojoj već postoji radna pozicija za pozlatara, na prvom mestu, te je takođe potrebno i da oni u trenutku upisivanja navedu da li žele da predavanja prate u grupnoj nastavi ili im, ipak više odgovara individualna, dok su u ponudi i kurs i obuka za pozlatara preko interneta, odnosno poluindividualna nastava.\nSvi tipovi nastave koje smo pomenuli, a uz izuzetak online, se organizuju u prostorijama odabrane poslovnice organizatora i to prema jasno definisanim principima. A jedina vrsta od svih pomenutih koja se razlikuje je grupna, budući da samo u tom slučaju polaznici treba da prihvate dinamiku koja je određena od strane organizatora, odnosno termine, a nastava se odvija u grupama koje mogu da broje od četvoro do osmoro njih. Iz tog razloga se za njen početak čeka priprema jedne grupe u konkretnoj poslovnici, a što znači da se zahteva prijavljivanje najmanje četvoro polaznika u isto vreme, dok ih najviše može biti osmoro.\nKako individualna i poluindividualna, tako i obuka i kurs preko interneta, podrazumevaju sasvim drugačiji način organizovanja, jer u okviru njih polaznici dobijaju pravo da zahtevaju dinamiku i termine koji im u potpunosti odgovaraju. Preciznije rečeno, oni će direktno sa onim profesorom koji je za tu obuku nadležan, da preciziraju sve što je vezano za pohađanje nastave. Sve one se odvijaju isključivo za pojedinačnog polaznika, a uz izuzetak poluindividualne, koja je namenjena za dva polaznika u isto vreme.\nPraktičan deo za koji je takođe određena obaveza pohađanja i tačno trajanje, polaznik može da pohađa samo u kompaniji koja zapošljava pozlatara, ali i koja ima želju da praksu organizuje. Isto tako je i uslov da organizator ovog kursa ima poslovnu saradnju sa tom firmom, to jest da ima potpisan ugovor o poslovno - tehničkoj saradnji sa njom. Ovde je međutim vrlo važno naglasiti da Akademija Oxford svakako sarađuje sa brojnim kompanijama, pa tako i sa onima koje u potpunosti ispunjavaju ove uslove. Zato svim zainteresovanim polaznicima pružamo mogućnost da praksu pohađaju kod naših poslovnih partnera, a u tom slučaju će oni od organizatora da dobiju prvo garanciju da će taj deo nastave da bude sproveden prema pravilima kvaliteta, ali će takođe upravo organizator da im pruži i podatke koji su vezani za njeno pohađanje, tako da će im biti jasno naznačena i cena. Inače, moramo da naglasimo i da cena prakse svakako varira u skladu sa tim u kojoj tačno firmi polaznik želi da praksu i pohađa.\nOsim toga, oni imaju mogućnost i da sami izaberu neku firmu u kojoj će da pohađaju praksu, a uz uslov da zapošljava pozlatara, te da hoće praksu da organizuje. Ali, tada se prvo potpisuje pomenuti ugovor, pa tek onda polaznik ima pravo da pohađa praksu u toj kompaniji. Međutim, ono što on mora da zna, jeste da mi nećemo moći da mu damo garancije za kvalitet nastave, kao što nismo u prilici ni da navedemo cenu, jer je to uvek samo stvar međusobnog dogovora između polaznika i predstavnika te firme.\nPrilikom polaganja završnog ispita, a nakon što polaznik bude završio sa pohađanjem prakse, budući da je to osnovni uslov za izlazak na polaganje, će imati prilike da prisustvuje usmenom i pismenom delu, a od kojih se on i sastoji. Na celokupnom ispitu postoji ukupno 15 pitanja, a oni su raspoređeni na oba dela i to tako da ih je tri u okviru usmenog dela, a 12 ih je u pismenom delu.\nNeophodno je i da svako ko pohađa kurs i obuku za pozlatara dostavi pre polaganja ovog ispita, to jest pre nego što bude počelo izrađivanje njegovog sertifikata. Na prvom mestu se zahteva sva obavezna dokumentaciju, a koju takođe mora da dostavi i prilikom upisa, ali je isto tako neophodno i da priloži ugovor koji je sa nama potpisao, odnosno originalnu potvrdu o pohađanju obuke za pozlatara, kao i potvrdu da je imao prilike da prisustvuje praksi i to u trajanju od 300 radnih sati, koju izdaje kompanija u kojoj je i pohađao. Nakon što taj polaznik bude položio ispit za proveru znanja, svoj dokumentaciji koja je sada navedena će ovlašćeno lice u konkretnoj poslovnici da doda test sa polaganja tog ispita, odnosno zapisnik.\nBilo ko ko zadovoljava navedene uslove, ali nije zainteresovan da navedeni kurs pohađa u našoj organizaciji, već mu je neophodno da se sertifikuje za pozlatara, ima pravo da se samo prijavi za polaganje ispita za proveru znanja i da plati jasno definisanu nadoknadu. Podrazumeva se da će taj kandidat morati da dostavi onu dokumentaciju koja se i prilikom upisa od naših polaznika zahteva kao obavezna, a koja osim kopije svedočanstva osnovne škole ili diplome srednje škole, takođe uključuje i fotokopiju uverenja o državljanstvu i to ne starijeg od šest meseci, ali i izvoda iz matične knjige rođenih. Bitno je i da taj kandidat priloži originalnu potvrdu da je pohađao obuku za pozlatara, odnosno da je odradio predviđenih 300 radnih sati prakse, ali isto tako on ima mogućnost da umesto tog dokumenta dostavi i potvrdu izdatu od strane kompanije u kojoj je bio zaposlen, a o relevantnom radnom iskustvu na mestu pozlatara. Takođe, kada taj kandidat bude položio ovaj ispit, mi ćemo postojećoj dokumentaciji dodati i zapisnik sa njegovog polaganja, ali i završni test.\nKada je u pitanju organizovanje polaganja završnog ispita, moramo da navedemo da se to vrši prema jasno definisanom programu i to cele kalendarske godine, a u svim poslovnicama Akademije Oxford. Međutim, može se javiti manji problem ako u gradu iz koga se zainteresovani kandidat javlja nije otvorena naša poslovnicama, a kada on može da ovaj ispit polaže u onoj koja je tom gradu najbliža. A što se tiče samog kursa, ukoliko ga zanima pohađanje predavanja, njemu se nudi prilika da predavanjima prisustvuje preko interneta. Uz to bi trebalo da on samostalno obezbedi uslove za pohađanje prakse, a što podrazumeva da u konkretnom gradu nađe firmu koja u potpunosti zadovoljava sve pomenute uslove, a zatim i da se dogovori sa njenim predstavnikom o svim detaljima, te da nama omogući pristup njenim poslovnim podacima, kako bismo pripremili ugovor o poslovno - tehničkoj saradnji i potpisali ga u što kraćem roku.\nSvaki polaznik je obavezan da plaćanje izvrši prema odredbama ugovora koji je potpisao u trenutku upisa, a u kome je navedeno da on odvojeno plaća teorijski i praktični deo. Inače, za cenu praktičnog dela je odgovorna firma koja je i zadužena za njegovu organizaciju, stim da organizator u tom slučaju ne može da ima uticaja na cenu. Plaćanje teorijskog dela uključuje, na prvom mestu pohađanje online, grupne, poluindividualne ili individualne nastave, a zatim i polaganje završnog ispita, kao i izradu i to kako sertifikata za pozlatara, tako isto i dodatka sertifikatu. A u konkretnu cenu je uračunata i skripta, koju će svaki polaznik prilikom plaćanja ovog dela da dobije od organizatora, te će moći i da je koristi kada bude vršio pripremu za polaganje završnog ispita.\nNakon što on bude uspešno položio taj ispit, pristupiće se izradi sertifikata, a koji je priznat od strane nadležnih institucija i to kako na teritoriji naše zemlje, tako isto i na teritoriji pojedinih zemalja u okruženju. Ipak, iako polaznici imaju mogućnost da zahtevaju upisivanje tog sertifikata u njihove radne knjižice, odnosno dosijee, oni moraju da znaju da je to dozvoljeno od 01. januara 2016. godine isključivo onim kandidatima koji su u tom trenutku zvanično prijavljeni na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje, budući da samo ta institucija i ima pravo da izvrši upis sertifikata od tada. Ipak, sve to svakako ne znači da neko ko bude postao vlasnik sertifikata za pozlatara, a zaposlen je u tom trenutku, neće imati priliku da ga koristi. Tačnije rečeno, on samo ne može odmah da zahteva njegovo upisivanje u radnu knjižicu, ali zato ima apsolutno pravo da taj sertifikat u svakoj situaciji priloži i to kao potpuno ispravan dokaz da je on osposobljen za bavljenje ovim zanimanjem. Taj kandidat će moći da zahteva i njegovo upisivanje u svoju radnu knjižicu i to tek kada se ponovo bude prijavio na zvaničnu evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje i kada bude dobio status nezaposlenog lica.\nŠta obuhvata kurs za pozlatara?\nVrlo zanimljiv zanat, a koji bi mogao da se svrsta više pod umetnički, je vezan za ukrašavanje različitih predmeta i to uz primenu tehnike pozlatarstva.\nSvaki pojedinačni polaznik koga zanima obuka i kurs za pozlatara će za vreme predavanja da prvo nauči kako se pozlata stavlja, odnosno koje su sve tehnike koje mogu da budu korišćene tom prilikom, jer se one svakako razlikuju, pošto je potrebno da budu prilagođene u potpunosti podlozi. Samim tim će predavači polaznike da upoznaju sa različitim vrstama podloga, ali i sa načinom pravilnog pripremanja konkretne podloge za pozlatu.\nUz to, oni će da se upoznaju takođe i sa svim onim alatima sa kojima neko ko je zaposlen na radnom mestu pozlatar, svakako ima dodira u obavljanju ovog posla.\nA da bi ovaj posao mogao da bude urađen u skladu sa važećim pravilima, neophodno je da osoba koja je za njega zadužena, na prvom mestu bude strpljiva, odmah zatim i pedantna, tako da će sasvim sigurno svako ko ispunjava te uslove biti u mogućnosti da se smatra vrhunskim pozlatarom.\nNeophodno je i da kurs i obuka za pozlatara posvete pažnju upoznavanju polaznika sa različitim tipovima pozlata, tako da sa sigurnošću možemo da tvrdimo da neko ko bude prvo prošao kroz predavanja, a potom pohađa i predviđenih 300 radnih sati prakse, te stekne sertifikat za konkretno zanimanje, može i da se bavi ovim poslom i to sa velikim uspehom.\nKako je organizovan kurs za pozlatara?\nNe samo da svako ko izvrši prijavu, odnosno ko želi da obuku i kurs za pozlatara pohađa u našim poslovnicama, mora da prisustvuje predavanjima, već isto tako on ima obavezu da pohađa i praksu.\nZa praksu je tačno definisano trajanje i podrazumeva 300 radnih sati, stim da polaznik bira u kojoj tačno firmi će da je pohađa. Naime, osnovni uslov da bi se neka kompanija mogla smatrati odgovarajućom da praksu organizuje, jeste poslovanje u okviru ove oblasti, to jest zvanično otvoreno radno mesto za pozlatara. Međutim, postoji još jedan izuzetno važan uslov, a to je da Akademija Oxford, koja i organizuje ovu obuku, upravo sa tom firmom neizostavno mora da ima potpisan ugovor o poslovno - tehničkoj saradnji.\nKada se uzme u obzir činjenica da mi imamo prilike da sarađujemo sa firmama različitih profila, pa tako i sa onima koji ispunjavaju navedene uslove, pa to znači da polaznik na prvom mestu ima mogućnost da praksu pohađa kod naših poslovnih partnera, te da isto tako može i da sam izabere neku od brojnih kompanija, a koje zadovoljavaju pomenute uslove. Ipak, on svakako mora znati i da je ta opcija znatno zahtevnija od prve, jer neko ko praksu pohađa kod poslovnih partnera organizatora prvenstveno ima olakšice, a u tom smislu što ne mora da brine da li će ona biti kvalitetna, jer mi svakako u tom slučaju dajemo garancije za kvalitet prakse. Međutim, polaznici su rasterećeni i još jednog vrlo važnog posla, a on se odnosi na potpisivanje ugovora o poslovno - tehničkoj saradnji, budući da je to sa konkretnom firmom već učinjeno, te polaznik biva obavešten od organizatora o svemu što je vezano za pohađanje prakse, odnosno dobija relevantan podatak i o njenoj ceni. Ali, zato kada odabere drugu ponuđenu opciju, on oko svega toga brine samostalno, to jest sa predstavnikom izabrane kompanije dogovara kako uslove za pohađanje, tako i cenu, ali on mora znati da ima obavezu i prema organizatoru ovog kursa. Tačnije, potrebno je da nam pruži sve one informacije koje su bitne za potpisivanje ugovora o poslovno - tehničkoj saradnji, a koji mi svakako moramo da pripremimo i potpišemo pre nego što on uopšte počne i da pohađa preksu.\nTakođe, svaki polaznik treba da prati i predavanja, a to može da učini ili preko interneta ili u jednoj od naših brojnih poslovnica. Naime, svakom zainteresovanom polazniku se pruža mogućnost izbora između čak četiri vrsta nastave, a koliko ih trenutno imamo u ponudi. Tačnije, on bira da li će da prati predavanja preko interneta ili ga više zanima individualni kurs i obuka za pozlatara, odnosno grupna nastava, to jest poluindividualna.\nSvaka od pomenutih vrsta ima neke svoje osnovne karakteristike, ali je bitno naglasiti da neko ko želi da uči na daljinu, to jest da prisustvuje nastavi preko svog računara, svakako mora i da ima stabilnu vezu sa internetom, uzevši u obzir da je to jedini uslov za nesmetano pohađanje predavanja u ovom slučaju.\nIsto tako je važno i da polaznici znaju da samo kod grupne nastave važi pravilo o definisanim terminima, to jest o tačno određenoj dinamici, a za sve ostale polaznici mogu da se dogovore sa nadležnim predavačem kada žele da ta nastava počne i kojom dinamikom, ali i u kojim terminima treba da se održava.\nPostoji ograničenje vezano za početak grupne nastave, a budući da od četvoro do osmoro ljudi može biti prisutno u jednoj grupi, to se čeka prijavljivanje minimum 4 osobe, pošto mora da bude formirana konkretna grupa da bi ta obuka i kurs za pozlatara mogla da počne. Ovde nije preporučljivo zahtevati izmenu termina, mada u pojedinim situacijama organizator može čak to i da dopusti polaznicima. Tačnije rečeno, samo ukoliko svaki polaznik koji je u jednoj grupi bude naveo da mu određeni termini neodgovaraju, te zahteva i njihovu promenu, koordinator za nastavu će prvo dobro da prouči realnu situaciju i možda može i da se dogodi da tu promenu on dopusti, iako se tome ne pribegava naročito često.\nKome je dozvoljeno da pohađa kurs za pozlatara?\nSamo osobe koje su prema zakonima Republike Srbije punoletne imaju pravo da pohađaju ovu obuku. A isto tako moramo da naglasimo i da je kurs i obuka za pozlatara namenjena državljanima naše zemlje, kao i da se od svakog polaznika očekuje da poseduje dokaz o najmanje završenoj osnovnoj školi, a koji je on dužan da u trenutku upisa dostavi, to jest da tada priloži fotokopiju svedočanstva osnovne škole. Naravno, ako je neko do tada imao prilike da stekne viši nivo obrazovanja, to jest ako je završio neku srednju školu, on će dostaviti diplomu konkretne škole umesto već pomenutog dokumenta.\nTakođe je potrebno i da svi prijavljeni dostave dokumenta kojima će dokazati da ispunjavaju i ostale uslove, a koji se zahtevaju, što uključuje fotokopiju izvoda iz matične knjige rođenih i uverenje o državljanstvu, uz obavezan uslov da samo taj dokument nikako ne sme da bude stariji od 6 meseci.\nKoliko traje obuka za pozlatara?\nJasno je definisano da obuka i kurs za pozlatara ukupno traje tri meseca, ali je određeno i da svaki pojedinačni polaznik u tom vremenskom periodu ima obavezu, kako da pohađa predavanja, tako isto i da prisustvuje praksi. Uz to, upravo za praktičan deo je i definisano trajanje od 300 radnih sati.\nA postoji, takođe mogućnost i da kurs i obuka za pozlatara traje samo dva meseca, stim da polaznici koji su za tu opciju zainteresovani, treba svakako da ispoštuju pravilo koje je vezano za određenu dinamiku po kojoj treba da se prati praksa. Jednostavnije rečeno, to znači da se od njih očekuje da u periodu od 2 meseca i to svakog radnog dana budu prisutni u okviru praktične nastave, a u trajanju od 8 radnih sati na dnevnoj osnovi. Budući da je u pitanju period od ponedeljka do petka, a koji obuhvata radnu nedelju, to znači da svaki polaznik treba na nedeljnom nivou da pohađa ukupno 40 radnih sati prakse.\nKoliko košta obuka i kurs za pozlatara?\nUzevši u obzir da kurs i obuka za pozlatara jasno predviđa da svaki polaznik pohađa predavanja i praksu, to se i ova dva dela moraju platiti odvojeno.\nUz pohađanje jedne od već pomenutih vrsta nastave, polaznik koji bude izvršio plaćanje za teorijski deo će dobiti od organizatora i priručnik, a koji se koristi kao priprema za polaganje završnog ispita. Inače, u zvaničnu cenu za taj segment je uračunato i polaganje tog ispita, kao i izrađivanje sertifikata i dodatka sertifikatu.\nGde i kada se održava kurs za pozlatara?\nMesto održavanja ove obuke je različito, kao i vreme, budući da zvaničan program prema kome se i sprovodi kurs i obuka za pozlatara uključuje praćenje predavanja, ali tako isto i pohađanje praktičnog dela.\nPredavanja se organizuju u našim poslovnicama, a praksa u kompanijama u kojima su pozlatari zaposleni i to uz uslov da organizator sa njom ima potpisan ugovor o poslovno - tehničkoj saradnji. A samim tim što mi već poslujemo sa određenim brojem firmi, sa kojima smo taj ugovor prethodno potpisali, te se one smatraju našim poslovnim partnerima, to se svakom pojedinačnom polazniku pruža mogućnost da odabere da praksu pohađa u nekoj od tih kompanija. On tada značajno može da olakša čitav postupak, a budući da tada ne mora da ispuni nikakvu obavezu, kao što mora ako se odluči za drugu opciju. Ta druga opcija podrazumeva da on praksu pohađa u nekoj kompaniji, a koju će samostalno da izabere, te je tada neophodno prvo da bude pomenuti ugovor potpisan. Ipak, da bi on mogao da bude potpisan, očekuje se da taj polaznik dostavi ovlašćenom licu organizatora sve one podatke koji moraju da budu uneti u ugovor o poslovno - tehničkoj saradnji. Isto tako, on neće dobiti informacije o ceni, ali ni o svemu drugom što je vezano za pohađanje prakse u toj firmi, kao što ih dobija ako odabere prvu varijantu. Uz to, nema ni garancije kvaliteta prakse u tom slučaju, dok onima koji praksu hoće da pohađaju kod naših poslovnih partnera apsolutno garantujemo da će biti kvalitetna.\nPolaznik predavanja može da prati u formi poluindividualne i individualne nastave, ali isto tako i grupne i online.\nSasvim logično, sve pomenute vrste se organizuju u jednoj od poslovnica Akademije Oxford, uz naravno izuzetak one koja se organizuje preko interneta. A da bi online obuka i kurs za pozlatara mogla da bude sprovedena prema važećim pravilima, bitno je da pojedinačni polaznik ima računar, ali i stabilnu vezu sa internetom, pošto je to i primaran uslov za kvalitetnu online nastavu. Ona se sprovodi potpuno isto kao i individualna, budući da podrazumeva prisustvo samo jednog polaznika i profesora, mada se tako organizuje i ona nastava koja je označena kao poluindividualna, ali je tada prisutno dve osobe u isto vreme. Princip organizovanja svih njih podrazumeva da će svaki polaznik jasno da iznese termine u kojima želi da predavanja prati, odnosno kojom dinamikom, a predavaču će da saopšti i datum kada bi mu odgovaralo da konkretan kurs i počne, pa će se oni zajedno i usaglasiti oko tih detalja.\nKada je reč o načinu organizovanja grupne nastave, naglašavamo da je on potpuno drugačiji i to najpre zato što je prisutno od četvoro do osmoro polaznika istovremeno, ali i zato što su i dinamika i termini određeni i to od strane organizatora ovog kursa. Ipak, ono što ne može da odredi ni organizator, a ni polaznik u tom slučaju, jeste datum početka, najpre zato što se grupni kurs i obuka za pozlatara organizuje tek nakon što najmanje četiri osobe izvrše prijavu, a to je ujedno i osnovni uslov da se oformi jedna grupa.\nsvako ko ispunjava osnovne zahteve, a želi da se prijavi za pohađanje pomenutog kursa, to može da učini preko telefona jedne od poslovnica, ali i direktno u njenim prostorijama ili preko mejla\nočekuje se da svaki prijavljeni polaznik bude i lično prisutan u trenutku upisivanja, jer tada mora da potpiše ugovor sa Akademijom Oxford, te je neophodno i da dostavi obaveznu dokumentaciju, koja je navedena i da se identifikuje uz pomoć validnog ličnog dokumenta sa fotografijom\nplaćanja na koja se bude obavezao svaki polaznik potpisivanjem tog ugovora, on mora da izvrši u tačno definisanim rokovima i direktno u poslovnici u kojoj pohađa predavanja, to jest u kojoj se upisao\noba segmenta koja uključuje kurs i obuka za pozlatara moraju biti odvojeno plaćena\ncena teorijskog dela, a uz pohađanje jednog od ponuđenih tipova nastave, takođe obuhvata i literaturu koju obezbeđuje organizator, ali i izlazak na polaganje završnog ispita, kao i izrađivanje sertifikata i dodatka sertifikatu\nona firma koja bude bila zadužena za organizovanje prakse će da odluči o visini nadoknade, a koju za taj deo mora da plati svaki pojedinačni polaznik\nneko ko ne želi da obuku i kurs za pozlatara pohađa kod nas, ali ima želju da stekne sertifikat za to zanimanje, ima obavezu da ispuni očekivane uslove i da izvrši prijavu za polaganje završnog ispita, to je ta da plati jasno definisanu nadoknadu\nAkademija Oxford pruža Vam mogućnost da po najkonkurentnijim cenama završite najkvalitetniju obuku i kurs za pozlatara.\nCena kursa i obuke za pozlatara je 15,000 RSD


