Krkobabić je ponovio potrebu udruživanja poljoprivrednika u zadruge, kako bi mogli mnogo lakše da plasiraju svoje proizvode bez posrednika, raznih nakupaca, prekupaca.\nKako je saopšteno iz UPS-a, preoblm srpskog sela su mali posedi koji tako usitnjeni ne mogu da se uključe u tržišnu utakmicu koja je surova i koja traži dobru organizaciju, standardnu ponudu, i dostupnost proizvoda.\nNajveci problem srpskog seljaka je, kako se navodi, plasman na tržište a upravo to treba da mu omogući i olakša uključivanje u zadruge.\nInače, Krkobabić je prisustvovao konvenciju PUPS za lokalne izbore u Mionici. PUPS u Mionici nastupa samostalno pod rednim brojem 4.\nU prisustvu velikog broja građana Mionice i stanovnika okolnih sela u Banji Vrujci, u hotelu Vrujci, održan je skup na kome je predsednik PUPS a Milan Krkobabić ponovio da je za razvoj srpskog sela neophodno obnoviti duh zadrzgarstva i istakao da selo ne može da opstane ukoliko nema zadrugu, ambulantu, školu, crkvu i poštu. Samo razvojem zadruga, udruživanjem postojecih u složene zadruge, uz veliku podršku vlade koja je ovog puta evidentna i opipljiva, srpska sela ce moci da opstanu, da se razviju, da zadrže mlade i verovatno povrate mnoge koji su otisli.\nKrkobabić je, kako se navodi, pozvao prisutne da u nedelju glasaju za sebe i za budućnost svoje dece.


Na izbornoj listi „Ivica Dačić – Socijalistička partija Srbije“ nalaze se imena 13 kandidata za odbornike u Skupštini opštine Bečej. Nosilac i prvi na listi je predsednik OO SPS u Bečeju Vojislav Blažin.\nOn je rekao da SPS samostalno izlazi na izbore i izbornu listu je podržao 454 građana, a na listi je više od 40 odsto žena – 6 žena i 7 muškaraca.\nO predstojećoj izbornoj kampanji Blažin je rekao da je reč o standardnom programu koji se odnosi na poboljšanja kvaliteta života građana na lokalu.\nO eventualnoj postizbornoj koaliciji ukoliko SPS osvoji odbornička mandate u bečejskom parlamentu rekao je da je to „pitanje za malo veće partije. Mi ovde u poslednja tri mandata nismo bili u Skupštini opštine, tako da ovog puta nam malo ide na ruku i cenzus sa jedne strane, a s druge strane malo i podmlađena i pojačana ekipa. Nadamo se dobrom izbornom rezultatu i ulasku u parlament“.\nNovinari su prilikom predaje izborne liste među prisutnima uočili i Miomira Jelenića, koji je aktuelni član Opštinskog veća lokalne samouprave koga je na tu funkciju 2016. godine predložio SPO, sada POKS. Blažin je rekao da je on bio prisutan „kao logistika“. Treći na listi je Nemanja Karapandžić, nedavno smenjeni direktor Turističke organizacije, poslednja njegova funkcija na lokalnom nivou bila je potpredsednik OO POKS Bečej.\nNa izbornoj listi su i frizerka Tamara Živkov-Aksin, službenica u osiguranju Aleksandra Subakov, diplomirani pravnik Petar Jelenić, vojno lice Saša Dimitrijević, advokatica Snežana Batinić, ginekologica akušerka dr Zora Apić, preduzetnik Danilo Doroslovački…\nViše iz ove kategorije « POKS predao listu sa imenima 19 kandidata za odbornike: Nosilac liste je Kosana Nešić\tSVM predao listu: Da Bečej ima predsednika opštine mađarske nacionalnosti »


Ðurić: Ðilasova deklaracija dokument o pomirenju tajkuna - Info 24\n„Ovo je još jedan od dokaza da oni pitanje Kosova ne shvataju na ozbiiljan način i dokazuje i pokazuje zašto beže od rasprave i zasto ne žele da dođu u Skpuštinu“ – kaže Marko Đurić.\nPotpredsednik Glavnog odbora SNS Marko Ðurić ocenio je da Deklaracija o pomirenju srpskog i albanskog naroda koju je predstavio Dragan Ðilas ne predstavlja ništa više od dokumenta o pomirenju tajkuna i terorista, jer se zalaže u potpunosti za iste stvari kao i Priština.\n„Ovo je još jedan od dokaza da oni pitanje Kosova ne shvataju na ozbiiljan način i dokazuje i pokazuje zašto beže od rasprave i zasto ne žele da dođu u Skpuštinu, pokazuje da i dalje imaju kontituitet nemanja politike o KiM i da su spremni da zbog šake vlasti zauzmu potpuno identičan stav kao Ramuš Haradinaj, kao Kadri Veselji ali i kao drugi lideri opozicije u Prištini“, kazao je Ðurić novinatima u centrali SNS.\nPredlog deklaracije se protivi bilo kakvoj promeni granica, rekao je Ðurić i dodao da „svi znamo da su upravo oni u julu 2011. na Brnjaku i Jarinju uspostavili administrativne prelaze“.\n„Govore o uspostavljanju akademske saradnje i one u oblasti obrazovanja, a zaboravljaju da je Ðilasova, Jeremićeva i Tadićeva vlast, odnosno Stefanović kao glavni pregovarač, napravila sporazum sa Prištinom po kome je čitav naš Univerzitet ostao nepriznat“, kazao je Ðurić.\nU deklaraciji potpuno podrzavaju integritet na isti način kao Ramuš Haradinaj i kao zemlje koje se zalažu za nezavisnost Kosova, navo je Ðurić.\nÐurić je izrazio žaljenje što uz sve to u deklaraciji govore da nisu za resenje statusa, ali nisu ni za status kvo.\n„Dakle nisu ni za to da se nešto menja, a ni da stvari ostanu iste“, kazao je Ðurić i dodao da ti ljudi ne znaju šta hoće.\n„Kada pogledate tekst deklaracije, koji sa razlogom nazivam deklaracijom o pomirenju tajkuna i terorista, vidite da nema nikve razlike između njihovih stavova“, rekao je Ðurić.\nOn je ocenio i da Ðilas i deo opozicije pokusavaju da zanemare institucije Srbije, da žele da ih ponize, time što ignorišu parlement, star više od dva veka, „da drzavu u celosti i njene insitucije blate u blatu svoje dnevne neuspešne politke“.\nGojković: Vučić da ostane na čelu SNS, neki ministri da odu


Press Online :: Srbija :: U nedelju Velika nagrada Sremske Mitrovice, izmenjen režim saobraćaja / print=true\n29. 06. 2018. - Autor: Ozon.rs\nU nedelju Velika nagrada Sremske Mitrovice, izmenjen režim saobraćaja\nSremska Mitrovica – Velika nagrada Sremske Mitrovice – Prvenstvo Srbije u super sprint triatlonu održaće se u nedelju, 1. jula na Gradskoj plaži u Sremskoj Mitrovici.\nTim povodom danas je u Poslovno sportskom centru „Pinki“ održana konferencija za medije. Na konferenciji govorili su Aleksandar Gavrilović, ispred domaćina takmičenja TK „Sava“, generalni sekretar Sportskog saveza grada Nemanja Crnić i Ljudmila Medan koja zajedno sa Gavrilovićem vodi Triatlon kamp „Put od talentovane devojčice do snažne takmičarke“. Konferenciji su prisustvovale i devojčice iz kampa koje će uzeti učešće u prvenstvu.\nPrema rečima Gavrilovića takmičenje u Mitrovici okupiće 115 takmičara iz pet zemalja, pa će pored triatlonaca iz Srbije, trčati, plivati i voziti bicikli još i takmičari iz Rumunije, Makedonije, Hrvatske i Crne Gore.\nGrad Sremska Mitrovica, Uprava za sport i Sportski savez grada pružili su podršku u organizaciji prvenstva.\nZbog održavanja Velike nagrade Sremske Mitrovice u tratlonu biće izmenjen režim saobraćaja u jednom delu grada.\nU vremenskom periodu od 10:30 do 14:00 časova navedenog dana za saobraćaj biće zatvorena ulica Stevana Sremca od raskrsnice sa „Ribolovcem“ do raskrsnice ulice Vojvode Stepe i deo ulice Vodna i Promenada u zoni raskrsnice sa ulicom Stevana Sremca.\nZa saobraćaj se zatvaraju raskrsnice ulice Stevana Sremca sa sledećim ulicama: Save Sogića, Jovice Trajkovića, Posavska, Baanova i Vojvode Stepe.\nMole se svi vozači da koriste alternativne pravce, mole se stanari ove ulice da svoja vozila pomere iz te zone ukoliko će im trebati u navedenom terminu i da zbog bezbednosti učesnika ne parkiraju vozila blizu ili na saobraćajnici u ulici Stevana Sremca.


Održana sednica Odbora za administrativna i mandatna pitanja - Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine\n21. 04. 2015.Održana sednica Odbora za administrativna i mandatna pitanja\nNovi Sad, 21. april 2015. godine - Odbor za administrativna i mandatna pitanja Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine održao je danas sednicu kojoj su prisustvovali predstavnici Agencije za borbu protiv korupcije. Članovi Odbora su sa direktorkom Agencije Tatjanom Babić i njenim saradnicima, razgovarali o aktuelnim pitanjima i konkretnim slučajevima u vezi sa davanjem saglasnosti pokrajinskim poslanicima i drugim pokrajinskim funkcionerima za obavljanje druge javne funkcije, posla ili delatnosti. Predsednik Odbora Robert Santo, rekao je da je to nadležno skupštinsko radno telo u prethodnom periodu imalo nekoliko dilema u vezi sa davanjem mišljenja za obavljanje druge javne funkcije za poslanike i druga lica koja bira, postavlja i imenuje Skupština a radi davanja saglasnosti Agencije i izrazio zadovoljstvo što su njeni predstavnici svojim današnjim učešćem na sednici pomogli Odboru da otkloni postojeće dileme. Odbor je dobio potrebne informacije i potvrdu da je ispravno postupio u slučajevima kada je imao dileme, konstatovano je na sednici.\nDirektorka Agencije za borbu protiv korupcije Tatjana Babić, istakla je na sednici da Agencija u praksi ima zanemarljivo mali broj postupaka protiv funkcionera u Autonomnoj pokrajini Vojvodini u odnosu na ukupan broj postupaka i zanemarljivo mali broj zahteva za davanje saglasnosti za obavljanje druge javne funkcije i posla ili delatnosti u odnosu na ukupan broj zahetva. To nama zapravo govori o tome da se ovde postupa vrlo odgovorno, odnosno da nadležni skupštinski Odbor za administrativna i mandatna pitanja vrlo ozbiljno pristupa svom poslu kada prethodno daje mišljenje o tome da li neko od funkcionera može ili ne može da obavlja više javnih funkcija, kazala je Tatjana Babić.\nOna je shodno današnjoj raspravi i postojanju određenih nedoumica u vezi sa sukobom interesa, pozvala članove Odbora da daju svoja mišljenja i primedbe i sugestije na model zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Naime, Agencija je sredinom prošle godine podnela Ministarstvu pravde inicijativu za donošenje novog zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Tokom primene važećeg zakona uočena je potreba da se veći broj odredaba pojasni i precizira i da se na drugačiji način urede određena bitna pitanja vezana, pre svega za sukob interesa, kumulaciju javnih funkcija, prijavljivanje imovine i prihoda funkcionera i ovlašćenja Agencije. Imajući u vidu obim potrebnih izmena i dopuna, Agencija je pristupila izradi modela novog zakona koji se nalazi na sajtu Agencije. U zaključku sa današnje sednice navodi se da će se Odbor ubuduće pre davanja mišljenja, povodom svakog zahteva prethodno obratiti Agenciji, kako bi zauzeo ispravan stav.