Milan nije zainteresovan za Moratu\nSportski direktor Milana Massimiliano Mirabelli rekao je da taj klub nije zainteresovan za fudbalera Real Madrida Alvara Moratu.\nMorata se prošle godine vratio u Real iz Juventusa, ali nije igrao mnogo za španski klub, zbog čega su mediji naveli da su brojni klubovi zainteresovani za njega, medju kojima Chelsea i Manchester United.\nSpekuliše se da je i Milan zainteresovan, nakon što je polufinalnoj utakmici Lige šampiona u Madridu izmedju Reala i Atletica prisustvovao i sportski direktor Milana.\nMorata je u španskom prvenstvu ove sezone postigao 15 golova.\n"Išao sam u Madrid da gledam utakmicu a ne zbog Morate. Milan nije zainteresovan za njega. Naša strategija (u prelaznom roku) zavisiće od konačne pozicije na tabeli. Naši planovi se neće menjati", rekao je Mirabelli, preneli su italijanski mediji.\nOn je dodao da Milan ima mladu i dobru ekipu, ali da će morati da dovede nove igrače kako bi poboljšao kvalitet.\n"Kada se otvori prelazni rok, radićemo u skladu sa tim. Imamo jasne ideje, znamo da imamo veliku odgovornost pošto Milan u narednih nekoliko godina ne može da bude u poziciji u kojoj je trenutno", naveo je Mirabelli.\nMilan je šesti na tabeli Serije A i tri kola pre kraja ima šest bodova manje od Atalante na šestom mestu koje vodi u kvalifikacije za Ligu Evropa. "Rossoneri" nisu pobedili u poslednje četiri prvenstvene utakmice.


Vakcinisao bih se svakih mesec dana, ako je potrebno – radiosabac.com\nVakcinisao bih se svakih mesec dana, ako je potrebno\nDekan Medicinskog fakulteta u Beogradu Lazar Davidović izjavio je da je prema medicinskim saznanjima i onome što je objavljeno u literaturi jedina prava mera protiv koronavirusa vakcinacija. “Ako je potrebno, vakcinisao bih se svakih mesec dana. Vakcinisali su se svi najbliži u mojoj užoj i široj porodici, moji prijatelji – mislimo da je to u ovom momentu jedino ispravno”, rekao je Davidović za Nova.rs.\nOn je povodom negativnih reakcija na takvu takvu odluku, budući da je pokret Dosta je bilo najavio i tužbu, rekao da naravno nije prijatno kada čujete da će vas neko tužiti. „Ponavljam, mi smo imali najbolje moguće ciljeve u vidu – zaštititi javno zdravlje i zdravlje pojedinca. Ako bude bilo potrebno, na sudu ćemo iznositi naše medicinske argumente., a o svim ostalim argumentima upoznaće nas naša pravna služba i ako bude potrebe, branićemo se“, odgovara dekan za Nova.rs.


Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini.\nKonstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 90 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine.\nDa li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa, želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika?\nDame i gospodo narodni poslanici, ja imam pitanje za ministra unutrašnjih poslova dr Nebojšu Stefanovića.\nPošto sam došao u posed vrlo poverljive informacije, a računam ako sam ja sa svojim ograničenim materijalnim i kadrovskim resursima došao do takve informacije, onda mora i da su sve naše službe bezbednosti, državne službe, takođe o tome informisane i da imaju potpunije informacije.\nRasim LJajić je dugogodišnji saradnik britanske obaveštajne službe. Na vezi je sa Lusi Mejzels, šefom političkog odeljenja britanske ambasade u Beogradu. Sa njom se povremeno sastaje i pouzdano sam obavešten, na poslednjem ili pretposlednjem razgovoru, da su dogovarali moju likvidaciju. I još je rekla Lusi Mejzels da bi volela da se taj posao obavi dok je ona u Beogradu, pošto joj uskoro ističe mandat i odlazi iz Beograda. Nekim od tih razgovora prisustvuje i Silija Somestin, koja od jula meseca radi u Beogradu i priprema se da zameni Lusi Mejzels.\nJa postavljam pitanje ministru unutrašnjih poslova – šta je služba bezbednosti, odnosno policija, pod njegovom nadležnošću, uradila povodom ovoga? Imaju li neki plan? Da li njihov plan znači hapšenje onih koji planiraju i pripremaju ovo krivično delo pre nego što ga pokušaju, pa da podnese krivičnu prijavu zbog planiranja i pripremanja, gde su kazne slabije ili čekaju da se prvo izvrši krivično delo, pa da ih onda pohapse ako im na vreme ne pobegnu i onda bi to krivično delo bilo kažnjivo mnogo višom kaznom? Ja zahtevam, kao narodni poslanik i kao građanin, informacije o tome.\nUostalom, vi znate, gospodo narodni poslanici, da naša policija ima vrlo sposobne službe i praćenja i javljanja i obaveštavanja, a dosta resursa koriste za zaštitu određenih ličnosti kojima niko ne preti i kojima nikakva zaštita nije potrebna. Celi bataljon policije angažovan da se štite osobe poput Nataše Kandić, Sonje Biserko i slične. Koliko bi policija mogla drugih poslova da obavi? Koliko bi ti kadrovi bili uspešni u gonjenju počinilaca krivičnih dela, sprečavanju šverca, gonjenja trgovaca drogom i svih ostalih?\nKrajnje je vreme da policija izađe sa nekim konkretnim rezultatom i u borbi protiv kriminala, koji ima političke atribute, ali u suštini mnogo opasniji predstavlja mafijaški vid kriminala povezan, pre svega, sa trgovinom, sa proizvodnjom i trgovinom droge, jer se ta droga proizvodi i u našoj zemlji i nesmetano postoje čitave laboratorije. Kad se desi incident u nekoj od tih laboratorija, pa se izlože smrtnoj opasnosti dvojica radnika, pa ih spašava LJajićev brat, uspe njih da spasi, a on sam pogine zbog vazduha zasićenog heroinom. Policija dođe, napravi uviđaj, a posle toga neko skloni celu laboratoriju.\nEto, to je moje pitanje. Očekujem da napokon ministar unutrašnjih poslova počne da odgovara na moja pitanja.\nZahvaljujem, kolega Šešelj.\nUvažene koleginice i kolege, uvaženi predsedavajući, građani Republike Srbije, vidite da je nestalo ideja i izmišljenih gluposti ovog lažnog vojvode gospodina Šešelja na račun…\nPostavljajte pitanje kolega Bačevac.\nPitanje ću postaviti, jer je zaista vezano za ovaj istup i vezano je za ono što mi radimo u ovoj Skupštini.\nJa ću vas podsetiti da smo mi najveće zakonodavno telo, koje ne samo da donosimo zakone, već se i brinemo o njihovom izvršenju.\nPodsećam javnost da je Žalbeno veće Mehanizma za međunarodne krivične sudove odbilo zahtev Vojislava Šešelja, čime su postale jasne dve stvari - da nema više nijedne sumnje i da nema više nijedne zakonske nedoumice da ovaj čovek više ne sedi u ovoj Skupštini i druga stvar, da je Vojislav Šešelj pisanjem ove žalbe priznao sam Hag i ovo veće kao nadležno i kao validno da mu presuđuje.\nPodsetiću javnost da su u aprilu ove godine sudije osudile Šešelja na kaznu zatvora od 10 godina, po tri tačke optužnice za podsticanje, za progon, deportaciju i druga nehumana dela, kao i za zločin protiv čovečnosti.\nSvi dobro znate, po Zakonu o izboru narodnih poslanika, u članu 88. u stavu 3. se jasno kaže da osoba koja je osuđena na zatvorsku kaznu dužu od šest meseci ne može biti narodni poslanik. I, pozivam vas da što pre, pre svega, pozivam predsednicu Skupštine da sazove Administrativni odbor, da se konstatuje ova stvar.\nJoš jednom ponavljam, nema u Evropi parlamenta u kojem sedi jedan osuđeni ratni zločinac.\nŠešelj je podsticao na ubijanje i progone, pozivajući dobrovoljce svoje SRS da nikog među svojim istorijskim neprijateljima, citiram, ne pošteđuju, a njegovi istorijski neprijatelji su Bošnjaci, kojima se treba posebno osvetiti jer su, citiram Šešelja, muslimanski dušmani, i Hrvati, citiram Šešelja, kojima treba ispostaviti račune za žrtve iz Prvog i Drugog svetskog rata i citiram opet gospodina Šešelja, svetiti im se tamo gde su najslabiji.\nGospodo draga, u 21. veku čovek koji daje ovakve izjave, u modernoj Srbiji, protiv zakona ove države treba da sedi ovde i da promoviše parlamentarizam, zakonodavstvo i sve ono što je savremena Srbija.\nTakvim govorima, gospodo, Šešelj je stvorio okolnosti za izazivanje nasilja i direktno upućivao na zločine u ratu, koji je iza sebe ostavio 20.000 mrtvih u Hrvatskoj i 100.000 mrtvih u BiH.\nNa osnovu iskaza 72 svedoka, dokazano je da je Šešelj odgovoran za osnivanje paravojne formacije – srpski četnički pokret, poznate pod nazivom „Šešeljevci“, koji su počinili zločine nad Bošnjacima i Hrvatima u Vukovaru, Bjeljini, Zvorniku, Brčkom, Nevesinju i okolini Mostara. Zar je više išta dovoljno dodati osim ovoga što je izrečeno.\nPosebno zabrinjava poplava ove rijaliti zvezde u medijima sa nacionalnom frekvencijom, pa čak i njegovo sve veće prisustvo u kulturi.\nGospodo, podsetiću vas šta se desilo na poznatom sajmu knjiga, gde je, ne znam kakvim čudom, gospodin Šešelj imao svoje mesto, na mestu gde stoje reprezentativni izdavači i gde je širio nacionalne mračne ideje, pozivao i zloupotrebljavao mladu decu u političke svrhe. Pa, kako da se oseća jedno odeljenje koje dođe iz Novog Pazara, kada čuje da on promoviše četnike i srpski četnički pokret i poziva da se slikaju sa njim oni koji su četnici? Kako da se osećaju manjine? S toga vas pozivam da u što kraćem roku ispunite zakone ove države.\nPrvo pitanje želim da uputim ministru unutrašnjih poslova, da kaže da li ima saznanja koja su lica počinila delo oštećivanja vozila Predraga Voštinića, odbornika lokalnog fronta u Kraljevu, koje je oštećeno pre neki dan, na koje je izgrebano SNS Đ+8?\nDrugo pitanje predsedniku Republike – odakle mu podaci o penzionerima da im šalje pisma, obzirom da odgovor na ovo pitanje koji je stigao iz vladajuće stranke zasigurno ne može biti tačan? Naime, rečeno je da predsednik Republike ove podatke poseduje iz terenskih akcija vladajuće stranke, a evo ja lično znam barem nekoliko penzionera koji nikada nisu na terenu vladajućoj stranci ostavili sve svoje podatke, pogotovo ne lične i adresne podatke. Ima čak i narodnih poslanika među njima koji to nikada nisu uradili.\nSledeće pitanje ministarki za evropske integracije. Naime, 26. oktobra ove godine potpisan je Sporazum o saradnji u oblasti evropskih integracija između ovog ministarstva i Pokrajinskog sekretarijata za regionalni razvoj. Nažalost, o ovom sporazumu u javnosti se ne zna ništa, pošto isti nije nigde objavljen. Interesuje nas na koji način će tačno po ovom sporazumu pokrajinska administracija biti uključena u procese evropskih integracija i to po različitim fazama u kojima se pregovaračka poglavlja nalaze? Posebno, da li će biti uvažene specifičnosti Vojvodine kao višenacionalne sredine? Imamo situaciju da udžbenici za đake koji slušaju nastavu na jezicima nacionalnih manjina kasne, evo na samom kraju prvog polugodišta. Da li će biti uvažene i vojvođanske specifičnosti u poglavljima od posebnog interesa, kao što su poljoprivreda i ruralni razvoj?\nSledeće pitanje je ministru rada, zapošljavanja i socijalnih pitanja. Da li je upoznat sa dešavanjima u novosadskoj fabrici „Lir“? Prema podacima sindikata „Nezavisnost“ preko 260 radnika ove fabrike bilo je nedavno primorano da potpiše nekakve sporazumne raskide ugovora o radu, dakle, unapred. Pored ovih nezakonitih sporazumnih raskida radnog odnosa, na koje se prema informacijama granskog sindikata industrije, energije i rudarstva radnici primoravaju, u javnost su preko radnika ove fabrike dospele i informacije o nepoštovanju odredaba Zakona o radu koje se tiču minimalne zarade, korišćenja godišnjih odmora i plaćanja prekovremenih radnih sati. Prekovremeni sati se, navodno, umesto da se plaćaju, u fabrici „Lir“ u Novom Sadu evidentiraju u nekakvu banku sati iz koje radnici nikad ne uspevaju da naplate te prekovremene sate. Pritiscima su obično izloženi radnici koji su išli na bolovanje, ali i radnici koji su jednostavno koristili godišnji odmor. Ovi radnici prebacuju se u nešto što kolokvijalno se u fabrici naziva tzv. škart grupom. Smatramo nedopustivim da se radnici diskriminišu samo zato što su koristili svoja prava propisana radnim zakonodavstvom.\nKonačno, smatramo da je nužno postaviti na primeru „Lira“ pitanje isplativosti ekonomske politike i razvoja zasnovane na subvencijama. Radi se o investiciji koja je od Republike Srbije i Grada Novog Sada u raznoraznim formama direktnih plaćanja subvencija i raznoraznih indirektnih pogodnosti i direktnih ulaganja Grada Novog Sada u instaliranje ove fabrike dobila preko 60 miliona evra u protekle dve godine. Ako uzmemo da u toj fabrici radi 3.000 radnika koji poslodavca koštaju oko 350 evra mesečno bruto, doći ćemo do cifre od svega 25 miliona evra. Dakle, država Srbija i Grad Novi Sad su ovoj fabrici dali novca duplo više od bruto troškova zarada za ovakav tretman radnika u toj fabrici.\nKonačno još jedno pitanje ministru rada, zapošljavanja i socijalnih pitanja. Da li je predviđena izmena Zakona o socijalnoj zaštiti u pravcu da se osobama sa invaliditetom omogući značajnije i stabilnije finansiranje usluge personalnih asistenata i usluge pratnje maloletnog lica sa invaliditetom? U Srbiji ovu uslugu koristi oko 250 ljudi, a potrebu za njom ima 10-ak puta više ljude. Razumemo da se radi o malom broju građana koji svojim glasovima ne mogu doprineti ničijem izbornom uspehu ili ne uspehu, ali smatramo da kao moderno društvo moramo odgovoriti potrebama svake ugrožene manjinske grupe, konkretno u ovom slučaju mislim na ovu manjinsku grupu koja, prema podacima koji su objavljeni u medijima, broji nekih dve, dve i po hiljade ljudi. Pitamo ministra – da li će izmenom Zakona o socijalnoj zaštiti ovoj društvenoj grupi biti obezbeđeno stabilno finansiranje? Hvala.


Umro bivši danski premijer Paul Šliter\nBeta 28. maja 2021. 13:45\nPaul Šliter, koji je bio premijer Danske više od deset godina, umro je u 93. godini, saopšteno je danas.\nŠliter je umro je juče okružen svojom porodicom, rekao je u saopštenju vodja partije koju je on nekad vodio. On je bio premijer od 1982-1993.\n„Porodica je izgubila dragog člana a naša zemlja jednu od najvažnijih osoba našeg vremena“, rekao je Seren Pape Polsen, šef danskih opozicionih Konzervativaca.\nŠliter je uspeo da izdejstvuje izuzeća za svoju zemlju za ključni ugovor Evropske unije, čiji su prvi tekst Danci odbacili na referendumu. Danci su 1992. zaustavili kretanje EU ka bliskijoj saradnji kada su na referendumu odbacili Mastrihtski ugovor.\nŠliter je ispregovarao četiri izuzeća, uključujući odobrenje Danskoj da ne uzme evropsku valutu evro. Godinu dana kasnije revidiran tekst ugovora odobren je na drugom danskom referendumu, što je dozvolilo članicama EU da sprovedu svoje planove.\nŠliter je preuzeo vlast 1982. kada se Socijaldemokrata Anker Jergensen povukao uz rastući strani dug i pogoršane javne finansije. Novi premijer je zategao potrošnju i svoju ekonomsku politiku.\nŠliter se neočekivano 1993. povukao posle imigracionog skandala u koji je bio uključen njegov ministar pravde, što je omogućilo opozicionim Socijaldemokratama da uzmu vlast. On je tad izabran za Evropski parlament gde je služio od 1994. do 1999.\nSahrana se planira za iduću nedelju u Kopenhagenu.