Da li je na pomolu dogovor o formiranju vlade: SDP mjera kompromisa? — БАЛКАНСКИЕ НОВОСТИ\nIzvor “Vijesti” tvrdi da bi u vladu navodno trebalo da uđe SDP, čime bi, kako je pojasnio, proces njenog formiranja ušao u finalnu fazu Iz SNP-a nisu odgovorili na pitanja lista. Iz SDP-a poručuju da je mandatar Abazović talac Jokovićeve partije\n”Od sedmice do sedmice ovo pretvaramo u cirkus”: Konjević, Foto: Luka Zekovic\nNajkasnije za dva dana biće postignut konačni dogovor o formiranju nove vlade — poručio je juče šef poslaničkog kluba “Crno na bijelo” Miloš Konatar.\nDo tada bi trebalo da bude jasno da li je Socijalističkoj narodnoj partiji (SNP) prihvatljivo da jedna od dvije opozicione stranke — Socijaldemokrate (SD) ili Socijaldemokratska partija (SDP) — bude u izvršnoj vlasti.\nIzvor “Vijesti” iz Građanskog pokreta (GP) URA tvrdi da bi u vladu navodno trebalo da uđe SDP, čime bi, kako je pojasnio, proces njenog formiranja ušao u završnu fazu.\nIz SNP-a, koji se tome protivio, “Vijestima” nisu odgovorili da li im je prihvatljivo da SD ili SDP budu u izvršnoj vlasti.\nNišta od smjene Abazovića, nije usvojen dnevni red 03.02.2022


PRIŠTINA PONOVO PRETI Keljmendi: Tužba za genocid protiv Srbije do kraja 2022. godine\nFoto: EPA/Valdin Xhemaj / EPA;\nPortparolka vlade privremenih prištinskih institucija Rozafa Keljmendi izjavila je da Priština planira da pokrene tužbu za genocid protiv Srbije pred Međunarodnim sudom pravde, ali ne ove, već do kraja sledeće godine.\nKeljmendi je to rekla u odgovoru na pitanje prištinske "Kohe" o tužbi, dodajući da je za nju potrebna velika priprema.\n- Pre početka izrade tužbe, potrebno je finalizirati plan rada koji sadrži mnoge tehničke aspekte koji su uključeni u ovaj plan. Kada se proces izrade ovog plana završi, izrada tužbe može započeti. Nemamo tačan datum za podnošenje tužbe, ali možemo je podneti pre kraja sledeće godine - rekla je Keljmendi.\nPremijer privremenih prištinskih institucija Aljbin Kurti najavio je taj plan u svom prvom obraćjanju u Skupštini nakon što je izabran, pre mesec dana.\nKeljmendi je rekla da je prerano govoriti o mogućim posledicama presude.\n- Smatramo da je na Kosovu bilo genocida i pokušaćemo to da dokažemo - rekla je Keljmendi, i dodala da su u toku analize kada je reč o mogućnosti da Priština podnese tu tužbu.\nJedan nastup Vuka Jeremića tokom kojeg je, između ostalog, svojim dojučerašnjim saborcima poručio da sujetu ostave po strani, te da na dijalog ne idu kao "čopor šiljokurana", mogao bi da predstavlja tužan, ali i definitivni kraj saradnje u opoziciji.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Za lažne podatke nema novca nazad\nEKONOMSKO DRŽAVLJANSTVO 04. 12. 2018. 06:54 >> 06:30 2\nZa lažne podatke nema novca nazad\nUkoliko se utvrdi da je osoba stekla ekonomsko državljanstvo davanjem lažnih podataka ili ih namjerno prikrivala, neće imati pravo na vraćanje novca nakon oduzimanja državljanstva.\nTo je predviđeno izmjenom odluke o kriterijumima za sticanje ovog držvljanstva, koju je Vlada usvojila prije dvije sedmice.\n"Ako se naknadno utvrdi da je lice koje je steklo crnogorsko državljanstvo prijemom dalo lažne podatke ili namjerno prikrivalo činjenice ili okolnosti u vezi kriterijuma, kao i u slučaju da je agent za ocjenu međunarodne podobnosti za to lice u svom izvještaju dao netačne podatke, nadležni organ o tome obavještava organ državne uprave, radi donošenja rješenja o gubitku crnogorskog državljanstva, a aplikant nema pravo na povraćaj sredstava", navedeno je u zaključku Vlade, odnosno promijenjenom članu odluke, prenosi Pobjeda.\nPolog za administrativnu obradu po aplikantu je 15.000 eura, a za svakog člana njegove porodice po 10.000 eura. Ukoliko porodica broji više od pet članova, za svakog sljedećeg se plaća taksa od 50.000 eura. Odluka o ekonomskom državljanstvu počeće da se primjenjuje naredne godine.\nDonesena je zbog ubrzanja ekonomskog razvoja države i privlačenja investicija, i donijeće nove turističke i prerađivačke kapacitete, radna mjesta i proizvesti viši kvalitet života i životni standard građana.


Jahta suvlasnika Majkrosofta uništila redak koralni greben na Kajmanima\nJahta jednog od osnivača kompanije „Majkrosoft“ Pola Alena uništila je zaštićeni koralni greben na Kajmanskim ostrvima, prenosi danas britanski Gardijan. Skupocena jahta „Tatuš“, dugačka 92 metara, uništila je 14.000 kvadratnih metara retkog koralnog grebena u kajmanskom zalivu „Vest Bej“, navode lokalni zvaničnici. Skoro 80 odsto grebena uništio je sidro broda. Prema prvim izveštajima američki milijarder nije se nalazio na jahti u trenutku incidenta.\n„Incident se dogodio 14.januara. Kapetan „Tatuša“ upozorio je posadu da je sidro možda oštetilo koralni greben u toj oblasti. Posada je vrlo brzo odvezla brod na drugu lokaciju, kako bi se postarala da ne dodje do novih oštećenja. Svi pomažemo istrazi“, saopšteno je iz investicione firme „Vulkan“ američkog milijardera.\nAlen, koji je i osnivač fondacije koja se bavi zaštitom morskih sistema i prekomernog ribolova, moraće da plati kaznu u iznosu od 600.000 dolara zbog uništavanja korala. Njegovo bogatstvo procenjuje se na 17,4 milijardi dolara, prenosi britanski list. Stručnjaci tvrde da je jahta „Tatuš“ pravi dragulj visoke pomorske tehnologije. Dugačka je 92 metra, sa dva heliodroma, salonima dekorisanim po uzoru na brod „Titanik“, i salom koja služi kao muzički studio, jer vlasnik voli da svira gitaru.


Srbija: Vučić otpustio direktora Elektroprivrede koji je dao ostavku predhodnih dana?! | Kosova.info\nDom|Najnovije|Srbija: Vučić otpustio direktora Elektroprivrede koji je dao ostavku predhodnih dana?!\nSrbija: Vučić otpustio direktora Elektroprivrede koji je dao ostavku predhodnih dana?!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da Srbija do 2028. godine mora da ima dovoljno struje da je prodaje. Vučić je tokom posete Zlatiborskom okrugu još jednom “javno prozivao” v.d. direktora EPS-a Milorada Grčića poručivši mu da do Nove godine stabilizuje sistem, a onda “nešto drugo da radi”.\nVučić javno "preslišava" Grčića https://t.co/btKEgSCsLj pic.twitter.com/zqD1mw8y6b\nVučić je tokom obilaska sela Senište rekao da za Srbiju ne postoji veći energetski interes od reverzibilne hidroelektrane Bistrica.\n„Ako se vi ljudi ne bunite, to nam je projekat broj jedan i to je za našu zemlju spas“, kazao je Vučić meštanima Seništa, sa čime su se okupljeni složili.\nNaveo je i da je reverzibilna hidroelektrana Bistrica najvažnija i da će podići ceo kraj, dodajući da je to ogroman novac i investicija.\nIako je predsednik Vučić prethodnih dana rekao da “možemo da računamo” da je vršilac dužnosti direktora Elektroprivrede Srbije Milorad Grčić već podneo ostavku, i da on više neće biti direktor EPS-a, danas mu je ipak bio u pratnji tokom posete Seništu.\nGrčić je rekao da bi “bilo realno” da hidroelektrana Bistrica bude na mreži 2025. godine.\nU jednom trenutku, Vučić je “prozvao” direktora EPS-a, obrativši mu se rečima: “Grčiću, što mi nisi javio da si imao manji požar na B1?”\nGrčić: Rešili smo ga odmah.\nVučić: Nije pitanje što ste rešili, što mi nisi javio?\nGrčić: Sve što možemo sami da rešimo…\nVučić: Znam, ali ne treba ja to da čujem iz Bezbednosno-informativne agencije, već to treba da čujem od tebe…\nGrčić: Slažem se…\nVučić: …a ne da dobijam u jutarnjem izveštaju.\nGrčić: … da te ne opterećuju, samo to.\nVučić: Da me ne opterećuju? Dobro, i zato ne gasiš A5 još iako uglja nema dovoljno. Je l’ stiže ovo što smo uzeli?\nGrčić: Stiže, sutra stiže.\nVučić: To je važno (…) Ja mislim da do Nove godine ti to stabilizuješ, a onda Mićo, nešto drugo da radiš.\nU Novoj Varoši dobacivanja i obećanja\nNova Varos, 26. decembra 2021.- Predsednik Aleksandar Vucic danas je u novovaroskom selu Senista razgovarao sa mestanima o problemima koji ih muce u tom kraju.Buduci da su voda i struja najveci problemi, Vucic je istakao da bi izgradnja novih kapaciteta hidroelektrane na Bistrici “energetski spasila Srbiju”, dok su gradjani rekli da su spremni da taj projekat podrze, iako bi on podrazumevao da se neki od njih i isele iz svojih domova. FOTO TANJUG/ PREDSEDNISTVO SRBIJE, fotografija niske rezolucije/ nr\nVučić je potom posetio i Novu Varoš gde je obećao da će do kraja sledeće godine, najkasnije početkom 2023, u grad dovesti “nekog dobrog investitora”.\n“Imajte poštovanja da saslušate”, rekao je Vučić na dobacivanja o problemu ski staze koja ne radi, a predsedniku Opštine Nova Varoš rekao je da češće razgovara sa građanima.\n“Za vas je najvažnije, vidim transparent, zato sam i došao, 28 odsto vode Nove Varoši nije za piće. Samo za vodu ulažemo pet miliona evra i krećemo odmah. U kanalizaciju ulažemo ne manje od 10 miliona evra”, rekao je Vučić.\nOn je dodao da će biti urađena gimnazija, da će biti rešeni problemi snabdevanja strujom i da je dogovoren projekat hidroelektrane Bistrica dva.\n“Vi znate kad kažem da nešto kreće, vi znate da će da bude urađeno i sad znate da će da bude urađena voda, struja, gimnazija”, rekao je predsednik.\nGrađani Nove Varoši nastavili su da dobacuju pitanja uglavnom o putevima kao i pritužbe da ih lokalna vlast ne čuje i ne posećuje.\nNakon formalnog govora, predsedniku su počeli da prilaze građani i da iznose svoje pojedinačne probleme tražeći od njega pomoć.\nI Srpska lista poziva na štednju struje\nSTANOVNIŠTVO NAPUŠTA BIH: Veliki broj bh. građana se odrekao državljanstva i uzeo ...