Decenijski sukob Kosova i Srbije oko katastarskih registara! - Kosova.Info\nHome SRB-BIH-HR Tjera Decenijski sukob Kosova i Srbije oko katastarskih registara!\nDecenijski sukob Kosova i Srbije oko katastarskih registara!\n2021 04 09 no comment No tags\n“Ako se želite posvađati sa susjedima, pozovite one iz katastra”, ovako je Ismet (započinje sa svojom pričom za Radio Slobodna Evropa) (pseudonim, pravi identitet poznat je redakciji). Godinama nije mogao riješiti pitanje svoje imovine, jer tvrdi da postoji razlika od 1 metar i 40 centimetara od predratnih katastarskih podataka s onima nakon rata.\n“Nijedna parcela nije u redu sa prijeratnim i poratnim katastrima, to nisu iste parcele,” kaže on.\n“Gdje god idete da se žalite, svaki sud ili institucija prihvaća trenutnu katastarsku diobu. “Ko god ga pozove, on postavlja granicu na osnovu trenutne podele, dok je pre rata podjela bila na drugom mestu”, nastavlja priču Ismeti, koja živi u opštini na jugu Kosova.\nHiljade se suočavaju sa istim problemom na Kosovu, jer su svi originalni katastarski dokumenti pribavljeni od srpskih vlasti tokom povlačenja sa Kosova, okončavši rat 1999. godine.\nIsmeti kaže da je i on otišao u opštinu u Srbiji, u kojoj se nalaze originalni katastarski registri, ali direktor tamošnjeg katastra rekao mu je da, “svjesni su da se parcela promijenila, ali s tim u vezi ne mogu ništa učiniti . “\nKatastar je sveobuhvatan registar nepokretnosti i imovinskih prava na njima.\nNeprovođenje sporazuma između Kosova i Srbije\nDelegacije Kosova i Srbije, 2. septembra 2011. godine, u okviru tehničkog dijaloga održanog u Briselu postigle su sporazum o pitanju katastarskih registara. Svrha je bila vratiti katastarsku dokumentaciju Kosova iz Srbije i upotpuniti katastarske podatke.\nPrema sporazumu, Kosovo se obavezalo da će osnovati Kosovsku agenciju za poređenje i verifikaciju imovine (AKKVP), dok će Srbija, finansiranjem Evropske unije, skenirati originalne katastarske dokumente i vratiti ih na Kosovo. Njihov povratak bilo je planirano da se održi preko Kancelarije Evropske unije na Kosovu.\nAli obje zemlje su odložile proces.\nProces uspostavljanja Kosovske agencije za upoređivanje imovine trajao je godinama, odnosno do 2016. Ova agencija ima za cilj upoređivanje skeniranih dokumenata sa podacima koje je rekonstruisala Katastarska agencija Kosova.\nS druge strane, odluka Ustavnog suda Srbije presudila je da Sporazum o katastru nije u skladu sa Ustavom.\nU vreme pregovora o ovom sporazumu u Briselu, Gazmir Rraci bio je politički koordinator kosovske delegacije po pitanju katastra. Za Radio Slobodna Evropa kaže da je Srbija insistirala na pregovaranju o ovom sporazumu, dok je njihovo učešće u Kosovskoj agenciji za poređenje i verifikaciju imovine bilo zahtev.\n“To nije bilo moguće, jer ta agencija pripada Republici Kosovo i podređena je samo Ustavu i zakonima Kosova,” kaže Rraci.\nTo potvrđuje izveštaj Kancelarije za Kosovo Vlade Srbije o dijalogu održanom u Briselu, pripremljen u decembru 2018. U njemu se navodi da u tom pogledu nije postignut napredak.\n“Glavni razlog je taj što su Priština i EU ostali na svojim stavovima da sva tijela predviđena Sporazumom, osim Trojne grupe za implementaciju, moraju djelovati u okviru takozvanog pravnog sistema Kosova, kao i u provođenju Sporazuma o katastru kroz takozvani Zakon o agenciji za poređenje i ovjeru imovine. Predstavnici Beograda ocenjuju da su takvi stavovi Prištine i EU neprihvatljivi. “Svaka primena ovog rešenja omogućila bi legalizaciju uzurpacije imovine u vlasništvu Srba i Srpske pravoslavne crkve na Kosovu”, navodi se u dokumentu.\nRadio Slobodna Evropa poslao je pitanja u vezi sa ovim pitanjem Uredu za Kosovo u Vladi Srbije, ali do objavljivanja ovog izveštaja nije dobio odgovor.\nDijalog između Kosova i Srbije prekinut je 2018. da bi se ponovo nastavio 2020. U međuvremenu je i Kosovo promijenilo svoj stav u vezi sa Sporazumom o katastru.\nSkender Hyseni bio je koordinator kosovske delegacije u razgovorima sa Srbijom koji su održani u Briselu tokom 2020. godine. On kaže za Radio Slobodna Evropa da je sada Kosovo izričito tražilo vraćanje originalnih dokumenata iz Srbije, a ne kopija skeniranih, kao dogovoreno 2011. godine.\n“Insistirali smo i Kosovo bi trebalo da nastavi inzistirati na vraćanju originalnih katastarskih knjiga, a ne skeniranih kopija. “Originalne datoteke moraju se vratiti dok Srbija može zadržati skenirane kopije”, kaže Hyseni.\nEvropska unija kaže da su završeni skeniranje i indeksiranje katastarskih zapisa koje finansira EU, u Srbiji.\n“Europska unija, kao facilitator procesa dijaloga, surađuje s obje strane u kontekstu tekućih pregovora o Sveobuhvatnom sporazumu kako bi unaprijedila provedbu sporazuma o katastarskim registrima,” Ured Radija Slobodna Europa / Radio Liberty rekao je u odgovoru.Evropska unija na Kosovu.\nPreko 4 miliona kosovskih katastarskih dokumenata u Srbiji\nKosovska agencija za poređenje i verifikaciju imovine još uvek čeka povratak katastarskih dokumenata iz Srbije. Izvršni direktor ove agencije Naser Shala kaže za Radio Slobodna Evropa da je ukupan broj katastarskih dokumenata skeniranih u Srbiji i za koje se očekuje da će biti vraćeni na Kosovo 4.037.240 datoteka.\n“Svi ovi katastarski dokumenti za privatnu, komercijalnu i versku imovinu dobijeni iz Srbije, pre juna ’99. Godine, biće prihvaćeni i prvo upoređeni sa trenutnim katastarskim dokumentima Republike Kosovo, putem komisije za verifikaciju i utvrđivanje imovine, gde su razlike između dva seta dokumenata zaista će biti riješeno “, kaže Shala, koji potvrđuje da do sada, agencija koju vodi, nije dobila nijednu kopiju katastarskih knjiga iz Srbije.\nShala kaže da su mnogi sudski sporovi i dalje neriješeni kao rezultat problema.\nNaglašava da je konsolidacija katastarskog sistema na Kosovu veoma važna i da se ne može zaključiti bez upoređivanja katastarskih dokumenata.\nProblem datira ranije\nProblem s registracijom imovine je stariji i složeniji od toga.\nTokom 1990-ih, kada je Kosovo bilo pod srpskom upravom, primenjivani su diskriminatorni zakoni u vezi sa upisom imovine u katastar. Ovo se navodi u dokumentu Ministarstva pravde na Kosovu pod nazivom “Nacionalna strategija za imovinska prava na Kosovu”, sastavljenom 2016. godine.\n“Nakon 1991. godine, čak i da postoji ugovorni dokument za međunacionalnu prodaju imovine, takva prodaja ne bi mogla biti upisana u katastar zbog važećeg diskriminatornog zakona”, navodi se u dokumentu.\nIzveštaj Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) pod naslovom “Pregled slučajeva vlasništva nad nepokretnom imovinom na Kosovu” navodi da se nakon uspostavljanja međunarodne civilne uprave na Kosovu i naknadnog ukidanja diskriminatornih imovinskih zakona 1999. godine. , kupci (uglavnom Albanci, koji su kupovali od Srba) podnosili su tužbe sudovima na Kosovu kako bi formalno utvrdili svoje vlasništvo i tražili dozvolu za upis vlasništva u katastar.\n“Većina ovih ugovora definitivno su stvarni. Međutim, mnogi su pojedinci vidjeli potencijal da na loš način iskoriste situaciju i tražili su vlasništvo nad nepokretnom imovinom koja je pripadala nestalom vlasniku “, navodi se u dokumentu.\n“Sporazum o katastru se nikada neće primijeniti”\nIzveštaj „Briselski dijalog između Kosova i Srbije: postignuća i izazovi“, koji je objavila Balkanska istraživačka grupa, u oktobru 2020. godine, navodi da činjenica o upoređivanju imovine i verifikaciji na Kosovu pokazuje mnogo. ,.\n“Od dolaska ovih dokumenata (iz Srbije v.j.) osporene su mnoge odluke donesene nakon 1999. godine, gdje je mnoga javna imovina prisvojena ili promijenjena svoj naslov, uzurpirana ili prenesena,” navodi se u izvještaju.\nIzveštaj citira članove kosovske delegacije u procesu dijaloga koji kažu da ovaj sporazum “kosovske institucije nikada neće primeniti”.\nRanije je u intervjuu za Radio Slobodna Evropa, stručnjak za međunarodne odnose koji je savjetovao Kosovo na putu ka neovisnosti, Nicholas Whyte, rekao je da je skandalozno to što katastarske evidencije Srbija nije vratila na Kosovo. Rekao je da će, ako je na Kosovu, prvo na čemu će insistirati iz Beograda biti povratak katastarskih evidencija.\n“Za mene je to nešto zbog čega je neovisnost Kosova nepovratna, jer kada prihvatite da imovinom upravljaju ljudi koji je posjeduju, nema povratka. “Mislim da ljudi trebaju posvetiti malo više pažnje ovom pitanju”, rekao je Whyte.\n"Njegove riječi pale su na nas poput munje", Blerim Latifi priča priču o svom zapovjedniku u Košarama kada je otišao u rat\nIstraživački novinar ubijen blizu svoje kuće u Grčkoj\nMerkel: Njemačka izrazila solidarnost s Izraelom\nEvo ko su dvojica biznismena koji su vlasnici kamiona kojim je prevezeno velika količina kokaina\nBirači se okreću novim opcijama, pad HDZ-a i SDP-a na izborima u Hrvatskoj\nKBS jača taktičke operativne kapacitete\nUPNU/UShAF inicira aktivnost “Otvorena vrata”


Tajland: Antivladini demonstranti sprečavaju prijave za izbore\nStotine tajlandskih antivladinih demonstranata blokiralo je danas prilaz stadionu u Bangkoku kako bi sprečili političke predstavnike da prijave svoje kandidature za najavljene februarske opšte izbore.\nPredstavnici devet partija, medju kojima je i vladajuća, uspeli su da udju u prostorije gde se prijavljuju kandidature, rekao je zvaničnik Izborne komisije. On je kazao da su mnoge stranke uložile žalbu jer njihovi zvaničnici nisu mogli da udju u zgradu, pošto su demonstranti blokirali prilaz zgradi.\nNa ulice Bangkoka juče je izašlo oko 150.000 ljudi, dan nakon što je opozicija najavila da će bojkotovati prevremene opšte izbore.\nJingluk šinavatra najavila je početkom decembra prevremene izbore koji bi trebalo da budu održani u februaru sledeće godine, što je bio njen odgovor na masovne proteste protiv nje i njene vlade.\nPovod za proteste je opšte uverenje da je Jingluk šinavatra samo marioneta svog brata Taksina šinavatre, koji je svrgnut u vojnom puču 2006. godine, posle optužbi za korupciju i zloupotrebu položaja.\nGlavna tajlandska opoziciona Demokratska partija objavila je u subotu da neće učestvovati na februarskim izborima. Demonstranti su ostali pri svom zahtevu da se formira "narodni savet" koji bi na vlasti bio 18 meseci, posle čega bi bili održani izbori.


Vučić: U Briselu ne očekujem pritiske, već razgovore o budućnosti Srbije - Sputnjik Srbija\n20:24 23.04.2021 (osveženo 20:25 23.04.2021) Preuzmite kraći link\nNe očekujem pritiske već razgovore o budućnosti Srbije u Briselu, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić. On će u nedelju otputovati u Brisel, gde će se sastati sa zvaničnicima EU.\nNemačka snažno podržava dijalog Beograda i Prištine pod okriljem EU, rekao je predsednik Aleksandar Vučić nakon razgovora sa nemačkim ministrom spoljnih poslova Hajkom Masom u Beogradu.\nHajko Mas juče je rekao da dijalog treba da se nastavi, da je važno da se ostvari normalizacija odnosa i da je jedan element tog dijaloga i postizanja sporazuma priznanje Srbije, ali to nije ponovio u Beogradu.\nGostujući u Dnevniku RTS-a, predsednik Aleksandar Vučić je rekao da je to nemačka želja od 2008. i nije ništa tajno - oni su svi prihvatili narativ Prištine.\n„Mi moramo da budemo svesni da nam je Nemačka jedan od ključnih partnera i moramo da vodimo računa o svakoj reči. Oni će biti na strani Prištine, isti je slučaj sa SAD, nema za nas velikih iznenađenja“, istakao je Vučić.\nRekao je da ga brine izjava Osmanijeve da žele resetovanje dijaloga, dodao da u Prištini maštaju o tužbama za genocid i ne razumeju da je kompromis nešto drugo.\n„Mi ćemo se suprotstaviti borbenošću, energijom i štiteći nacionalne interese Srbije“, kaže Vučić.\nVučić u nedelju putuje u Brisel, gde ga očekuju važni razgovori sa Šarlom Mišelom, Žozepom Borelom, Ursulom Fon der Lajen.\n„Ne očekujem pritiske već razgovore o budućnosti Srbije. Očekuju nas razgovori. Biće to znak poštovanja, ali moramo da znamo koje su ključne zemlje članice“, podvukao je predsednik Srbije.\nNisam imao lako i lepo provedeno vreme u Briselu, to je teško vreme za nas, ističe Vučić.\n„Štitimo interese Srbije u ne tako lakom vremenu“, kaže on.\nSmatra da su naredno dani važni, te da su susreti u Briselu i nastavak dijaloga „strahovito važni“.