21. 03. 2012. 15:45h | Tanjug\nJeremić: Ostaviti bezbedniji svet narednim generacijama\nMinistar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić preneo je danas u Vašingtonu rešenost Srbije da dalje unapređuje odnose sa Organizacijom Američkih Država, koja kako je istakao predstavlja jednu od najvažnijih struktura za obezbeiivanje mira, stabilnosti i prosperiteta u Zapadnoj hemisferi.\n"Kao i ostatak sveta, članice ove oganizacije žele da ostave narednim generacijama bezbedniji i mirniji svet nego onaj koji smo mi zatekli. I Srbija je apsolutno posvećena tom zadatku," naveo je ministar na redovnom zasedanju Stalnog saveta OAD u Vašingtonu.\nSrbija, kako je dodao, ne precenjuje svoje mogućnosti i sposobnosti.\n"Kao mnogi u OAD, naša mala i ponosna zemlja je zagovornik ideje da se međunarodna stabilnost i prosperitet ne mogu učvrstiti ukoliko se ne uzmu u obzir stavovi većine zemalja u globalnoj porodici nacija," istakao je šef srspke diplomatije.\n"Mi ćemo nastaviti da sa vama i svim drugim članicama UN radimo na oblikovanju budućnosti naše planete," dodao je ministar.\nPo njegovim rečima, uticaj zemalja Latinske Amerike i Kariba na međunarodnoj sceni raste a jedan od razloga je što one nisu toliko direktno kao drugi regioni pogođene nekim od najvećih savremenih problema uključujući svetsku ekonomsku krizu ili geopolitička rivalstva.\n"Takođe, ovaj deo sveta je neopterećen bilo kakvom istorijom verskog ekstremizma ili međunacionalnih i sektaških sukoba, bilo unutar granica pojedinih zamalja bilo izmedju njih," dodao je on.\n"Zemlje ovog regiona nemaju istoriju tlačenja drugih delova sveta. Otuda prema njima ne postoji osećanje neprijateljstva koje bi im potencijalno onemogućilo da slede svoje legitimne interese izvan područja OAD," istakao je Jeremić.\nOn je podsetio da je Srbija je jedina zemlja posmatrač koja je bila prisutna na nivou ministra na svakoj od protekle četiti generalne skupštine ove organizacije što, kako je dodao, pokazuje rešenost Beograda da dalje unapređuje odnose sa Organizacijom Američkih Država.\nPotpisivanje memoranduma o razumevanju sa OAD pre dve godine je stvorilo novo osećanje partnerstva i olakšalo saradnju u mnogim područjima, naveo je ministar.\nSrbija, istakao je, u potpunosti podržava napore OAD u borbi protiv organizovanog kriminala u skladu sa prošlogodišnom deklaracijomi planom akcije iz San Salvadora.\n"U Jugoistočnoj Evropi, politika nulte tolerancije koju vodi Srbija bila je okosnica regionalnih napora za uklanjanje pretnje koju predstavljaju mreže organizovanog kriminala, naročito trgovci drogom," napomenuo je Jeremić.\nOn je podsetio da je intenziviranje policijske i pravosudne saradnje sa nizom zemalja Zapadne hemisfere rezultiralo nizom uspešnih zajedničkih operacija protiv velikih trgovaca drogom.\n"Ponosan sam što je Srbija jedan od najznačajnijih evropskih partnera američkog kontinenta u borbi protiv trgovine drogom preko Atlantika," istakao je Jeremić.


Visoka delegacija Evropske unije na pregovorima u Vašingtonu\nDelegacija Evropske komisije, predvođena predsednikom, Žozom Manuelom Barozom, sutra će u Vašingtonu od adminustracije predsednika Buša zatražiti da učini određene ustupke kako bi se uspešno okončali pregovori o globalnoj slobodnoj trgovini, započeti u Dohi.\nVodeće evropske diplomate su, nimalo slučajno, kao prvu destinaciju svoje posete u 2007. godini, izabrale upravo Vašington. EU želi da se već sada potigne sporazum o slobodnoj trgovini i veruje da Bušova administracija sprečava globalni dogovor. Petogodišnji pregovori koji su počeli u Dohi, opet su prekinuti letos, prvenstveno zbog subvencija u američkoj poljoprivredi, koje Vašington ne želi da umanji na nivo prihvatljiv evropskim partnerima. U nezvaničnim konsultacijama koje su usledile, došlo do je određenog pomaka, pa Piter Pauer, portparol evropskog komesara za trgovinu Petera Mendelsona, kaže da će Evropljani zatražiti od predsednika Buša da već sada postignu dogovor.\n"Rećićemo mu da je ovo veoma važan trenutak koji bi trebalo iskoristiti. Sporazum bi bio dokaz istinskog liderstva."\nSAD tvrde da druge zemlje nisu učinile dovoljno ustupaka da bi mogle da umanje subvencije svojim poljoprivrednicima, ali Piter Pauer ne misli tako.\n"SAD bi trebalo da sednu za pregovarački sto sa iskrenom i ozbiljnom ponudom u smislu onoga što misle da je moguće učiniti u pogledu subvencija."\nEvropljani se takođe nadaju da će im pomoći predstavnici Demokraske stranke koja je nedavno preuzela zakonodavnu vlast u Americi. Piter Pauer smatra da su demokrate sklonije liberalizaciji globalnog tržišta nego republikanaci.\n"Sasvim je jasno da su demokrate multilateralisti. Čvrsto verujemo da su iskreno predani toj ideji i da će pomoći u stvaranju dobre političke volje"\nZvaničnici EU objavili su da bi visoka delegacija iz Brisela mogla da se sastane sa liderima Demokrata na Kapitol hilu, prije nego što ih u Beloj kući primi predsednik Buš.


Vlada odlučila: Kazne do 15.000 eura za nepoštovanje himne i neprimjerene sadržaje o CG na bilbordima | Aktuelno\nNaslovna Istaknuto Vlada odlučila: Kazne do 15.000 eura za nepoštovanje himne i neprimjerene sadržaje...\nVlada odlučila: Kazne do 15.000 eura za nepoštovanje himne i neprimjerene sadržaje o CG na bilbordima\nNa današnjoj sjednici Vlade usvojene su izmjene i dopune zaključka iz oktobra čime je Prijedlog Zakona o državnim simbolima i danu državnosti usklađen sa Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnom redu i miru.\n“Izmjene i usaglašavanje zakona su reakcija na dešavanja koja se odnose na plasiranje i negiranje jasno utvrđenih istorijskih činjenica u vezi Crne Gore i iznošenje činjenica kojima se narušava teritorijalni integritet Crne Gore, a samim tim i njen ugled. Vlada ostaje posvećena afirmaciji politike koja se temelji na suzbijanju negativnih i narastajućih fenomena koji se odnose na potiranje našeg državnog kultunog identiteta i veličanja, fašističkih, nacističkih, šovinističkih ideja. Želeći da preduprijedimo buduća negativna djelovanja u više navrata smo sagledali legislativu i mogućnosti pravilnog reagovanja. Tako su pripremljene izmjene i dopune Zakona kojim se uvodi obaveza ustajanja prisutnih na himnu kao i kaznena odredba. Ne smijemo dozvoliti narušavanja ugleda himne”, rekao je ministar kulture Aleksandar Bogdanović na konferenciji za medije.\nKroz saradnju sa MUP-om te su kaznene odredbe koje se odnose na simbole postale sastavni dio izmjena Zakona o javnom redu i miru, rekao je Bogdanović.\nDragan Pejanović iz MUP-a kazao je da je usvojen i niz amandmana na izmjene i dopune Zakona o javnom redu i miru, koje je predložio potpredsjednik Skupštine Genci Nimanbegu.\n“Tako Vlada predlaže dopunu člana 4. na način da se prekršajima kojima se narušava javni red i mir smatra i radnja učinjena putem oglasnih i reklamnih objekata i panoa. Vlada predlaže novi član kojim se propisuje prekršaj za lice koje na javnom mjestu putem tih objekata i panoa objavljuje neprimjerene i obmanjujuće sadržaje koji izazivaju uznemirenost i negodovanje građana. Smatra se pod tim netačno iznošenje ili negiranje jasnih istorijskih činjenica u vezi Crne Gore, propagiranje narušavanja teriotoriijalnog integriteta, veličanje okupacije ili fašističkih ideologija”, kazao je Pejanović.\n“Kazniće se lice koje prilikom izvođenja himne sjedi, zviždi, stvara buku”, objasnio je Pejanović.\nU Vladinom predlogu se navodi da se neprimjerenim i obmanjujućim sadržajima koji izazivaju uznemirenost i negodovanje građana smatraju: netačno iznošenje i negiranje jasno utvrđenih istorijskih činjenica u vezi Crne Gore; iznošenje činjenica kojima se narušava teritorijalni integritet ili veliča okupacija Crne Gore; saradnja sa okupatorom ili se zastupaju fašističke, šovinističke i nacističke ideje i ideologije.\nU članu 21 Zakona, poslije stava 4 dodaje se novi stav koji glasi: „Fizičko lice koje prilikom izvođenja državne himne, u slučajevima kad je izvođenje predviđeno važećim propisima, sjedenjem, zviždanjem, stvaranjem buke ili na drugi način remeti javni red i mir i na taj način izazove uznemirenost, negodovanje ili ugrozi spokojstvo građana kazniće se za prekršaj novčanom kaznom od 250 do 1200 eura, ili kaznom zatvora do 60 dana.”\nSisojev: Priča o ruskom uticaju na proteste Vučićev alibi za Zapad\nU pozadini bitke sa korona virusom svih društava od Đevđelije do Triglava pa i...


Ruski fitopatolozi u ariljskim malinjacima – Agropress\nArilje – Udruženje Vilamet i Savez srpska malina zbog sporosti pojedinih institucija koje bi trebale da se bave stanjem u malinama pozvali su ruske fitipatologe da izađu na teren i uzorkuju biljke kako bi utvrdili da li ima bolesti u malinjacima i da li se malinjaci zaista suše.\nMalinjaci Arilja, Foto: Agropress\n“ Prošlogodišnja cena maline destimulisala je proizvođače koji nisu adekvatno primenili agrotehničke mere koje su stručnjaci savetovali, a mnogi u malinjake nisu ni ušli, pa su zapušteni. Česte prošlogodišnje kiše nanele su dodatne probleme u malinjacima koji su u katastrofalnom stanju”, kaže za Agropres Vlade Stanković iz udruženja Vilamet.\nOn dodaje da nije dovedeno u pitanje nepoverenje u stručnost domaćih fitopatologa i onih koji treba da se bave stanjem malina u Srbiji, već sporost koja ne ide na ruku malinarima jer očekuju da ukoliko ima problema,odmah na licu mesta treba da se rešavaju.\n“ Ruski fitopatolozi išašli su na teren i za 15 dana očekujemo izveštaj . Stanje u malinjacima je alarmantno i smatram da smo već zakasnili,ima prisustvo dizimela, pucanja stabala usled manje i nedovoljne zaštite kao i nedovoljnog odvodnjavanja i navodnjavanja, truleži korena,ali pravu i tačnu situaciju imaćemo za oko dve nedelje”, kaže Vlade Stanković za Agropres.\nSa niskom cenom ove godine, srpske maline neće biti u Arilju, malinari treba da onavljaju malinjake sertifikovanim sadnim materijalom čije troškove i sa subvencijama ne mogu da pokriju ako je akontna cena maline 120 dinara”, dodaje Stanković za Agropres.\nfitopatolozi lose stanje malinjacima ruski Stankovic Vlade malinar\nGrad u Topoli oštetio voće i useve


Svetsko prvenstvo 1982. u Španiji / World Cup 1982 Spain\nOdržan : 13/06/1982 - 11/07/1982\nTimova : 24\nUtakmica : 52\nGolova : 146 (2,8 po utakmici)\nGledalaca : 2,109,723 (40,571 po utakmici )\nFinale : Italija - SR Nemačka 3:1\nNajbolji strelac : Paolo Rosi (Ita) - 6\nPlasman Jugoslavije : Eliminisana u prvoj fazi\nSvetsko prvenstvo 1982. u ŠpanijiSvečano otvaranje\nReći da se reprezentacija Italije provukla kroz prvu fazu Svetskog prvenstva u Španiji bio bi klasičan primer eufemizma. "Azuri" su sve tri utakmice, protiv Poljske, Perua i Kameruna, odigrali nerešeno i plasirali su se u narednu rundu samo zato što je njihova gol-razlika 2:2 bila "superiorna" u odnosu na kamerunskih 1:1. Ali kada su na red došli okršaji sa velikim timovima, zablistao je prvi strelac turnira Paolo Rosi i Italijani su prosto pregazili konkurenciju na putu do njihove treće svetske titule, prve nakon Drugog svetskog rata.\nIdeja o uvećanju broja učesnika, koja se u glavi prethodnog predsednika FIFA ser Stenlija Rausa "kuvala" još krajem 60-ih i početkom 70-ih godina, konačno je ozvaničena na kongresu FIFA 1978, pa su se posle serije od sedam SP sa 16 učesnika, u Španiji prvi put nadmetale 24 reprezentacije. Oformljeno je šest grupa od po četiri tima, a druga faza opet je igrana po grupama, ali ovog puta u četiri grupe od po tri selekcije, čiji su pobednici išli u polufinale.\nS obzirom na to da je fudbal počeo da postaje istinski globalna igra, odluka o širenju Mundijala predstavljala je sasvim logičan korak. U skladu sa novim sistemom kvalifikacija, Evropa je dobila 13 mesta na završnom turniru, Južna Amerika tri, a zone Azija/Okeanija, KONKAKAF i Afrika po dva. Spisak učesnika kompletirali su domaćin Španija i svetski prvak Argentina.\nNe računajući "masakriranje" selekcije El Salvadora od strane Madjara (10:1, Laslo Kiš izmedju 69. i 76. minuta ostvario najbrži het-trik u istoriji SP), novajlije su opravdale poverenje koje im je FIFA ukazala. Kamerun i Honduras su eliminisani sticajem nesrećnih okolnosti, Kuvajt i Novi Zeland postali su žrtve izuzetno kvalitetnih grupa u koje su žrebani, dok je Alžir sprečen da se plasira u drugu rundu sramnom režijom "braće" iz Austrije i SR Nemačke.\nSelekcija sa afričkog severa na otvaranju grupe je ostvarila senzacionalnu, ali potpuno zasluženu pobedu nad Nemačkom (2:1), zatim je izgubila od Austrije (0:2) i u poslednjem kolu savladala Čile sa 3:2. Pošto je ta utakmica odigrana dan ranije, Nemci i Austrijanci su izašli na teren znajući koji rezultat odgovara i jednima i drugima (1:0 za SR Nemačku). Centarfor Horst Hrubeš doveo je "pancere" u vodjstvo već u 10. minutu i to je za oba tima bio signal da prestanu sa igranjem fudbala. Germanske reprezentacije otišle su dalje, a Alžirci su sa istim brojem bodova, ali i najslabijom gol-razlikom u tom trouglu, morali da se vrate kućama.\nNa otvaranju šampionata, na stadion Nou Kamp u Barseloni došlo je 95.000 gledalaca sa željom da se upozna sa kvalitetima mladog Dijega Armanda Maradone, budućeg fudbalera slavnog katalonskog kluba. "Gaučosi" su, medjutim, odigrali slabu utakmicu i poraženi su od Belgije sa 1:0. Zanimljivo, to je bio prvi premijerni meč Mundijala koji nije završen rezultatom 0:0, još od Čilea 1962.\nNajimpresivniji u prvoj fazi, sa sve tri pobede, bili su Brazil i Engleska, koja se plasirala na završni turnir posle 12 godina. Pozitivno je iznenadila reprezentacija Severne Irske. Sastavljena uglavnom od fudbalera iz nižih engleskih liga, sa najmladjim igračem u istoriji svetskih prvenstava (Norman Vajtsajd je na dan utakmice sa Jugoslavijom imao 17 godina i 42 dana), Irci su sa pobedom nad Špancima i dva remija postali pobednici grupe 5.\nDošao je red na drugu fazu, u kojoj su posle relativno skromnog starta briljirale Poljska i Francuska. U poljskom timu je fantastičan bio napadač Zbignjev Bonjek, koji se odlično slagao sa veteranom Latom, dok su "trikolori" pod vodjstvom Mišela Idalgoa igrali dinamičan, napadački fudbal u režiji velikog asa Mišela Platinija, kom je stabilnost davao Žan Tigana.\nNajbolja utakmica na prvenstvu, možda i finale pre finala, odigrana je u poslednjem kolu C grupe druge faze. Pošto su i jedni i drugi prethodno pobedili Argentinu, koja nije bila ni blizu rezultata sa domaćeg terena iz 1978, Italija i Brazil sudarili su se 5. jula u Barseloni, ali ne na Nou Kampu, već na neuporedivo manjem stadionu Sarija. "Kariokama" je zbog bolje gol-razlike odgovarao i remi, ali talentovana ekipa u kojoj su igrali virtuozni Ziko, Sokrates, Eder, Falkao i Seržinjo, nije umela da kalkuliše i to joj se na kraju vratilo kao bumerang.\nItalijanskog selektora Enca Bearcota domaći mediji su kritikovali zbog bezgraničnog poverenja koje je imao u Rosija. Ovo je bio meč na kom se pokazalo da je ipak on bio u pravu. Omaleni napadač, koji je pre Mundijala bio umešan u skandal vezan za nameštanje mečeva Serije A, tri puta je šutnuo u okvir gola i to je bilo dovoljno za istorijsku pobedu od 3:2. Prva dva njegova gola neutralisali su Sokrates i Falkao, ali posle novog pogotka Rosija u 74. minutu "azuri" su umeli da stanu na loptu i sačuvaju dva boda za plasman u polufinale.\nKada su slomili objektivno najtalentovaniju selekciju sveta, Italijani više nisu imali dostojnog rivala. U polufinalu protiv Poljske, oslabljene suspenzijom Bonjeka, Rosi je sa nova dva gola doneo sigurnu pobedu od 2:0, da bi u finalu, odigranom 11. jula na stadionu Santjago Bernabeu, pala i SR Nemačka - 3:1.\nBio je to neravnopravan meč za titulu, u kom su Nemci, uprkos nerešenom rezultatu (0:0) posle prvih 45 minuta, sve vreme bili svedeni na ulogu pukih posmatrača. Čak i posle jedanaesterca koji je propustio da realizuje Antonio Kabrini, bilo je samo pitanje trenutka kada će popustiti brana pred omraženim golmanom Haraldom Šumaherom. Golovima Rosija u 57, Alesandra Altobelija u 69. i Marka Tardelija u 81. minutu, Bearcotovi puleni su poveli sa zasluženih 3:0. Paul Brajtner dao je počasni gol za Nemce dva minuta kasnije.\nPosebna priča ovog Mundijala bio je drugi polufinalni susret, u kom je SR Nemačka boljim izvodjenjem jedanaesteraca eliminisala Francusku. Pri rezultatu 1:1, u 60. minutu, Šumaher je izvan svog šesnaesterca prosto pokosio Patrika Batistona, koji je išao sam ka golu Nemaca. Kada je ceo svet očekivao da holandski sudija Čarls Korver isključenjem sankcioniše taj skandalozni start, on je ostao nem. Samo desetak minuta pošto je ušao u igru umesto Ženginija, Batiston je iznet sa terena i selektor Idalgo neplanirano je već u tom trenutku morao da izvrši i drugu, po tadašnjim propisima poslednju izmenu.\nGolovima Marijusa Trezora i Alana Žiresa u 92. i 98. minutu "trikolori" su poveli sa 3:1 i praktično osigurali pobedu, ali rezervista Rumenige i Klaus Fišer u 102. i 108. minutu su vratili rezultat u ravnotežu, tako da je odluka o drugom finalisti pala sa "bele tačke". Jedan za drugim promašili su Ulrih Štilike i Didije Siks, da bi odluka pala u šestoj seriji, kada je Šumaher odbranio udarac Maksima Bosisa i tako sprečio trijumf boljeg tima.\nSvetsko prvenstvo 1982. u Španiji: Bolji u kvalifikacijama nego na prvenstvu\nPre nego što je eliminacijom u prvoj fazi Svetskog prvenstva priredila naciji veliko razočaranje, reprezentacija Jugoslavije je u kvalifikacionoj grupi 5 osvojila prvo mesto, ispred Italije, koja će sedam meseci kasnije postati šampion planete.\nShodno širenju Mundijala sa 16 na 24 učesnika, došlo je do promena i u načinu na koji se stizalo do završnog turnira. Iz grupe u kojoj su pored plavih i "azura" bili Danska, Grčka i Luksemburg, dalje su išle dve najbolje selekcije, tako da se tu pojavio i odredjeni prostor za grešku.\nMedjutim, ekipa koju je sa klupe vodio Miljan Miljanić gotovo da je kvalifikacije prošla bez greške. Osim poraza u Torinu od 2:0, za koji plavi nisu uspeli da se revanširaju na Marakani (1:1), preostalih šest mečeva završeno je pobedama naših fudbalera i to je, naravno, rezultiralo ispraćajem na Mundijal sa izuzetno velikim očekivanjima. Ubedljivo najbolji strelac u kvalifikacijama bio je Zlatko Vujović sa sedam golova.\nMiljanić je selektirao tim koji je bio kombinacija fudbalera iz domaćih klubova (Vladimir Petrović Pižon na vrhuncu svojih kreativnih moći, Safet Sušić, Ivan Gudelj, Velimir Zajec, Zlatko Krmpotić, Vujović) i "pečalbara", koji su uglavnom nastupali u Francuskoj (golman Dragan Pantelić, Ivica Šurjak, Edhem Šljivo, Vahid Halilhodžić). Plavi nisu bili favoriti za plasman u samu završnicu, ali su se vodili kao reprezentacija na koju valja ozbiljno računati.\nMedjutim, već na startu takmičenja, umesto rutinske pobede nad Severnom Irskom, u Saragosi se desio "mršavi" remi - 0:0. Logično, tenzija je uoči utakmice drugog kola protiv Španije narasla do vrhunca, ali su plavi na stadionu Luis Kazanova u Valensiji odlično počeli meč i pogotkom Ivana Gudelja u 10. minutu poveli sa 1:0.\nTada je na scenu stupio "legendarni" danski sudija Lund Sorensen. Prekršaj Zajeca nad Alonsom, očigledno načinjen barem jedan metar izvan kaznenog prostora, okarekterisao je kao jedanaesterac. Kada je Huanito promašio, učinilo se da ima pravde, medjutim, Danac je naložio da se udarac izvede ponovo, pošto je Pantelić krenuo sa gol-linije pre nego što je udarac izveden. Drugi pokušaj Huanita bio je uspešniji i utakmica se pretvorila u težak, rovovski boj, koji je odlučen golom Enrika Saure sredinom drugog poluvremena - 1:2.\nPosle toga, Jugosloveni su ispustili konce svoje sudbine. Stekli su odredjenu šansu kada je Honduras otkinuo bod Severnoj Irskoj, medjutim, Irci su u poslednjem kolu na opšte iznenadjenje pobedili Španiju sa 1:0 i mukom izvojevani bodovi iz duela trećeg kola sa Hondurasom (1:0) izgubili su na smislu. Irci su osvojili grupu sa četiri boda, Španija i Jugoslavija sakupili su po tri, ali je "furija" otišla dalje zbog pobede u medjusobnom duelu i bolje gol-razlike.\nPošto su Jugoslavija i Honduras svoj meč odigrali dan pre utakmice Španija - Severna Irska, očigledno je da su rivali imali prostora za štimovanje rezultata i da sumnje u pobedu Iraca, ako već nisu dokazane, ipak nikada nisu ni pobijene. To je uz još neke primere iz drugih grupa (SR Nemačka - Austrija 1:0) i sa prethodnih Mundijala (Argentina - Peru 6:0, 1978) konačno uverilo čelnike FIFA da se utakmice poslednjeg kola ubuduće moraju igrati istog dana u istom terminu.\nIgrači: Dragan Pantelić 3 (nastupa) / 0 (golova), Ratko Svilar -, Nikola Jovanović 3/0, Nenad Stojković 3/0, Velimir Zajec 3/0, Zlatko Krmpotić 2/0, Miloš Hrstić 1/0, Zoran Vujović -, Ivan Gudelj 3/1, Edhem Šljivo 3/0, Jure Jerković -, Ive Jerolimov -, Zvonko Živković -, Vladimir Petrović 3/1, Ivica Šurjak 3/0, Safet Sušić 3/0, Zlatko Vujović 3/0, Vahid Halilhodžić 2/0, Miloš Šestić 2/0, Predrag Pašić -, Stjepan Deverić -, Ivan Pudar -.\nImamo 1092 gostiju na mreži