BG nema krivicu u dešavanjima u Crnoj Gori | BN\nBG nema krivicu u dešavanjima u Crnoj Gori\nBeograd nema krivicu u dešavanjima u Crnoj Gori, osim što izražava brigu za srpski narod i SPC, poručio je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nSrbija 30.12.2019 | 19:17\nVučić je dodao da želi da se ponaša ozbiljno, odgovorno i da ne "doliva ulje na vatru", ali i da ne kvari odnose sa tom zemljom.\nVučić je u emisiji Oko na RTS, komentarišući to što košarkaši Crvene zvezde nisu otputovali na meč sa ekipom Budućnosti, rekao da nije u toku, ali da je možda bolje odigrati utakmicu za tri-sedam dana, nego da se napravi neka greška i da se desi nešto loše.\nDodao je i da se Nebojša Čović konsultovao sa predstavnicima više državnih organa, koji su dali svoje procene.\n"Ja sam jednom razgovarao sa njim i rekao da će oni da urade sve da organizuju meč na najbolji način, ali da garantujem da neće biti problema, to je nemoguće. Mislim da je sada važno da se stvari smiruju, a ne da se dalje tenzije podižu", rekao je Vučić, na pitanje da li ga je Čović konsultovao po tom pitanju.\nUpitan za utakmicu Dinamo - Crvena zvezda iz 1990. godine, koja je bila na neki način "sukob nacija", i postoji li mogućnost da se u Crnoj Gori desi nešto slično, Vučić je rekao da su Srbi i Crnogorci braća i da ne bi smelo nikada da dođe do toga.\n"Ali, po prvi put govorimo o srpskom narodu, po prvi put o Srbima u Crnoj Gori. Stideli smo se decenijama da pričamo o Srbima u Crnoj Gori, nismo smeli da izgovorimo...", rekao je Vučić.\nPoručio je da želi da se ponaša ozbiljno i odgovorno, da ne doliva ulje na vatru i da ne kvari odnose sa Crnom Gorom.\n"Beograd nema krivicu, ni na koji način nismo učestvovali u dešavanjima u Crnoj Gori osim što izražavamo brigu za srpski narod i SPC. Ako je to greh, ja ga prihvatam kao i to da sam izdajnik, valjda što nisam zaratio sa Crnom Gorom. Ako je ljudima tako najlakše", rekao je Vučić.\n"Sutra sa patrijarhom o pomoći našoj crkvi u Crnoj Gori"\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je večeras da će sutra razgovarati sa patrijarhom Irinejem o formiranju određene komisije da se vidi kako pravnički da se izađe pred svetske i međunarodne organizacije u vezi s crnogorskim Zakonom o slobodi veroispovesti.\n„Razgovaraćemo kako da pomognemo našoj crkvi. Ne razumem se u mitropolije i eparhije, za mene postoji samo SPC“, poručio je Vučić gostujući u emisiji RTS-a „Oko“.\nKazao je da su Srbiji ruke prilično vezane i da čini koliko može.\nPodsetio je da više ne postoji državna zajednica, i da Srbija poštuje Crnu Goru kao nezavisnu državu, te i da je ona postala nezavisna 2006. godine, kada su na vlasti u Srbiji bili oni koji ga sada kritikuju zbog navodne pasivnosti.\nNa pitanje da li bi situacija bila drugačija da je on bio na vlasti kada je održan referendum o otcepljenju Crne Gore iz državne zajednice, odgovorio je bez dileme da bi:\n„Vodio bih pametnu kampanju, ne bih radio na tome koliko će neko para da uzme sebi sa RTS, ili drgih zemalja iz raznih ambasada ili po hotelima, već bih grizao i borio bi se za opstanak državne zajednice“, rekao je on.\nMilo Ðukanović ne bi dobio ni 50 odsto glasova na referendumu o nezavisnosti, a ne 60 procenata, koliko je dobio, da su postojali ljudi koji su ozbiljno vodili kampanju, kaže Vučić.\nNa pitanje da li bi to uopšte bilo moguće pod okolnostima kakve jesu "pod Ðukanovićem", Vučić je poručio da on, za razliku od drugih naših političara koji uvek govore da je neko drugi kriv, ne veruje u terorije zavere i da sve neko namešta, već veruje u znanje i rad.\n„Nama sada ostaje da poštujemo tu odluku, da poštujemo Crnu Goru, ali isto tako i svoj narod tamo. Gledamo da ne kvarimo odnose sa Crnom Gorom, da smo i ostajemo braća, ali i da hoćemo da govorimo o svom narodu“, podvukao je on.\nMa normalno,kriva je njemacka il engleska\nNisu krivi ,krivi su marsovci.\nTreba jos malo sacekati.Mislim da ce nas vodja Vucic da okrivi opoziciju u Srbiji da sa opozicijom u Crnoj Gori prave nered.Onda ce da podrzi Milu Djukanovica a ujedno ce Irinej da Amfilotija pozove u Beograd i da kaze da zbog nacionalnog interesa podrze Milu Djukanovica.Tako ce kao i u Republici Srpskoj da ujedine rezim i crkvu protiv opozicije u Crnoj Gori isto kao sto su u Republici Srpskoj ujedinili Sektu Snsd i Crkvu.Konacan ishod je mir pod palicama policije.\nSiguram sam da Vucic i zvanicna Srbija nema sa tim nista.A za Dodika i Snsd nisam bas siguran.Samo sto su oni na strani rezima svog pobratima po kriminalu Djukanovica.Dodo podrzava Milogorce bit ce Srpskom narodu u CG batina.\nU isto vrijeme se desavaju problemi u CG i BiH, tačnije Rep. Srpskoj.... Isti šef podigao palicu.....ništa nije slučajno..


Na obrazovanje u Finskoj danas se gleda kao na povećanje nacionalnog intelektualnog kapitala. Drukčije rečeno, osnovni princip uspeha jeste kapital - znanje, čiju bazu čini postulat da obrazovanje povećava znanje, a ono zauzvrat poboljšava produktivnost radne snage i generiše nove uticaje.\nFinci iskreno veruju u moć obrazovanja, a javni sektor je uvek spreman da investira u ovu oblast. U proseku se oko šest odsto bruto nacionalnog dohotka godišnje izdvaja za potrebe ovog sektora, a vlada na obrazovanje trećeg stepena troši više nego u većini drugih zemalja. Upravo zbog toga Finska je stekla reputaciju zemlje koja u izuzetnom stepenu investira u obrazovanje, nauku i istraživanja. Institucionalni sistem obrazovanja finansira se isključivo iz javnih fondova, ili je besplatan, dok su privatna ulaganja u pravom smislu reči minorna.\nFinski obrazovni sistem ima tri upadljive karakteristike koje se mogu smatrati glavnim izvorima njegove moći, efikasnosti i kvaliteta. Osnova obrazovnog sistema počiva na devet godina obaveznog školovanja i srednjim školama čije je organizovanje u domenu lokalnih vlasti. Prema međunarodnim standardima finska deca polaze u školu relativno kasno, sa sedam godina. Gotovo sva deca idu u predškolske ustanove, gde poslednje godine boravka pohađaju predškolske razrede. Đaci takođe dobijaju besplatne obroke, a školarina i materijal za učenje potpuno su besplatni.\nObavezno školovanje operiše, inače, prema jednoobraznom programu u čitavoj zemlji. Tako su praktično svakom detetu ponuđeni isti uslovi učenja, koliko je to realno moguće, kako bi se eliminisali otuđenje i diferencijacija. Osim toga, svi Finci imaju pravo na obrazovanje i stručno usavršavanje bez obzira na godine, položaj, mesto boravka i druga ograničenja. Može se reći da je školski sistem bio uspešan u kombinovanju kvaliteta i jednakosti, mada ima nastojanja da se dobri rezultati prvenstveno pripišu kulturi i lingvističkoj homogenosti školske populacije.\nDruga važna karakteristika finskog školskog sistema jeste naglasak koji je stavljen na učenje jezika. Većina đaka pored maternjeg uči čak tri ili četiri strana jezika. Unapređenje sistema obrazovanja bilo je sastavni deo vladine politike decentralizacije koja je stimulisala regionalni razvoj. U okviru prvog kruga strukturalnih reformi krajem osamdesetih sprovedena je i izvesna decentralizacija školskog sistema. Više srednje škole bile su podstaknute da se specijalizuju za pojedine predmete, poput muzike, matematike, ili jezika. Taj trend je uneo neke elemente elitizma, što u Finskoj nije preterano omiljena pojava, ali je istovremeno stvorio bolje uslove za posebno talentovane pojedince.\nUsledila je zatim značajnija reforma čitavog školskog sistema: uvedena je nova mreža politehnika, forme praktično orijentisanog obrazovanja trećeg stepena prema meri biznisa i industrije, koja je nastala iz ranijih stručnih škola i koledža. Praktično obrazovanje u Finskoj koncentrisano je, inače, u stručnim školama, dok je praksa na radnom mestu veoma retka. Finska je danas isprepletana pravom mrežom od 20 univerziteta i 29 politehnika, što je rekordan broj u svetu po glavi stanovnika.\nKonačno treća, možda i najinteresantnija, karakteristika "finskog modela školstva" jeste moćno i efikasno obrazovanje odraslih i filozofija "doživotnog učenja". Istraživanja pokazuju da su Finci među najvećim potrošačima obrazovanja u zemljama OECD, i to na svim nivoima, uključujući i odrasle.\nValja pomenuti i da je sadašnja vlada u Helsinkiju sebi postavila ambiciozan cilj da krajem prve decenije ovog milenijuma čak 70 odsto svake školske generacije dobije univerzitetsko ili politehničko obrazovanje. Pri tome, sami univerziteti i politehnike stavili su naglasak na grane studija za kojima postoji potreba u industriji i informacionim tehnologijama.\nIz svega toga moglo bi se zaključiti da su Finci izuzetno uspešno ukomponovali istorijske i kulturne osobenosti finskog mentaliteta i zahteve koje sistemu obrazovanja nameću moderna vremena i pravac ekonomskog razvoja u svetu. I, što je još važnije, uz uverenje da je obrazovanje prevashodno obaveza čitavog društva i države, a ne privatne preduzimljivosti. Očigledna moć i efikasnost finskog modela obrazovanja dobijaju tako posebno interesantnu dimenziju kada je reč o stanju i kvalitetu obrazovnog sistema u Srbiji, o čemu više nego rečito govori 41. mesto u studiji OECD koja je obuhvatila ukupno 57 zemalja.\nU tom miljeu suštinsko je pitanje može li se taj sistem u celosti ili delimično primeniti u srpskim uslovima? Dilema nije suvišna. Krajem prošle godine, prilikom posete delegacije finskog grada Tampera Beogradu, potpisan je Sporazum o saradnji u oblasti obrazovanja. Sporazum je predviđao otvaranje zajedničke kancelarije u srpskoj prestonici koja bi prikupljala neophodne informacije kako bi se finski model obrazovanja primenio i u srednjim školama u Srbiji. Od potpisa se izgleda nije odmaklo, ali zato privatne škole i fakulteti niču na sve strane.\n(Objavljeno u listu "Danas", 6. decembra 2007)


Banjaluka ove godine dobija dvije nove škole - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nBanjaluka ove godine dobija dvije nove škole\nBy Davor Damjanovic / 23. 02. 2022.\nBanja Luka će ove godine dobiti nove škole u naseljima Ada i Paprikovac, a veliki broj školskih objekata biće obnovljen zajedničkim ulaganjima Grada i Ministarstva prosvjete i kulture Republike Srpske.\nSaopšteno je ovo poslije radnog sastanka gradonačelnika Draška Stanivukovića i ministra prosvjete i kulture Republike Srpske Natalije Trivić, tokom kojeg je bilo riječi o aktuelnim temama u oblasti obrazovanja u Banjoj Luci.\n-Dogovoreno je preko 11 miliona KM ulaganja u osnovne škole na području grada Banje Luke tokom ove godine. Na proljeće počinje gradnja nove škole u Adi s obzirom na to da su ispunjeni svi formalni uslovi. Grad će finansirati ove radove u iznosu do pet miliona KM uz podršku resornog ministrastva po pitanju svih procedura – kazao je gradonačelnik Stanivuković nakon sastanka u Ministarstvu prosvjete i kulture Republike Srpske.\nLijepe vijesti očekuju i mještane naselja Paprikovac, koji će, kako je rekao gradonačelnik – dobiti školu, čiju će gradnju u iznosu od pet miliona KM finansirati Vlada Republike Srpske.\n-Na teritoriji oba naselja Grad mora riješiti imovinsko-pravne odnose. Kada je riječ o Paprikovcu, moraćemo ući u otkup zemljišta što iziskuje i značajna finansijska sredstva, ali spremni smo na saradnju kako bi stanovnici Paprikovca konačno dobili školu – kazao je gradonačelnik.\nGrad će zajedno sa ministarstvom, prema njegovim riječima, uložiti i preko milion KM za renoviranje škola i poboljšanje uslova u više njih, poput OŠ „Milan Rakić“, „Petar Kočić“, „Mladen Stojanović“, „Branislav Nušić“, Ivan Goran Kovačić što će biti konkretizovano uskoro.\n-Ovo je dokaz kako Grad može da radi sa republičkim institucijama. Dakle, Banju Luku očekuju najveća ulaganja u obrazovanje, u školske objekte iz kojih treba da niču djeca i mladost obrazovana sa punom željom da ostaje ovdje – zaključio je gradonačelnik.\nMinistar Trivić potvrdila je da će novu školu na Paprikovcu finansirati Vlada Republike Srpske, a da bi Grad trebalo da izvrši eksproprijaciju zemljišta.\n-Što se tiče dokumentacije za novu školu u Adi koju je Grad proslijedio Ministrarstvu ona je potpuno uredna i već naredne sedmice ćemo i zvanično proslijediti dopis Gradu kako bi mogao da krene u procedure u vezi sa izgradnjom – kazala je ministar Trivić.\nNaglasila je da će tako građani Banje Luke dobiti dva objekta novih škola.\n-Bilo je riječi i o zajedničkom ulaganju u objekte ostalih škola. U narednom periodu sagledaćemo što je to što ulaže Grad, a šta ministarstvo jer na taj način možemo najviše unaprijediti naš školski sistem u smislu zajedničkih usmjerenih ulaganja – navela je ona.\nNaglasila je da to ministarstvo planira da pokrene i projekat adaptacije područnih škola kako bi sva djeca imala iste uslove za obrazovanje.\nTokom današnjeg sastanka, bilo je riječi i o izgradnji srednjoškolskog centra u cilju rješavanja višegodišnjeg pitanja smještaja Ugostiteljske, Građevinske i Politehničke škole, zatim o manifestaciji „Kočićev zbor“, te o proceduri za novu banjalučku Gimnaziju koja je predviđena Urbanističkim planom grada kao jednom prestižnom školom za cijelu Republiku, navode iz Gradske uprave.\nDječaku Daninu iz Sarajeva potrebna pomoć humanih ljudi da ozdravi\nBy Davor Damjanovic / 23. 05. 2022.\nVučić: Ubistva srpske djece u “Oluji” ne smiju ostati nekažnjena\nDodik: 10% povećanje plata i penzija će pomoći socijalno ugroženom stanovništvu\nSudiji Osnovnog suda u Banjaluci godinu i po zatvora\nDodik: Za povratnike u krivičnom djelu uvesti doživotnu zatvorsku kaznu\nGIK objavio utvrđene rezultate izbora za savjete mjesnih zajednica


Druga po redu konferencija o održivom razvoju "Serbia Goes Green" 20. aprila u Beogradu! - Svet portal\nHome Druga po redu konferencija o održivom razvoju “Serbia Goes Green” 20. aprila u Beogradu!\nDruga po redu konferencija o održivom razvoju “Serbia Goes Green” 20. aprila u Beogradu!\nDruga po redu konferencija o održivom razvoju povodom Dana planete Zemlje “Serbia Goes Green“, u organizaciji Color Press Grupe i magazina “Diplomacy & Commerce”, održaće se 20. aprila u hotelu Crowne Plaza u Beogradu, u sali Atlantic.\nNa konferenciji će učestvovati predstavnici kompanija iz oblasti obnovljivih izvora, održivog razvoja i zaštite životne sredine, predstavnici države, profesionalci iz oblasti komunikacija, medija, marketinga…


Naučna saradnja Srbije i Kine\nTanjug 12. septembra 2018. 14:06\nBEOGRAD – Članovi delegacije kineske provincije Šandung, koja je na prvom mestu u Kini po poljoprivrednoj proizvodnji, razgovarali su u Beogradu s predstavnicima Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog o jačanju saradnje sa Srbijom u oblasti nauke i tehnologija.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva, zamenik guvernera Šandunga Vang Šanžuan istakao je da ta provincija pridaje veliki značaj inovacijama i naučno-tehnološkom razvoju i da je, po tom osnovu, prošle godine uložila 26 milijardi dolara.\nOn je ocenio da Srbija ima odličan potencijal kada je reč o poljoprivredi, biotehnologiji i poljoprivrednoj mehanizaciji.\n„Želimo veću saradnju visokoškolskih ustanova, istraživačkih centara i kompanija u toj oblasti, da omogućimo razmenu kadrova, da otvorimo zajedničke laboratorije, olakšamo transfer tehnologija“, rekao je Vang i poručio srpskim naučnicima da su dobrodošli na usavršavanje u Kinu.\nDržavni sekretar u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Viktor Nedović rekao je da je Srbija veoma zainteresovana da se predlog kineske delegacije ostvari i ukazao na činjenicu da je Beogradski univerzitet na 43. mestu u svetu na Šangajskoj listi u oblasti hrane i prehrambenih tehnologija.\n„Potencijal koji imamo odličan je osnov za buduću saradnju. Zbog naših odličnih bilateralnih odnosa na svim nivoima, čini se kao da je Kina tu pored nas, blizu, iako je geografski veoma udaljena“, rekao je Nedović.\nProvincija Šandung je na trećem mestu u Kini po visini BDP-a i na drugom kada je reč o razvijenosti industrije.