Yucom 2013 – Izveštaj o radu\nPostavio Yucom - 30/12/2013 Nova izdanja\nKada stojite pred rezulatima rada u jednoj godini koja je na izmaku, možete biti zadovoljni ili možete očekivati više. YUCOM je uvek težio ka boljem i teško da možemo dozvoliti period da samo uživamo u onome što smo postigli. To nas je i motivisalo da pristupimo pisanju ovog izveštaja, koji nije samo pregled aktivnosti koje sprovodimo, već i presek stanja u brojnim oblastima kojima smo se bavili u 2013. godini. Kroz pravnu pomoć prelamaju se potrebe građana, trendovi u kršenjima ljudskih prava i detektuju greške pravosudnog sistema, državne uprave, političara, drugih institucija i pojedinaca.\nKada branite građane, kada ih zastupate, kada pokušavate da od države dobijete adekvatan odgovor, presudu, odluku, novi zakon, očekivano je da mnogo više vidite nesavršenosti sistema, grešaka, slučajnih i namernih. To nije pokazatelj da želite da nanesete štetu, već da ustanovite novu praksu poštovanja ljudskih prava, da želite da širem krugu građana omogućite da uživaju garantovana prava. Ukazali smo i na pozitivne primere iz prakse, gde smo zadovoljni kvalitetom i brzinom trajanja postupaka, reakcijama državnih organa. Sve to je neophodno kako bi se stekla uravnotežena slika stanja ljudskih prava iz ugla organizacije koja zastupa građane, radi na strateškim, zakonskim i drugim tekstovima.\nYUCOM je, kroz višegodišnji rad na unapređenju i promociji ljudskih prava, zastupanjem građanki i građana, analizom propisa i politika, monitoringom rada organa javne vlasti i drugim aktivnostima, utvrdio postojanje velikog broja pojedinačnih slučajeva diskriminacije. Takođe, utvrdili smo prisustvo one opasnije, sistemske diskriminacije koja je često posredna ili prikrivena, što otežava njeno otkrivanje i pravnu zaštitu pojedinaca. Ravnopravnost u ostvarivanju prava uskraćena je čitavim grupama nekad zbog samih odredbi i najvažnijih propisa, a češće zbog selektivne primene propisa od strane organa javne vlasti i to na štetu onih grupa prema kojima u društvu već postoje stigma, predrasude i segregacija. Kroz analizu pravnog i strateškog okvira, praćenje sprovođenja politike socijalnog stanovanja i kroz pružanje pravne pomoći u ovoj oblasti u 2013, YUCOM je nastojao da utvrdi ključne prepreke u ostvarivanju prava na adekvatno stanovanje višestruko socijalno ugroženih grupa. U fokusu analize je defmisanje i primena afirmativnih mera kako bi socijalno ugroženi pojedinci mogli da ojačaju svoj socijalni status, a posebno socijalno stanovanje kao osnovni mehanizam obezbedivanja adekvatnog stanovanja najugroženijim gradanima.\nPodsetiću vas da afirmativne mere definiše i Ustav Srbije, razradene su i u drugim propisima, ali nedostaje razumevanje, nedostaje primena.\nSaradnja sa državnim organima, Narodnom skupštinom, pojedinim ministar-stvima, lokalnom samoupravom govori o tome da se prepoznaje da organizacije za ljudska prava imaju svoje mesto u unapredenju sistema zaštite ljudskih prava, u unapredenju državne uprave, kao i u una-predenju svih onih tačaka gde se gradanin dotiče sa državom, na sudu, prilikom donošenja zakona i u brojnim drugim situacijama.\nIstičemo odličnu saradnju sa nezavi-snim institucijama, Zaštitnikom gradana, Ombudsmana AP Vojvodine, Poverenicom za zaštitu ravnopravnosti, Poverenikom za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, lokalnih ombudsmana i brojnim drugima koji su naš rad učinili vidljivijim i efikasnijim. Naročito ističemo medije koji su prepoznali teme kojima smo se bavili, stotine izjava, članaka govore u prilog tome.\nIpred kraj ovog uvoda, zahvaljujemo se brojnim organizacijama u Srbiji, regionu i šire sa kojima smo saradivali, sa kojima smo se slagali ili sa kojima smo polemisali, a sve u interesu unapredenja ljudskih prava.\nPosebno nam je drago što su se tokom ove godine našem timu pridružili brojni mladi stručnjaci, kao i budući stručnjaci, a sada studenti pravnih i drugih fakulteta, koji su pomogli da se u organizaciju unese nova energija, a i da se vidi kako će se ljudska prava u Srbiji razvijati. Samo sa mladima koji imaju osećaj za poštovanje ljudskih prava ova zemlja može postati uzorna zemlja u kojoj je prijatno živeti.\nYUCOM 2013 / izveštaj o radu / Broj 1- 5\nANALIZA POLOŽAJA LOKALNIH OMBUDSMANA U REPUBLICI SRBIJI


Oduzeta veća količina oružja, pronađen eksploziv, nagazne mine, granate, ručne bombe.. | Budim Info\nOduzeta veća količina oružja, pronađen eksploziv, nagazne mine, granate, ručne bombe..\nSlužbenici crnogorske policije učestvovali su u Europolovoj međunarodnoj akciji „JAD Mobile 4“ pod liderstvom Fronteksa.\nKako je saopšteno iz Uprave policije, u periodu od 11. do 22. oktobra, tačnije tokom te aktivnosti, na teritoriji Crne Gore policija je oduzela veću količinu oružja, automatskih pušaka i municije, osim toga pronađen je i privredni eksploziv, protiv tenkovske nagazne mine, minobacačke granate, ručne bombe i sporogoreći štapini, a izvršene su i provjere za ukupno 1.064 vozila.\nCrnogorska policija je takođe pružila kontinuiranu operativnu podršku kroz aktivnosti provjera i razmjene informacija sa ostalim zemljama učesnicama, te kroz realizaciju planiranih operativnih aktivnosti na terenu.\n„Službenici Uprave policije su u koordinisanoj akciji Frontex-a, Interpola i Europola, na cjelokupnoj teritoriji Crne Gore preduzeli operativne aktivnosti u cilju suzbijanja različitih oblika kriminaliteta sa posebnim fokusom na nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija, ukradena motorna vozila, krijumčarenje migranata i razne vrste prevara u vezi sa ličnim i putnim ispravama, u kojim oblastima su postignuti značajni rezultati“, navodi se u njihovom saopštenju.\nU akciji „JAD Mobile 4“ su bili uključeni pripadnici policija 23 evropske i zapadno balkanske države, a predvođeni Grčkom, Njemačkom, Poljskom, pripadnicima Europol-a i pripadnicima Fronteks-a planirana je i usmjerena na suzbijanje različitih oblika organizovanog imovinskog kriminala i krivičnih djela prevare.\nU 16 evropskih i šest balkanskih država operativci su uspješno otkrili 518 otuđenih vozila, 400 otuđenih auto djelova, 140 lažnih dokumenata, četiri otuđena plovila, kao i 1.000 ilegalnih migranata što je dovelo do hapšenja 31 lica koje se sumnjiči za krivično djelo nedozvoljeni prelazak državne granice i krijumčarenje ljudi. Izvršeno je 10.000 provjera baza podataka.


Produženi rad izvukao milion i po iz budžeta - Info Bijeljina\nSarajevo - Članovima nadzornih i upravnih odbora i komisija za deset mjeseci prošle godine isplaćeno je iz budžeta institucija BiH gotovo milion i po KM, a ti izdaci su i dalje visoki uprkos donesenim mjerama koje su trebale da ih redukuju.\nNa rastrošnost je ukazao odgovor na poslaničko pitanje koje je utvrdio Savjet ministara BiH i koji je dostavljen u Predstavnički dom Parlamenta BiH za iduću sjednicu zakazanu za 18. januar.\n- Za rad u upravnim i nadzornim odborima, komisijama i drugim tijelima do kraja oktobra 2016. godine potrošeno je 1.474.017 KM - navedeno je u odgovoru koji je stigao u parlamentarnu proceduru.\nIako je navedeni iznos manji u odnosu na troškove u istom periodu 2015. godine kada je za te naknade isplaćeno 2,36 miliona maraka, treba imati u vidu da su onima koji primaju platu iz budžeta krajem novembra iste godine smanjene ili ukinute naknade za rad u tim odborima i komisijama. Izmjenom Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH je, naime, predviđeno da naknade članovima odbora i komisija mogu biti isplaćene samo ako u njima rade izvan redovnog radnog vremena u institucijama. Time je pokušano da se stane na put praksi da članovi tih tijela za isti posao dobijaju i platu i naknadu.\nIpak, raspoloživi podaci za prošlu godinu pokazuju da od 75 institucija na nivou BiH njih gotovo polovina ima izdatke na osnovu rada u odborima, komisijama i drugim tijelima.\nKada je riječ o upravnim i nadzornim odborima, sve institucije su od januara do kraja oktobra prošle godine dale manje novca za te namjene u poređenju sa 2015, a samo je Ustavni sud BiH zadržao istu računicu od 145.980 KM, što je i najveći pojedinačni iznos. Najmanje novca lani je potrošila Agencija za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđenje kvaliteta BiH - 4.850 KM.\nPodaci Ministarstva finansija i trezora BiH pokazuju da su troškovi za naknade članovima komisija iznosili od 100 do čak 263.463 KM, koliko je isplatilo Ministarstvo pravde BiH.\nPoslanik SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamenta BiH Milica Marković kaže da bi bilo interesantno vidjeti ko i dalje prima naknade.\n- Namjera izmjena zakona bila je redukcija primanja na osnovu rada u odborima i komisijama, ali ona nije bila do kraja iskrena kako bi se srezala primanja, posebno onih čija su velika, a rade u institucijama BiH. Potvrdilo se da se ili ne poštuje zakon ili su pronađene neprimjetne rupe u zakonu kroz koje se i dalje odlijeva novac - istakla je Markovićeva.\nIako su poslaničkim pitanjem zatraženi podaci o izdacima zaključno sa novembrom 2016. godine, u Ministarstvu trezora i finansija su kazali da u momentu pisanja odgovora nisu bili uneseni novembarski podaci, zbog čega je presjek napravljen na kraju oktobra.


DAČIĆ SA PREDSEDNIKOM GANE: Prijateljski odnosi osnov za unapređenje saradnje | Ekspres.net\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić i predsednik Gane Nana Dankvo Ada Akufo-Ado saglasili su se tokom susreta u Akri da su tradicionalno prijateljski odnosi dveju zemlaja odličan osnov za unapređenje saradnje u svim oblastima, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Srbije.\nDačić, koji boravi u zvaničnoj poseti Gani, zahvalio je predsedniku Gane na toploj dobrodošlici i podsetio da su nekadašnja Jugoslavija i Gana bile jedne od osnivača Pokreta nesvrstanih, kao i da je Gana bila prva zemlja Afrike koja se izborila za svoju nezavisnost pre 62 godine.\nŠef srpske diplomatije istakao je da ove godine obeležavamo 60 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa tadašnje Jugoslavije, sadašnje Srbije, i Gane, navodi se u saopštenju.\nDačić je ukazao da razmene poseta između Srbije i Gane i intenziviranje saradnje dveju država pokazuju da prijateljstvo Srbije i Gane ne pripada samo prošlosti i da je u interesu obe zemlje da odnose razvijaju i u sadašnjosti i budućnosti.\nNa sastanku je istaknuto da su predsednici dve zemlje - Josip Broz Tito i Kvame Nkrumah, prvi predsednik nezavisne Gane, bili veliki prijatelji, i da bliske istorijske odnose i saradnju treba nastaviti i intenzivirati.\nPredsednik Gane i šef srpske diplomatije saglasili su se da treba revitalizovati odnose dve zemlje koji su narušeni pre sedam godina odlukom Gane u vezi sa priznanjem jednostrano proglašene nezavisnosti Кosova.\nDačić je informisao je predsednika Gane o toku dijaloga Beograda i Prištine, koji još traje i ukazao da je pitanje dijaloga zapravo pitanje očuvanja teritorijalnog integriteta Srbije. Dačić je zamolio svog sagovornika da ipak sačekaju kraj dijaloga, da do tada imaju statusno neutralnu poziciju i da poštuju rezultate tog dijaloga koji će biti iznet u UN.\nTokom zvanične posete Gani, Dačić je razgovarao i sa ministrom odbrane Dominikom Nitivulom. Dva ministara su se saglasila da tradicionalno prijateljstvo treba negovati i unaprediti, u korist zajedničkih interesa.\nposeta Dačić doniranje organa


Zašto se u akciji, koja je u toku, „Odaberite svog ljekara“ pacijenti ne mogu opredjeliti za privatnog porodičnog ljekara? | Skupština Kantona Sarajevo\npredviđeno ja da dom zdravlja obavlja primarnu zdravstvenu zaštitu kroz timove porodične medicine, a poslovi porodične medicine obavljaju se u amulantama porodične medicine ( čl. 86. Zakona), koje se mogu organizirati kao dio doma zdravlja ili privatna praksa.\nČlanom 87. Zakona u stavu 1. definisano je da u ambulanti porodične medicine radi tim\nporodične medicine, dok su u stavu 2. i 3. definisani sastav tima porodične medicine, kao i uvjeti\nkoje moraju ispunjavati članovi nevedenog tima u pogledu vrste stručne spreme , specijalizacije\nodnosno dodatne edukacije iz porodične medicine.\nU Kantonu Sarajevo, do sada, nije registrovana ni jedna ambulanta porodične medicine kao\nUvođenje privatnog sektora u obavezno zdravstveno osiguranje ide postepeno, već su obuhvaćene sve apoteke i određene ustanove za pružanje deficitarnih zdravstvenih usluga ( usluge za koje postoje liste čekanja) , a to su usluge specijalističko-konsultativne dijagnostika i usluge fizikalne medicine i rehabilitacije, sa ciljem smanjenja liste čekanja i integracija javnog i privatnog sektora. Polako će se ići i na uvođenje ostalih iz privatne prakse , a u skladu sa standardima i normativima zdravstvene zaštite, a kada se steknu uslovi vezano za primjenu novog načina finansiranja (kapitacija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti i DRG u bolničkoj). Da bi se potpuno implementirala porodične medicine i da bi se moglo preći na finansiranje putem kapitacije ,potrebno je ispuniti set preduvjeta koje je dužan ispoštovati jedan tim porodične medicine da bi isti bio prepoznat u ugovornom odnosu sa Zavodom zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo, a jedan od njih je i registrovani osiguranici sa gravitacionog područja.


Karen O: Nova pesma za animirani film "Frankenweenie" - WANNABE MAGAZINE\nKaren O: Nova pesma za animirani film “Frankenweenie”\nAmerička pevačica Karen O (Karen Lee Orzolek) napisala je pesmu pod nazivom “Strange Love” za novi film Tima Bartona (Tim Burton), “Frankenweenie”, koji će nam na velika platna stići 5. oktobra. Saundtrek koji nosi naziv “Frankenweenie Unleased!” sadržaće i pesme bendova Passion Pit, Flaming Lips, Grace Potter, kao i britanskog muzičara Roberta Smita (Robert Smith), a pojaviće se deset dana pre premijere filma, 25. septembra.\nJoš jedan Bartonov hit upotpunjen dobrom muzikom\nKaren je izjavila da je Tim Barton želeo nekonvencionalnu, bezuslovnu ljubavnu pesmu, a ona je bila inspirisana B filmovima, kalipso i egzotičnim zvukom. Kada je sve to pomešala u jedno, nastala je pesma koja će, sigurni smo, obeležiti novi Bartonov film. Pesmu možete poslušati ovde, a nestrpljivo čekamo početak oktobra da vidimo šta nam je ovaj maestro pripremio.


IPPC farme - Prva radionica za operatere u okviru aktivnosti 2.4 • Centar za čistiju proizvodnju Srbije\nPočetna » Novosti » IPPC farme - Prva radionica za operatere u okviru aktivnosti 2.4\nPrva radionica projekta IPPC farme u okviru aktivnosti 2.4: Pružanje pomoći operaterima u izradi zahteva za integrisanu dozvolu i potrebne dokumentacije, održana je 4. novembra 2015. godine na Tehnološko-metalurškom fakultetu u Beogradu. Radionici su prisustvovali predstavnici izabranih operatera, kao i predstavnici lokalnih samouprava kao nadležnog organa za izdavanje integrisanih dozvola.\nNa samom početku g-đa Bojana Vukadinović, rukovodilac projekta i g-din Riccardo Quaggiato, ključni ekspert na projektu, predstavili su ciljeve projekta i aktivnosti 2.4 i opisali budući način rada na projektu kroz direktnu podršku izabranim operaterima i lokalnim samoupravama na čijoj se teritoriji nalaze operateri. U periodu od narednih godinu dana 11 izabranih operatera imaće priliku da prođe obuku u vidu radionica i da direktno sarađuje sa domaćim i stranim ekspertima na pripremi dokumentacije za integrisanu dozvolu.\nPosle uvodnog predstavljanja svih učesnika radionice, g-đa Aleksandra Vučinić, predstavnik Odeljenja za integrisane dozvole Ministrarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, prezentovala je postojeću zakonsku regulativu i obaveze farmi u skladu sa Zakonom o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja životne sredine, sa posebnim osvrtom na zahtev za integrisanu dozvolu, najbolje dostupne tehnike, kao i na mogućnost saradnje u okviru projekta.\nPredstavnici operatera su predstavili svoje farme, status zahteva za integrisanu dozvolu i ostale dokumentacije, kao i trenutne probleme vezane za proizvodnju, dozvole i zaštitu životne sredine.\nG-din Robert Spajić, ekspert na projektu sa Poljoprivrednog fakulteta iz Osijeka, prezentovao je iskustva iz oblasti uvođenja i primene IPPC/IE Direktiva u Hrvatskoj i primene najboljih dostupnih tehnika kod operatera za intezivan uzgoj živine i svinja.\nAgendu prve radionice i prezentacije možete pogledati ovde. Fotografije sa radionice možete pogledati u Galeriji.