Књига Небојше Кузмановића о Нађмеђеру\nKnjiga Nebojše Kuzmanovića o Nađmeđeru\npiše: M. Stajić\n– Knjiga „Nađmeđer – epopeja srpskog stradanja” je primer kako naučna istraživanja mogu imati i mnogo više značenje no što o tome i razmišljamo kada počinjemo da se bavimo naukom – kaže za „Dnevnik” dr Nebojša Kuzmanović. – Posvetio sam se pre više od dve decenije srpsko-slovačkim književno-kulturnim vezama sa idejom da probam da bolje istražim to polje, ne samo zarad sticanja akademske titule, već pre svega kako bi od toga bilo neke šire koristi. I tokom istraživanja sam detaljno upoznao delo Riste Kovijanića (1895 – 1990), koji je od 1927. do 1939. bio lektor srpsko-hrvatskog jezika u Slovačkoj. I uzorao je zaista duboku brazdu u vezama Srba i Slovaka.\nKovijanić je pisao o tragovima koji su učeni Srbi ostavili u Slovačkoj, kao i o Slovacima značajnim za Srbiju, objavio više od 230 naučnih radova i beleški o srpsko-slovačkim vezama, kao i dvadeseta knjiga. Pri tome je on bio sve samo ne knjiški moljac: kao Srbin iz Kolašina učestvovao je u oba balkanska, kao i u oba svetska rata, koja će delom provesti u logorima. Iskustva iz Nađmeđera, u koji je interniran 1916, opisaće u knjizi objavljenoj dve decenije kasnije u Bratislavi, na srpskom i slovačkom. Kako je u njenom opredgovoru napisao vojvoda Petar Bojović, „ova knjižica, pisana s dubokim pijetetom prema uspomeni nađmeđerskih mučenika, impresivno prikazuje, s jedne strane jezovite oistupke neprijatelja, a s druge, klasične primere stradanja i mučeništva, kakve je sve podnosio naš narod za svoje oslobođenje…” .\n– Tragom te knjige u maju 2001, nakon jedne konferencije u Bratislavi o jugoslovensko-slovačkim slavističkim vezama, otišao sam da posetim memorijal u Nađmeđeru – navodi dr Kuzmanović. – I tamo sam ostao preneražen činjenicom da su polovinu groblja lokalne vlasti iznajmile mesnom kinološkom društvu, koje je tu napravilo pseće trkalište, dok je druga polovina zarasla u travu, a kapela je pretvorena u ruinu. I čim sam se vrati u Srbiju pokrenuo sam medijsku kampanju posredstvom „Dnevnika”, „Večernjih novosti”, „Politike”… I to je urodilo plodom. Vrlo brzo je Vlada Slovačke poništila sramnu odluku nađmeđerskih vlasti. Time su stvoreni uslovi da Udruženje Srba u Slovačkoj, na čelu sa Stanetom Ribičem, koliko-toliko dovede grobište u red. Podignut je novi krst, uređena je kapela, postavljena spomen-ploča… Groblje je ponovo postalo mesto sećanja i od 2004. svakog novembra, na Dan primirja u Prvom svetskom ratu, srpske delegacije odaju počast logorašima.\nNa tim prvim temeljima nastao je i projekat potpunog uređenja nađmeđerskog memorijala, koje je, između ostalog, podrazumevalo da se na metalne nosače postave 52 mermerne ploče sa uklesanim imenima stradalih srpskih ratnika. Idejno rešenje poteklo je upravo od Udruženja Srba u Slovačkoj i tamošnjeg Srpskog kulturno-informativnog centra, u ceo poduhvat je uključen i Pokrajinski zavod za zaštitu spomenika kulture, a radove je finansirala Pokrajinska vlada sa 4,25 miliona dinara. Tako su nađmeđerski stradalnici konačno dobili memorijal kakav zaslužuju. Po rečima dr Kuzmanovića, velika je u tom smislu zasluga predsednika Pokrajinske vlade Igora Mirovića, „koji neguje najdublje ljudsko razumevanje prema mestima sećanja i uopšte kulturi sećanja”.\n– Bilo je planirano da se spomen-ploče otkriju 6. aprila, ali to, naravno, nije bilo moguće zbog epidemiološke situacije, koja je dovela i do zatvaranja granica. I sad se čeka pravi trenutak kada bi memorijal zajednički posetile visoke delegacije iz Srbije i Slovačke. Tim spomen-pločama, ali i knjigama, kakva je „Nađmeđer – epopeja srpskog stradanja”, želimo da odužimo dug prema stradalnicima, ali i prema potomcima. Ona tako donosi spisak sa 5.424 imena srpskih zatočenika koji su umrli u Nađmeđeru, zatim zapis Rista Kovijanića o samom logoru, kao i moju studiju o tom fascinantnom čoveku kao paradigmi za ovo stradanje kojem je lično svedočio. I verujem da će ova knjiga biti na polzu našem narodu.\nU prvo vreme, nakon Velike vojne, o grobištu u Nađmeđeru je brinula Kraljevina SHS, koja je označila poznate grobove i sagradila malu kapelu. Nakon Drugog velikog rata brigu je preuzela država Čehoslovačka, i na tom se planu, baš kao ni SFRJ, nije naročito proslavila, da bi se nakon raspada ČŠR stvari samo pogoršavale. Danas su stvari ipak bitno drugačije. „Pre nekoliko meseci je formirana nova Vlada Republike Slovačke, čiji je ministar odbrane Jaroslav Nađ nedavno sa delegacijom bio u Arhivu Vojvodine, upoznat je i sa vojnim grobljem u Nađmeđeru, i izrazio je poseban interes da ga poseti. I drago mi je da je i Vlada u Bratislavi prepoznala taj memorijal kao veoma važno mesto sećanja”, kaže dr Kuzmanović, koji je i direktor Arhiva Vojvodine.


SASTANAK U BUTMIRU - SJENICA.com forum\nSJENICA.com forum » Vijesti - Vase i nase » Vijesti iz Bosne i Hercegovine » SASTANAK U BUTMIRU\nSastanak u Butmiru inicirali su EU i SAD\nU vojnoj bazi Butmir u Sarajevu u petak je održan sastanak zvaničnika SAD i EU sa liderima političkih partija BiH.\nZamenik američkog državnog sekretara Džejms Stajnberg, šef švedske diplomatije Karl Bilt, evropski komesar za proširenje Oli Ren i predstavnici Evropske komisije razgovarali su sa zvaničnicima BiH o državnoj imovini BiH, ulasku zemlje u EU i NATO, liberalizaciji viznog režima za građane BiH, reformi Ustava i opštem političkom stanju u BiH.\nStajnberg je istakao da su SAD i EU opredeljene da sa domaćim političarima učine sve za njen brži put ka EU i NATO-u, ali da u narednim danima političari BiH treba da postignu dogovor o prevazilaženju krize i bržem putu ka evroatlantskim integracijama.\nKarl Bilt je istakao da EU i SAD ne žele da BiH zaostaje za zemljama regiona, kao što se desilo u slučaju viznog režima. "Političari u BiH moraju doneti odluke koje će pomoći da se priključe Evropi", rekao je Bilt na konferenciji za novinare posle sastanka.\nEvropski komesar Oli Ren je kazao da se sastanak odnosio na budućnost BiH. On je dodao da "lideri u BiH imaju 10 ključnih dana" i izrazio uverenje da "ova prilika neće biti propuštena".\nPremijer Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da će se razgovori nastaviti 20. oktobra, a da bi u međuvremenu trebalo da se obave konsultacije političara iz BiH sa predstavnicima SAD i EU.\nDodik je rekao da se razgovaralo o evropskim integracijama BiH i da je osnovni uslov za apliciranje BiH za status kandidata za EU zatvaranje Kancelarije Visokog predstavnika.\nOn je istakao da Ustav BiH u ovom trenutku ne treba menjati i da Republika Srpska mora dati saglasnost za takvo nešto.\nLider Stranke demokratske akcije Sulejman Tihić je kazao da su politički lideri BiH dobili obećanje da će BiH do kraja godine, ako ispuni tražene uslove, moći da aplicira za članstvo u EU, i da će biti stavljena na listu za bezvizni režim za zemlje Unije.\nPredsednik Hrvatske demokratske zajednice 1990 Božo Ljubić je potvrdio da se BiH "kao perspetiva nudi, ako se postigne dogovor o promeni ustava BiH, kandidatski status u EU i brži put u NATO".\nPotpredsednik Partije demokratskog progresa Branislav Borenović je istakao da je ta partija iz Republike Srpske jasno stavila do znanja da nema potrebe za promenom ustava, osim u delu koji se tiče ljudskih prava i sloboda.\n"Za nas je najvažnije da je entitetsko glasanje sačuvano i neće biti dovedeno u pitanje u narednom periodu", rekao je Borenović.\nPredsednik Socijaldemokratske partije Zlatko Lagumdžija je izrazio zadovoljstvo pristupom međunarodne zajednice problemima u BiH, ali i nezadovoljstvo stavovima vladajuće petorke u BiH.\nLagumdžija je dodao da su predstavnici političkih partija u BiH imali odvojene bilateralne razgovore sa predstavncima SAD i EU.\nDanašnje razgovore koji će biti nastavljeni 20. oktobra mnogi nazivaju "Dejton II", dok strani zvaničnici tvrde da je samo reč o želji da se pomogne BiH da stigne susedne države u procesu evropskih integracija i priključenja NATO.\nU trenutku dok je trajao sastanak, ispred vojne baze u Butmiru okupili su se aktivisti Udruženja "Akcija građana", koji su bili maskirani kao lideri vladajućih stranaka u BiH i verski poglavari.\nOni su novinarima delili letke u kojima su poručili da "ovakva BiH ne može ekonomski opstati jer troši ono što nije zaradila, a građani nemaju šanse da uspostave princip odgovornosti za obavljanje javnih funkcija".\n"Gradjanima treba funkcionalna, stabilna država, koja garantuje ljudska prava svakom pojedincu, efikasna država s puno manjim budžetom koji daje šansu da se naprave nova radna mjesta, a ne da se porezima guši biznis", poručili su iz "Akcije građana".


Home Učenici Sekcije Regionalno takmičenje u programiranju robota\nDana 21. aprila održano je u našoj školi Regionalno takmičenje u programoranju robota. Organozator takmičenja je Zajednica mašinskih škola republike Srbije i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nNa takmičenju je učestvovalo 10 dvočlanih ekipa iz 5 gradova Vojvodine: Sombor, Novi Sad, Subotica, Pančevo i Kanjiža. Tokom takmičenja ekipe treba da "nauče" robota da reši 3 zadatka: da izađe iz lavirinta, da svojim kretanjem iscrta traženi oblik i da otvori magacin pa sakuplja predmete po terenu i odnosi ih na cilj.\nNašu školu predstavljali su članovi sekcije iz robotike podeljeni u 3 dvočlane ekipe. To su učenici Nebojša Enjev, Mirko Mijanović, Petar Bubalo, Ognjen Novaković, Mario Varga i Petar Varga. Svi učenici su se vredno pripremali za ovo takmičenje i ostvarili so odličan rezultat. Nebojša Enjev i Mirko Mijanović su osvojili 1. mesto, Petar Bubalo i Ognjen Novaković se osvojili 2. mesto , dok su Mario Varga i Petar Varga zauzeli 6. mesto. Prva i druga ekipa su stekle pravo da učestvuju na republičkom takmičenju.\nMentori učenika za ovo takmičenje bili su rukovodioci sekcije Marijana Bogdanović i Srđan Pavić, kao i nastavnik Radovan Jelača koji se ove godine pridružio timu Robotičara.\nIstraživački zadaci za srpske pesnike i uputstvo za njihovu izradu


Trampova administracija planira da primi rekordno mali broj novih izbeglica u 2021.\nMigranti i aktivisti za ljudska prava protestuju zbog imigracione politike SAD i Meksika i prava da traže azil, na graničnom prelazu San Isidro u Tihuani (Foto: Reuters)\nAdministracija predsednika Donalda Trampa snizila je broj izbeglica kojima će dozvoliti da se presele u SAD u narednoj godini, ograničavajući ga na 15.000, što je najmanje u novijoj istoriji programa za prijem izbeglica u SAD.\n"Nove izbeglice trebalo bi da, u meri koliko god je to moguće, budu smeštene, u države i lokacije koje su jasno izrazile želju da prime izbeglice" i "naseljene u zajednice koje su izuzetno zainteresovane i opremljene da podrže njihovu uspešnu integraciju u američko društvo i radnu snagu", poručio je Tramp.\nKritičari smatraju da se Tramp odrekao dugogodišnje ulogu SAD da budu sigorno utočište za progonjene ljude i da smanjivanje boja izbeglica koje se primaju ugrožava druge spoljnopolitičke ciljeve.\nTrampov demokratski rival i bivši potpredsednik Džo Bajden zarekao se da će podići broj izbeglica koji se primaju na 125.000 godišnje ukoliko pobedi Trampa na izborima sledeće nedelje, ali zagovornici imigracije kažu da bi mogle da prođu godine pre nego što se taj program oporavi.\nDesetine hiljada izbeglica već su prijavljene za ulazak u SAD, bez obzira na to što je Trampova adminsitracija uveča stroži proces provere, a novi koronavirus usporio njihove dolaske u fiskalčnoj 2020. godini, za koju je kvota bila 18.000.\nPrema Trampovom planu za 2021. 5.000 viza je izdvojeno za izbeglice mkoje se suočavaju sa progonom na verskoj osnovi, 4.000 za izbeglice iz Irakakoje su pomogle SAD, a 1.000 for zibegle iz El Salvadora, Gvatemale i Hondurasa, što znači da ostaje 5.000 viza za ostale.\nNavodeći rizik od terorizma, Trampov plan zabranjuje prijem izbeglica iz Somalije, Sirije i Jemena, izuzev u slučajevima "posebne ugroženosti".