Nakon što je završena besplatna edukacija za građane s područja Novog Grada iz oblasti prerade voća i povrća, Općina Novi Grad u saradnji sa Poljoprivredno - prehrambenim fakultetom u Sarajevu realizira novo tematsko predavanje o temi „Plasman - tržište poljoprivrednih proizvoda”.\nTeoretski dio edukacije održat će se u srijedu, 21. septembra, u 18 sati u multimedijalnoj sali Općine. Predavač će biti prof. dr. Sabahudin Bajramović, redovni profesor Poljoprivredno-prehrambenog fakulteta Univerziteta u Sarajevu.\nPolaznici edukacije imat će priliku saznati informacije o osnovnim pojmovima iz oblasti tržišta, poljoprivrednim proizvodima, ponudi i potražnji, vrsti cijena poljoprivrednih proizvoda, faktorima koji utiču na tržište poljoprivrednih proizvoda (cikličnost proizvoda, nedostatak infrastrukture za čuvanje i skladištenje proizvoda, neadekvatan/zastario sortni asprtiman ponude, mala veličina farme, nedovoljna povezanost farmera u udruženja i kooperative, neadekvatna poljoprivredna politika itd.) .\nJedna od oblasti o kojoj će se govoriti tokom predavanja je i marketing (marketing miks 4P - proizvod, cijena, promocija i distribucija). Poseban dio predavanja bit će posvećen upoznavanju polaznika o tome kako postati komercijalni farmer i kakva je razlika u odnosu na one proizvodače koji se bave naturalnom ili polunaturalnom poljoprivrednom proizvodnjom.\nPolaznici će imati priliku da saznaju šta je to tržišno orjentisani proizvodač i šta je sve potrebno preduzeti da bi se to postalo, počev od izrade biznis plana do same implementacije plana i njenog praćenja/kontrole, kao ključnih funkcija u upravljanju komercijalnom farmom.\nTematsko predavanje obuhvata dva časa teoretske i isto toliko praktične nastave, primjere dobre prakse i elektronsku prezentaciju predavanja.\nPrije početka predavanja, u 17 sati bit će upriličena dodjela certifikata i CD-ova građanima koji su završili edukaciju " Prerada voća i povrća".\nSvi građani koji su zainteresirani za prisustvovanje na tematskom predavanju mogu se prijaviti putem e-maila: poljoprivreda1@novigradsarajevo.ba.


Ekonomski forum u Peterburgu odložen za 2021. godinu - 10.03.2020, Sputnik Srbija\nEkonomski forum u Peterburgu odložen za 2021. godinu\nXXIV Međunarodni ekonomski forum u Sankt Peterburgu biće održan 2021. godine, saopštio je Fond „Roskongres“. 10.03.2020, Sputnik Srbija\nvirus korona se širi planetom, rusija, svet, vesti, međunarodni ekonomski forum u sankt peterburgu, sankt peterburg\n© Sputnik / Alekseй Daničev / Uđi u foto-galerijuLogo Međunarodnog ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu\nXXIV Međunarodni ekonomski forum u Sankt Peterburgu biće održan 2021. godine, saopštio je Fond „Roskongres“.\nOrganizatori su precizirali da je ovogodišnji forum, koji je trebalo da se održi od 3. do 6. juna, otkazan zbog odluke Svetske zdravstvene organizacije da epidemiju koronavirusne infekcije proglasi za vanrednu situaciju od međunarodnog značaja.\nPočetkom marta otkazivanje foruma 2020. godine najavio je predsednik organizacionog odbora foruma Andrej Belousov.\nKineske vlasti su 31. decembra 2019. obavestile Svetsku zdravstvenu organizaciju o epidemiji nepoznate upale pluća u gradu Vuhan u centralnom delu zemlje. Kineski stručnjaci utvrdili su 7. januara uzročnika bolesti — to je koronavirus 2019-nCoV (2019-nCoV), koji je kasnije zvanično nazvan KOVID-19.


Lazar Danić šampion regiona, Natalija Nikolić vicešampionka // Domaća scena // Teniski Savez Srbije\nDatum objave: 06.12.2018. // Kategorija: Domaća scena\nTeniseri i teniserke Teniske akademije Živković (TAŽ) ponovo su bili najuspešniji u regionu. U Nišu na terenima TAŽ-a održano je Prvenstvo Teniskog saveza istočne Srbije u kategoriji do 16 godina. Šampion regiona je Lazar Danić (TAŽ). On je u finalu savladao klupskog druga Nikolu Cvetanovića. Rezultat je bio 2:0 u setovima, ali se igralo krajnje neizvesno finale (7/6, 7/6). I treće mesto je pripalo teniseru niške akademije Stefanu Skobelevu.\n„Znao sam da će finale biti neizvesno, treniramo zajedno i moglo se očekivati da će bolja koncentracija presuditi pobednika. Uživao sam u meču i mislim da smo opravdali sve ono što nosi finale sa sobom.“ – istakao je Lazar Danić\nU konkurenciji teniserki Natalija Nikolić (TAŽ) je zauzela drugo mesto. Od nje je u finalu bila bolja Mia Ristić iz Bora sa 2:0. Treće mesto su podelile teniserke Teniske akademije Živković Anja Stanković i Jovana Nikolić.


Kako zaštiti decu od pornografije? Nikako - Sputnjik Srbija\n15:56 25 Januar 2021\n18:22 12.02.2017 (osveženo 17:22 13.02.2017) Preuzmite kraći link\nJedna od najmračnijih strana interneta kao najdemokratskijeg medija je i dostupnost pornografskih sadržaja deci. S tim u vezi, internet je omogućio pedofilima širom sveta da lakše stupaju u kontakt sa maloletnim žrtvama, zbog čega smo poslednjih nekoliko godina u prilici da čitamo vesti o hapšenjima međunarodnih pedofilskih grupa.\nBez obzira na uspehe policije u ovakvim akcijama, što na nacionalnom što na međunarodnom nivou, činjenica je da su od pojave interneta snage bezbednosti uvek korak iza sajber-kriminalaca svih vrsta. A kad je reč o borbi protiv izloženosti dece sajber-pornografiji, nema univerzalno prihvaćenog rešenja.\nRuska federalna agencija za nadzor komunikacija, informativnih tehnologija i masovnih medija „Roskomnadzor“ zabranila je pristup „Pornahabu“ i drugim besplatnim pornografskim sajtovima jer su štetni za decu.\nOgraničeni rezultati zabrana\nMeđutim, stručnjak za informacionu bezbednost Nenad Putnik, docent na Fakultetu za bezbednost, smatra da zabrana pristupa bilo kom sadržaju na internetu ne daje rezultate na duge staze, pogotovo kad su deca u pitanju. Prema njegovom mišljenju, najbolji pristup je onaj koji se zasniva na edukaciji, ne samo dece nego i njihovih roditelja i zaposlenih u vaspitno-obrazovnim ustanovama.\nOn kaže za Sputnjik da je primena nekih tehničkih alata do sada dala samo ograničene rezultate. Postoje različite aplikacije i softveri koji su razvijeni poslednjih nekoliko godina i oni služe roditeljima da „špijuniraju svoju decu“, odnosno da prate njihovo ponašanje na internetu. Napredniji takvi programi imaju opciju alarmiranja na potencijalno elektronsko nasilje tokom „četovanja“ deteta sa drugom osobom na mreži.\n„U praksi, ovakve tehnike dale su samo ograničene rezultate i to nije rešenje da zaštitimo decu ni od nepoželjnih sadržaja, ni od predatora na internetu, ni od drugih bezbednosnih pretnji, koje se najčešće nazivaju vršnjačkim elektronskim nasiljem. Rešenje je u edukaciji dece, roditelja i zaposlenih u školama“, naglašava Putnik.\nUmesto zabrane pristupa pornografskim sajtovima, Putnik se zalaže za sistemski pristup u koji bi se uključila i država, lokalna samouprava, škole i roditelji.\nŠta roditelji mogu da nauče od dece\n„Taj problem je veoma aktuelan i prisutan i posledica je opšte dekadencije, i moralne i vrednosne u našem društvu, i zato je potrebno sistemski se usmeriti na njegovo rešavanje. Zabrana pristupima pojedinim sajtovima em je teško tehnički izvodljiva, em ne bi dala nikakve rezultate. Ako na jednom računaru zabranite pristup nekom sajtu, nećete sprečiti dete da potraži taj sajt preko nekog drugog sredstva — mobilnog telefona, tableta ili kad ode kod druga u goste. Mehaničkim ograničavanjem pristupa suštinski se ne rešava problem“, naglašava on.\nPrema njegovim rečima, problem je u odnosu roditelja i dece, jer roditelji sve više rade i imaju sve manje vremena za decu. A da bi se preventivno delovalo, potrebno je izgraditi odnos poverenja između roditelja i dece.\n„Roditelji su ti koji treba da izgrade odnos poverenja i iskrenosti sa svojom decom, pa čak i da priznaju da o internetu i društvenim mrežama znaju mnogo manje od njih“, kaže Putnik.\nJedan od takvih pristupa bio bi da roditelj traži i pokaže želju da od deteta uči o tehnologiji i mogućnosti interneta. Na taj način, roditelji bi prepoznali interesovanja svog deteta a istovremeno bi ga edukovali šta je poželjno raditi na mreži, a šta je nepoželjno i nebezbedno.\n„Samo takvim odnosom se stiče poverenje i deluje se preventivno na zaštiti deteta. Isti takav odnos trebalo bi da imaju i nastavnici i profesori u školama i, naravno, svi bi oni trebalo da prolaze kroz neku vrstu edukacije koja bi trebalo da se provodi i formalno, u sistemu obrazovanja, ali i neformalno kroz kurseve drugih institucija koje se time bave. To je jedini način da se spreči da dete postane žrtva elektronskog nasilja“, zaključuje Putnik.\nRijaliti i politička pornografija\nNažalost, internet nije jedini medij u Srbiji na kojem su dece izložena pornografiji. Na TV kanalima sa nacionalnom frekvencijom usred bela dana prikazuju se filmovi sa eksplicitnim scenama seksa, a naslovne strane tabloida često „krase“ pornografski sadržaji.\nBranka Otašević, TV kritičar „Politike“, kaže za Sputnjik da pornografije najviše ima u rijaliti programima, i to pornografije u svakom pogledu — i mentalne i seksualne.\n„Ne vidim drugog načina nego da se institucije koje kontrolišu TV programe malo energičnije pozabave tom vrstom rijalitija i da ih, pre svega, ograniče na neko noćno vreme. To je mehaničko rešenje, ali bi najmlađe gledaoce zaštitilo na neki način“, kaže Branka Otašević.\nU širem smislu, nepristojnog ponašanja koje bi se moglo nazvati verbalnom pornografijom ima i u političkom dikursu, smatra ona.\n„Došlo je do opšteg pada sistema vrednosti i do primitivizma koji se probijao iz svih sfera života, a televizija to vrlo dobro reflektuje i onda u nekim svojim programima to i podstiče. Pristojnost u javnom ponašanju se izgubila u svakodnevnom životu. Atmosfera koja vlada u društvu, gde nema više nikakvih zabrana moralne prirode i gde imate toliko nasilja u svakodnevnom životu da na ulici možete da vidite obračune kriminalaca uživo, stvara jedan refleks koji ide i u medijsku sferu“, objašnjava Branka Otašević.\nOna dodaje da bi ključno pitanje trebalo da bude ko bi mogao da uvede neki red da mediji ne idu za tim uticajima, odnosno za pukom komercijalizacijom i senzacionalizmom kome pogoduju društvene pojave koje su ravne skandalima.\n„Čini mi se da sva ta regulacija i samoregulacija u medijskoj sferi imaju slabe efekte zato što je taj komercijalni efekat nadvladao sve. Kao što na televiziji imate ’piplmetar‘ kao jedino merilo uspeha i vrednosti, tako i u štampi imate tiraž, što su često lažni parametri i oni nam ne odgovaraju ako ćemo da govorimo o ozbiljnosti, vaspitanju dece i društvu u kome se zna red i u kome su neke stvari zabranjene, ne samo zakonom nego i nekim moralnim uzusima“, kaže TV kritičarka „Politike“.\nA dostupnost pornografije deci zasigurno neće kod mladih stvarati normalan i zdrav odnos prema ljubavi, seksu i odnosu prema polovima, smatra ona.\n„U društvu koje se smatra liberalno-demokratskim, gde se smatra da su svima dozvoljene slobode da objavljuju šta hoće i gde bi se svako ograničenje tumačilo kao krajnji vid represije, ne vidim šta bi moglo da se uradi sem da se pokuša da se pomogne deci kroz edukaciju u porodici i školi da steknu neku rezistentnost prema svim tim slikama i porukama koje stižu iz medija“, zaključila je Branka Otašević.\nzaštita, pornografija, deca\n15:52 Partizanov „minimalac“ protiv Ukrajinaca u Turskoj /video/