Predsjednica Republike Srpske obišla radove na dionici auto-puta „9. januar“ Banja Luka – Doboj u Toviri kod Doboja – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nPredsjednica Republike Srpske obišla radove na dionici auto-puta „9. januar“ Banja Luka – Doboj u Toviri kod Doboja\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović obišla je danas radove na dionici auto-puta „9. januar“ Banja Luka – Doboj“ u Toviri kod Doboja.\nPredsjednica Republike Srpske izjavila je da je izgradnja auto-puta na Koridoru “Pet ce” u Toviri kod Doboja jedan od strateških projekata, koji predstavljaju veliku razvojnu šansu Srpske za povezivanje svih dijelova Republike auto-putevima.\nPredsjednica Cvijanović je istakla da je zadovoljna dinamikom i tempom izvođenja radova i što se realizuje ovaj projekat u Republici Srpskoj.\n“Ovo je jedan od strateških projekata i raduje me da će dati rezultate kakvi se od njega očekuju. Bez dobrih auto-puteva i razvijene infrastrukture ne možete očekivati da imate turiste i privredu”, rekla je predsjednica Republike.\nPredsjednica Republike Srpske je naglasila da se Srpska i dalje treba razvijati, te da ima još mnogo infrastrukturnih projekata koji treba da se realizuju u Srpskoj.\nPredsjednica Cvijanović je podsjetila da je u transportnoj strategiji Republike Srpske dogovoreno da se ovim auto-putem želi doći do Srbije, da se želi gradnja brzih puteva i auto-puteva u istočnom dijelu Srpske i da se dođe do juga Srpske.\n“U narednih pet-šest, najviše deset godina sigurna sam da nijedan od ovih projekata neće biti da nije u realizaciji, da nije započet ili dogovoren”, rekla je predsjednica Republike.\nPredsjednica Republike Srpske je izazila zahvalnost na ovom i ostalim projektima šefu Delegacije EU u BiH Vigemarku i šefu Kancelarije Evropske banke za obnovu i razvoj /EBRD/ u BiH Janu Braunu koji su zajedno sa svim institucijama Srpske i Vladom radili na realizaciji ovih projetaka.\nPredsjednica Cvijanović je podsjetila da ovaj projekat spada u sastavni dio agende povezivanja u okviru BiH i cijele BiH sa regionom i EU.


Hag: Dokazana krivica sedmorice oficira VRS\nIzvor: Blic, 03.Sep.2009, 01:10\nTužioci Haškog tribunala tvrdili su danas u završnoj reči da su, tokom trogodišnjeg suđenja, dokazali krivicu sedmorice oficira Vojske Republike Srpske optuženih za genocid i zločine protiv čovečnosti u Srebrenici i Žepi 1995. godine.\nZa genocid nad više od 7.000 srebreničkih muslimana u julu 1995. optuženi su penzionisani oficiri VRS Vujadin Popović, Ljubiša Beara, Vinko Pandurević, Drago Nikolić i Ljubomir Borovčanin, a za zločine protiv čovečnosti >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << generali Radivoj Miletić i Milan Gvero. U to vreme, Popović je, u činu potpukovnika, bio načelnik za bezbednost Drinskog korpusa VRS; potpukovnik Beara je istu dužnost obavljao u glavnom štabu VRS, a Drago Nikolić je bio glavni oficir za bezbednost u Zvorničkoj brigadi VRS.\nKomandat te brigade bio je Pandurević, a Borovčanin je, tokom srebreničke operacije zapovedao specijalnom policijom RS. Generali Miletić i Gvero bili su pomoćnici komandanta VRS Ratka Mladića.\nTužilac Piter Mekloski naglasio je da su optuženi, kao profesionalni oficiri, "imali dužnost da poštuju Ženevske konvencije" i zaštite muslimanske zarobljenike. Optuženi su, međutim, "svesno zanemarili tu dužnost, propustili da pomognu žrtvama i izabrali da učestvuju u počinjenju groznih zločina", podvukao je Mekloski.\nKao dokaz da su optuženi imali nameru da delimično ili potpuno unište srebreničke muslimane - što je nužan uslov da bi bili proglašeni krivim za genocid, tužilac Mekloski ukazao je na složenost operacije. Ona je obuhvatala hvatanje, transport, pritvaranje i streljanje hiljada muslimana, te pokopavanje, a zatim i premeštanje već zakopanih tela radi prikrivanja zločina u danima pošto je VRS 11. jula 1995. zauzela Srebrenicu.\nOsvrćući se na odgovornost generala Miletića i Gvera, u to vreme pomoćnika generala Mladića, tužilac Nelson Tejer rekao je da su oni, kao štapski oficiri, bili učesnici u postizanju "strateškog cilja" vlasti RS, na čelu s Radovanom Karadžićem, za "uklanjanje Drine kao granice" proterivanjem nesrba iz istočne Bosne.\nTužilac je, kao ključni dokaz protiv generala Miletića, izdvojio direktivu GSS VRS s njegovim potpisom, upućenu Drinskom korpusu koji je Srebrenicu držao u blokadi, da se za civilno stanovništvo stvori "nepodnošljiva situacija... bez nade za preživljavanje u enklavi". Ocenjujući da je to uputstvo bilo protivzakonito, zastupnik optužbe je podvukao da je dužnost generala Miletića bila "da kaže - ne", ali da je on umesto toga "svesrdno radio na primeni te direktive i gušenju istočnih enklava s krajnjim ciljem da se muslimansko stanovništvo ukloni".\nTužilac Tejer je naznačio da je Miletić bio "u srcu zajedničkog zločinačkog poduhvata" i zatražio od sudija da ga proglase krivim po svim tačkama optužnice. Sumirajući dokaze protiv potpukovnika Beare, tadašnjeg načelnika za bezbednost Glavnog štaba VRS, tužilac Kveke van der Puj je ukazao na snimak tajno prisluškivanog razgovora u kojem Beara, posle pada Srebrenice, govori o stotinama i hiljadama zarobljenih muslimana, kao o "paketima" s kojima je postupak u toku.\nAlibi koji je gradila odbrana, tvrdeći da je Beara od 13. do 16. jula 1995. bio u Beogradu, a ne u okolini Srebrenice, tužilac je suprotstavio iskaze desetak svedoka da su Bearu u to vreme videli u Bratuncu i Zvorniku. Među tim svedocima, podsetio je Vander Pui, bio je i predsednik bratunačke Srpske demokratske stranke Miroslav Deronjić koji je izjavio da mu je Beara 13. jula uveče rekao u Bratuncu da će zarobljenici biti streljani, po naređenju s "najvišeg mesta". To je potvrdio i tadašnji oficir za bezbednost Bratunačke brigade VRS Momir Nikolić, svedočeći da je razgovor Deronjica i Beare slušao iz susedne prostorije, napomenuo je tužilac.\nNikolić, koga je Tribunal osudio na 20 godina zatvora pošto je priznao krivicu za zločin u Srebrenici, svedočio je tokom suđenja.\nIzjavu Deronjića koji je preminuo, sudsko veće je uvrstilo u spis u pisanom obliku. Deronjić je umro u Švedskoj, na izdržavanju kazne od 10 godina zatvora, na koju ga je Tribunal osudio pošto je priznao krivicu za zločin nad Muslimanima u okolini Bratunca.\nZavršnu reč na suđenju oficirima VRS, tužioci Tribunala nastaviće sutra.\nS media: Dokazana krivica za genocid\nHag: Dokazana krivica oficira VRS\nIzvor: RTS, 02.Sep.2009, 17:50\nTokom trogodišnjeg suđenja dokazana krivica sedmorice oficira Vojske Republike Srpske, optuženih za genocid i zločine protiv čovečnosti u Srebrenici i Žepi 1995.godine, tvrdili u završnoj reči tužioci Haškog tribunala...Tužioci Haškog tribunala tvrdili su u završnoj reči da su, tokom trogodišnjeg...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Svijet :: Japan spreman za ukidanje vanrednog stanja\nNAKON ODOBRENJA PARLAMENTA 25. 05. 2020. 17:34 >> 17:29 0\nNAKON ODOBRENJA PARLAMENTA\nStručnjaci posebnog vladinog panela odobrili su plan da se ukine vanredno stanje u Tokiju i još četiri prefekture, gdje je još na snazi, čime se otvara put da japanski premijer Šinzo Abe proglasi potpuno ukidanje te mjere i da dozvoli postepeno otvaranje privrede.\nJapanski ministar ekonomije Jasutoši Nišimura rekao je novinarima da su stručnjaci panela koji je vlada formirala odobrili plan da se prekine vanredno stanje koje je trajalo više od mjesec i po dana.\nNišimura je rekao da ukidanje vanrednog stanja ne znači kraj pandemije, i da je cilj da se umanji eventualno vraćanje infekcije uz balansiranje preventivnih mjera i privrede.\nAbe je proglasio vanredno stanje 7. aprila, prvo u djelovima Japana uključujući Tokio, a kasnije istog mjeseca ga je proširio na cijelu zemlju i produžio do kraja maja.\nZa razliku od restriktivnih mjera u Evropi japansko vanredno stanje je meko i ne uključuje kaznene mjere već se uglavnom sastoji od molbe ljudima da ostanu u kući i firmama koje nijesu neophodne da se zatvore ili rade skraćeno, a cilj te strategije je da se smanji ekonomska šteta.\nU Tokiju i njegove tri susjedne prefekture u narednim nedjeljama u fazama će ponovo biti otvorene škole, javne ustanove i firme dok će se pratiti znaci vraćanja infekcije.\nNišimura je rekao da podaci ukazuju da se usporio broj zaraza dovoljno i da su medicinski sistemi pod manjim pritiskom tako da je vrijeme da se postepeno vraća društvena i ekonomska aktivnost.\nU Tokiju i Hokaidu gdje je više od deset novih slučajeva prijavljeno juče i dalje moraju da ostanu posebno obazrivi, rekao je on.\n"Ne možemo potpuno eliminisati korona virus na nulu. I dok se vanredno stanje ukida moramo čvrsto preduzimati preventivne mjere zasnovane na našem novom načinu života", rekao je on.\nU Japanu ima 16.580 potvrđenih slučajeva i 830 umrlih, prema ministarstvu zdravlja.\nU Japanu i dalje obilne padavine\nMinistar i njegova supruga optuženi za kupovinu glasova


Koncert za NAŠ bregić na Tesli - Pančevo.city\nInicijativa „Odbranimo Teslu” poziva sugrađane i sugrađanke da im se pridruže na muzičkom pikniku u nedelju, 4. oktobra 2020. sa početkom u 16 časova. Mesto okupljanja će ovog puta biti kod čuvenog bregića na Tesli u Ulici Stojana Novakovića 10 u pravcu prema Gradskoj pekari. Na ovom bregiću se zimi svako dete sa Tesle sanka(lo) i skija(lo), a gradski urbanisti sada hoće da ga unište i betoniraju!\nTeslaši pozivaju Pančevce da im se pridruže u zajedničkoj borbi za očuvanje zelenila i za bolje urbanističke planove koji su u interesu svih građana. U ovom slučaju, u pitanju je Plan detaljne regulacije naselja Tesla kojim se predviđa izgradnja stambenih objekata i saobraćajnice na uštrb zelenila, kao i seča platana. Danas je Tesla na udaru, sutra verovatno i druga zelena naselja!\nZa ovaj piknik, treći po redu, organizovana su muzička iznenađenja. Na NAŠEM bregiću nastupaće poznati pančevački muzičari. Pridružiće se i drugari sa Banovog brda koji su odbranili svoj parkić.\nKao i uvek, svoju podršku, osim dolaskom na koncert, građani mogu pružiti i potpisivanjem peticije „Stop betoniranju naselja Tesla u Pančevu – Za zelenu Teslu!”. Peticiju zainteresovani za uključivanje u akciju peticiju mogu preuzeti sa ovog linka i sami prikupljati potpise.\nPoziv je upućen građanima i da potpišu online peticiju na ovom linku i tako se pridruže grupi od 1470 građana Srbije koji već podržavaju ovu inicijativu.\nPrognostičari vremena najavljuju divan dan i Teslaši pozivaju Pančevce da iskoriste poslednji trzaj leta da se udruže u ovoj zajedničkoj borbi. „Ponesite ćebe, stolice, svoje omiljene grickalice. Dođite u društvu porodice, prijatelja i ljubimaca. Svi ste dobrodošli”, stoji u pozivu Inicijative „Odbranimo Teslu”. Organizatori piknika mole učesnike da poštuju antikorona mere, nose masku i drže distancu.\nInformacije i obaveštenja o akcijama ove grupe možete pratiti na sajtu www.odbranimoteslu.info, kao i na društvenim mrežama – na FB grupi Odbranimo Teslu, Tviteru i Instagramu.


U saopšstenju SZO navodi se da bi nova grupa naučnika trebalo da dostaviti nezavisnu analizu dosadašnjeg rada na utvrđivanju porekla kovid-19, piše AP.\nSZO je saopštila da traži do 25 članova sa odgovarajućom strukom koji se mogu prijaviti do 10. septembra.\nTakođe, stručnjaci bi trebalo SZO da posavetuju o neophodnim narednim koracima kao i da daju smernice o kritičnim pitanjima vezanim za potencijalnu pojavu drugih virusa poput MERS -a i ebole.\nSZO O DELTA SOJU: Cirkuliše u područjima gde je niska stopa vakcinacije\n18. 08. 2021. u 17:25\nU TOKU PRAVNE PROCEDURE: SZO će verovatno do sredine septembra odobriti Sputnjik V\n11. 08. 2021. u 17:30\nTim međunarodnih stručnjaka koje je angažovala Svetska zdravstvena organizacija objavio je u martu preliminarni izveštaj u kome je ocenjeno kao "krajnje neverovatno" da je poreklo kovid-19 povezano sa laboratorijom.\nIako naučnici misle da je najverovatnije virus na ljude prešao sa životinja, teorija da je procureo iz laboratorije je u opticaju poslednjih par meseci.\nGeneralni direktor SZO Tedros Adanom Gebrejesus rekao je prošlog meseca da je "prerano" isključiti teoriju o nastanku virusa u laboratoriji navodeći da su laboratorijske nesreće moguće.\nSZO poreklo korone poreklo virusa korona Vuhan koronavirus\nPOSLEDNJA ŠANSA: SZO formirala novu stručnu grupu za ispitivanje porekla virusa korona\n13. 10. 2021. u 19:33\nPOVEĆAVA SE BROJ UBIJENIH U NIGERIJI: Broj žrtava se popeo na 43 posle oružanog upada u Goronju\nEVROPSKA unija smatra poskupljenje energenata geopolitičkim problemom, izjavio je šef evropske diplomatije Žozep Borelj na konferenciji za novinare nakon sednice Saveta EU u Luksemburgu.\nLEVI CENTAR DOBITNIK: U pojedinim gradovima u Italiji završen drugi krug izbora za gradonačelnika


Zakon o porijeklu imovine nosilaca javnih funkcija na dnevnom redu Vlade KS – Narod i Pravda\nZakon o porijeklu imovine nosilaca javnih funkcija na dnevnom…\nMinistri u Vladi Kantona Sarajevo na sjednici koja je zakazana za 10. januar 2019. razmatrat će, pored ostalog, i Nacrt zakona o porijeklu imovine nosilaca javnih funkcija.\nTrakavica oko usvajanja Zakona o porijeklu imovine nosilaca javnih funkcija u Kantonu Sarajevu traje više godine, a nova vlast je ovaj zakon definirala kao jedan od prioritetnih.\n„Čekali smo dugo na ovaj zakon, postojali su i postoje različiti otpori njegovom usvajanju. No, sada konačno postoji ono što se naziva politička volja da se ovo pitanje sistematski riješi“, kazao je predsjednik Skupštine KS i predsjednik Naroda i Pravde Elmedin Konaković.\nKonaković poručuje kako će svi nosioci javnih funkcija morati pokazati i dokazati da su imovinu koji posjeduju stekli na legalan i pošten način, a ovim zakonom bit će obuhvaćeni i članovi njihovih porodica.\nUsvajanje Zakona o porijeklu imovine nosilaca javnih funkcija jedno je od predizbornih obećanja Naroda i Pravde.\n„Ovo je prilika da na konkretnim primjerima pokažemo da želimo drukčiju vlast i bolji odnos prema građanima i javnom dobru. Želimo da nosioci javnih funkcija budi oni koji će biti primjer kako se odnosi prema povjerenim funkcijama, prema zajedničkom dobru i prema svakom građaninu Kantona Sarajevo. Vjerujemo da je ovaj zakon prvi korak na putu izgradnje povjerenja između građana i nosilaca javnih funkcija“, poručili su iz Naroda i Pravde.\nZakon bi se, u formi nacrta, pred zastupnicima Skupštine Kantona Sarajevo trebao naći do kraja mjeseca.\nPredstavljeni ministri Naroda i Pravde: Vlast je obaveza, a ne privilegija


Stranci zbog neplaćenih kazni za parkiranje duguju milion evra | Gde Investirati\nSamo za poslednje dve godine ceh koji nisu izmirili dostigao je oko 101,9 miliona dinara i to bez sudskih troškova i kamata, a kada se i to uzme u obzir radi se od sumi o oko milion evra!\nPrema podacima ovog preduzeća, u 2014. i 2015. godini evidentirano je oko 31.000 inostranih dužnika, a od toga 6.290 su vlasnici vozila sa registarskom oznakom Bosne i Hercegovine. Za period od dve godine imamo nenaplaćeno 54.494 naloga za dnevnu parking-kartu stranih državljana. Državljani BiH nisu platili 11.142 naloga kažu u Parking servisu.\nKoliko se opušteno i bahato ponašaju pojedini vlasnici vozila sa BiH tablicama kada dođu u srpsku prestonicu svedoči podatak da jedno vozilo sa ovog registarskog područja ima čak 49 neplaćenih dnevnih parking-karata.\nZa naplatu dugova vlasnicima vozila sa stranim tablicama, zbog neplaćenih naloga za dnevnu kartu, JKP Parking servis Beograd ima saradnju sa dve firme iz inostranstva – EPC plc pan europen collection iz Londona i preduzećem C.A.Group GmbH iz Linca.\nOva austrijska firma je za potraživanja od državljana BiH angažovala advokatsku kancelariju Stevanović iz Bijeljine, u kojoj objašnjavaju da rade na osnovu dokaza, odnosno fotografije na kojoj se vidi da je kazna ostavljena ispod brisača i dokumentacije dobijene od beogradskog Parking servisa.\nNa osnovu toga od Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmenu podataka BiH dobijaju potrebne podatke. Kaznu uvećanu za troškove advokata šalju na adresu vozača, koji je dužan da plati od 100 do 170 konvertibilnih maraka (od 50 do 85 evra).\nU advokatskoj kancelariji ističu da je procenat naplate veoma visok, kao i da engleska kompanija, koja je zadužena za naplatu potraživanja u Šapcu, Nišu, Valjevu, Novom Sadu i drugim gradovima ima mnogo više predmeta.\nPrevious Izvoz u Rusiju u prvih šest meseci veći za 18 odsto\nNext Prilike za trgovanje u parovima\nTags kazne za parkiranjeParking servis


Mala pobeda Putina: Zapadni mediji o rusko-američkim pregovorima\nBez pomakaVodeći evropski i američki mediji pišu da rusko-američki pregovori nisu doveli do prelomnih odluka, ali da su vratili primat demokratiji.Prema pisanju francuskog lista „Mond“, čini se da su pozicije strana i dalje nepomirljive, iako je samit omogućio vraćanje primata diplomatiji na neodređeno vreme. Sa tim se slaže i nemački časopis „Špigl“ koji piše da, iako nije došlo do realnog pomaka na sastanku, političari barem razgovaraju jedan sa drugim.Američki list „Njujork tajms“ navodi da su pregovori Putina i Bajdena podsećali na vraćanje politici Hladnog rata kada je „strategija NATO-a bila usmerena na to da spreči invaziju Sovjetskog Saveza, a Moskva tražila poštovanje“.Izazov za BajdenaPrema pisanju američkog lista „Hil“, rast tenzija u Istočnoj Evropi predstavlja najveći izazov za spoljnu politiku Bajdena. Kako se navodi, njegove pozicije u zemlji i inostranstvu su uzdrmane nakon haotičnog povlačenja američkih snaga iz Avganistana.Američki lider je sada usredsređen na unutrašnju politiku SAD i suprotstavljanje Kini, a ukoliko Rusija „napadne Ukrajinu“, mogao bi da se nađe u situaciji nalik onoj u kojoj je bio bivši američki predsednik Barak Obama 2014. godine, ocenjuje se u članku.„Bela kuća bi ponovo počela da psuje, protestuje i da preti“, ali bi bilo isključeno razmeštanje američkih trupa u cilju podrške Ukrajini, dodaje list.Bajdenova slabost i Putinova pobedaU isto vreme, list naglašava da Bajden ne sme da izgleda slabo u odnosu na Putina – to bi moglo da ga košta glasova.„Njujork tajms“ piše da Bajdenova nesposobnost da „obuzda“ Rusku Federaciju može da se posmatra kao znak slabosti u celom svetu, posebno u Kini.Moskva je pobedila tokom pregovora, konstatovao je francuski dnevnik „Libersion“.Šta kažu mediji o pretnji sankcijamaMnogi mediji su pre svega obratili pažnju na to da je američki lider zapretio Rusiji ekonomskim posledicama u slučaju „napada na Ukrajinu“.Među zapadnim zemljama postoje nesuglasice koje ih sprečavaju da formulišu zajednički stav o Moskvi, a glavni je „Severni tok 2“, kojim bi se gas isporučivao iz Rusije u Nemačku, zaobilazeći Ukrajinu, piše „Volsrit džornal“.Nemačka i Amerika su imale ozbiljne razgovore o ruskom gasovodu „Severni tok 2“ i u slučaju „invazije“ Rusije na Ukrajinu mogle bi da zaključe da je gasovod neprihvatljiv, piše „Fajnenšel tajms“ pozivajući se na neimenovanog diplomatu.Sama Bela kuća za sada odbija da otkrije detalje sankcije kojima SAD prete Rusiji, podseća „Hil“.Podsetimo, pomoćnik ruskog lidera Jurij Ušakov izjavio je ranije da je Putin svom američkom kolegi tokom onlajn razgovora govorio o „crvenim linijama“ i pretnjama koje zabrinjavaju Moskvu, a da je Bajden, sa svoje strane, izrazio zabrinutost zbog zaoštravanja situacije oko Ukrajine.Američki lider je istakao navodnu „preteću” prirodu kretanja ruskih trupa u blizini ukrajinskih granica, a šef ruske države je odgovorio da je NATO taj koji preduzima opasne pokušaje osvajanja ukrajinsku teritoriju i da povećava vojni potencijal u blizini ruskih granica.\nrusija, vladimir putin, pobeda, džozef bajden, zapadni mediji, sad, rusija – politika\n13:52 08.12.2021 (Osveženo: 14:24 08.12.2021)\nMediji su uglavnom saglasni u jednoj stvari, a to je da je kriza u Ukrajini sada najveći izazov za Bajdena, čije su pozicije u svetu poljuljane fijaskom u Avganistanu. Istovremeno, upozoravaju da bi demonstracija slabosti mogla da košta američkog lidera biračkih glasova i da zapreti problemima sa Kinom.\nVodeći evropski i američki mediji pišu da rusko-američki pregovori nisu doveli do prelomnih odluka, ali da su vratili primat demokratiji.\nPrema pisanju francuskog lista „Mond“, čini se da su pozicije strana i dalje nepomirljive, iako je samit omogućio vraćanje primata diplomatiji na neodređeno vreme. Sa tim se slaže i nemački časopis „Špigl“ koji piše da, iako nije došlo do realnog pomaka na sastanku, političari barem razgovaraju jedan sa drugim.\nAmerički list „Njujork tajms“ navodi da su pregovori Putina i Bajdena podsećali na vraćanje politici Hladnog rata kada je „strategija NATO-a bila usmerena na to da spreči invaziju Sovjetskog Saveza, a Moskva tražila poštovanje“.\nPrema pisanju američkog lista „Hil“, rast tenzija u Istočnoj Evropi predstavlja najveći izazov za spoljnu politiku Bajdena. Kako se navodi, njegove pozicije u zemlji i inostranstvu su uzdrmane nakon haotičnog povlačenja američkih snaga iz Avganistana.\nI „Špigl“ ističe da je situacija sa Ukrajinom najteži spoljnopolitički test za Bajdena od kada je stupio na položaj predsednika Amerike.\n„Bela kuća bi ponovo počela da psuje, protestuje i da preti“, ali bi bilo isključeno razmeštanje američkih trupa u cilju podrške Ukrajini, dodaje list.\n„Njujork tajms“ piše da Bajdenova nesposobnost da „obuzda“ Rusku Federaciju može da se posmatra kao znak slabosti u celom svetu, posebno u Kini.\nMoskva je pobedila tokom pregovora, konstatovao je francuski dnevnik „Libersion“.\nMeđu zapadnim zemljama postoje nesuglasice koje ih sprečavaju da formulišu zajednički stav o Moskvi, a glavni je „Severni tok 2“, kojim bi se gas isporučivao iz Rusije u Nemačku, zaobilazeći Ukrajinu, piše „Volsrit džornal“.\nSama Bela kuća za sada odbija da otkrije detalje sankcije kojima SAD prete Rusiji, podseća „Hil“.\nPodsetimo, pomoćnik ruskog lidera Jurij Ušakov izjavio je ranije da je Putin svom američkom kolegi tokom onlajn razgovora govorio o „crvenim linijama“ i pretnjama koje zabrinjavaju Moskvu, a da je Bajden, sa svoje strane, izrazio zabrinutost zbog zaoštravanja situacije oko Ukrajine.\nAmerički lider je istakao navodnu „preteću” prirodu kretanja ruskih trupa u blizini ukrajinskih granica, a šef ruske države je odgovorio da je NATO taj koji preduzima opasne pokušaje osvajanja ukrajinsku teritoriju i da povećava vojni potencijal u blizini ruskih granica.