Naučnici se nadaju da će lečiti Alchajmerovu bolest jedinjenjima marihuane – Irka\nTim u Španiji razvija lekove koji liče na marihuanu, koji mogu jednog dana da se koriste za lečenje Alchajmera.\nIstraživači sa Instituta za medicinsku hemiju španskog Nacionalnog saveta z aistraživanje (CSIC) veruju da klasa jedinjenja koja se nalaze u marihuani i zovu se kanabinoidi daju nadu u poboljšanje života obolelih od Alchajmera.\nTim na čelu sa dr. Konception Perez, objavio je prošlog meseca u Evropskom žurnalu medicinske hemije zašto su kanabinoidi „veoma atraktivni kandidati“ za nove tretmane.\nKanabinoidi deluju na specifične puteve u mozgu zvane kanabinoidni receptori koji su odgovorni za efekte marihuane. Prema timu, prethodne studije o ulozi kanabinoida kod Alchajmera ukazuje na brojne prednosti.\nIzmeđu dva kanabinoidna puta izgleda da CB1(kanabinoidi1) pomažu očuvanje kognitivnih funkcija, a CB2(kanabinoidi2) mogu pomoći u zaštiti i „popravci“ mozga.\n„Uzeti zajedno ovi rezultati sugerišu da receptori antagonista CB1 mogu prekinuti mehanizam ekscitotoksičnosti i receptori antagonista CB2 mogu da potisnu neuroinflamaciju i dovedu do uklanjanja plaka“\nKanabinoidi mogu da ciljaju ne samo endokanabinoidni sistem već i druge sisteme u vezi bolesti.\nNajšire prepisivani lekovi danas pomažu pojačavanje nivoa acetilholina sa pretpostavkom da je nedostatak acetilholina u osnovi Alchajmera. Međutim ovi lekovi su se pokazali neefikasni.\nViše trenutnih istraživanja umesto toga ukazuje na hronične upale kao uzrok Alchajmerove bolesti.\nTim trenutno radi na razvoju CBagonista koji mogu da sprečavaju nakupljanje amiloida beta-plaka u mozgu—ključni marker ove bolesti.\nNagomilavanje plaka veruje se da blokira signal neurona i okidač je za smrt ćelije kroz upale.\nIsto tako itraživači u SAD su identifikovali kanabinoide kao obećavajuće kandidate za sprečavanje upale kod Alchajmera.\nGari Venk dr. profesor neuronauke, imunologije i medicinske genetike na Univerzitetu države Ohajo, rekao je da u svojih 25 godina istraživanja načina borbe protiv upale mozga „kanabinoidi su prva i jedina klasa lekova koja je ikada bila efikasna.“


Održana godišnja Skupština Udruženja pčelara | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Održana godišnja Skupština Udruženja pčelara\nOdržana godišnja Skupština Udruženja pčelara\nSOKOLAC – Udruženje pčelara „Glasinac“ Sokolac ima preko 100 aktivnih članova i jedno je od bolje organizovanih u Republici Srpskoj, ocjenjeno je na ovih dana održanoj Skupštini ovog vanstranačkog udruženja.\nI ovom prilikom organizovano je stručno savjetovanje za pčelare sa šireg prostora Sarajevsko-romanijskog o temi „Izimljavanje i pripreme pčelinjih društava za glavnu pašu“.\nPredavač je bio prof. Đoko Zečević, oficijalni predavač Saveza pčelara Srbije. Radu Skupštine i stučnom predavanju prisisutvovali su i predstavnici opštinske vlasti, predstavnici pčelarskih društava iz Arilja i Berana, te predstavnici udruženja Pala,Istočnog Sarajeva i Olova.\nRadu Skupštine prdhodilo je pozdravno obraćanje načelnika opštine Sokolac Milovana Bjelice koji je pohvalio organizovani rad ovog udruženja i pomoć koju niz godina opštini Sokolac pruža humanitarna organizacija World Vission.\n– Mi ćemo nastojati da proširimo saradnju sa ostalim međunarodnim humanitarnim organizacijama, fondovima, sa institucijama i organizacijama iz okruženja pa i šire, kako bi kroz određene projekte prekogranične saradnje obezbjedili sredstva za realizaciju određenih programa i investicija. Vidim ovdje i znatan broj povratnika u našu opštinu i pozivam ih da se aktivno uključe i u ostale pore života u našoj opštini. Sve vas pozdravljam i želim vam uspješan rad, istakao je Bjelica.\nGovoreći o radu Udruženja u prošloj godini, član Upravnog odbora, Slaviša Knežević posebno je naglasio aktivnosti na saniranju posledica nastalih nepovoljnim uslovima za pčelarenje u poslednje dvije godine kada je prema prijavama pčelara u prošloj godini uginulo oko 1.100 pčelinjih društava.\n– U prošloj godini našim članovima bez naknade obezbjedili smo 1.500 kilograma pogača, 220 visoko produktivnih matica a zahvaljujući pomoći humanitarne organizacije World Vission realizovali smo projekat nabavke pčelarske opreme koja se sastojala od sterilizatora voska, prese za satne osnove, te dva parna topionika. Posebno treba istaći dobru saradnju sa Društvom pčelara „Savo Popović“ iz Arilja i Udruženjem pčelara iz Berana, rekao je Knežević.\n– Predsjednik Upravnog odbora Udruženja Dragiša Kovačević govorio je o predstojećim aktivnostima na zaštiti geografskog porjekla romanijskog meda i mogućoj realizaciji ideje o brendiranju romanijskog meda, ali kako obezbejediti sredstva? Imamo i „živ“ projekat, koji je prošao prvu fazu ocjenjivanja, koji smo uz pomoć Gradske razvojne agencije aplicirali kod USAID FARMI za nabavku pčelarske opreme za tri udruženja Sarajevsko-romanijske regije. Realizaciju ovog projekta očekujemo u toku ove godine, naglasio je Kovačević.\nUdruženje pčelara Glasinac\nPrethodni članakPenzioneri ugrožena kategorija\nNaredni članakSaopštenje crkvene opštine i parohije Sokolac povodom Zadušnica


19. februar 2022. godine\nRepublika Srbija od danas je vlasnik nove zgrade na prestižnoj lokaciji u centru Vašingtona. Nepokretnost je pribavljena u javnu svojinu Republike Srbije za potrebe Ambasade u Vašingtonu koja sve do sada u vlasništvu nije imala svoje zvanične prostorije, već je od raspada bivše Jugoslavije dugi niz godina radila u iznajmljenim i nereprezentativnim privremenim poslovnim prostorima.\n„Srbija je danas postala vlasnik nove, prelepe palate Ambasade Srbije u centru Vašingtona, na samo nekoliko stotina metara od Bele kuće. Ovo neorenesansno, istorijsko vašingtonsko zdanje bilo je u vlasništvu nekadašnjeg državnog sekretara SAD Elihjua Ruta, a sada je postalo nova zgrada srpske Ambasade“ izjavio je ambasador.\nĐurić je izrazio posebno zadovoljstvo što naša zemlja konačno ima novi dom posle više decenija boravka u iznajmljenim, neuslovnim prostorima gde ni srpska zastava nije mogla da se vijori i gde nije bilo adekvatnog ni pristojnog načina da se zemlja reprezentuje.\nAmbasador Đurić je dodao da je novi dom najvišeg srpskog diplomatskog predstavništva u SAD plod vrednog rada u Vašingtonu prethodnih meseci, ali i suštinskog razumevanja i podrške u Beogradu.\n„Zahvalan sam državnom rukovodstvu Srbije, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, na viziji da ovaj značajan rezultat za Srbiju ovde u Americi podrži i finansijski i politički“ kazao je on.\n„Ovakvo rešavanje decenijskih problema i novi početak za Srbiju u Vašingtonu moguć je isključivo zahvaljujući rezultatima koje je Srbija postigla poslednjih nekoliko godina, i pokazuje da kao društvo zajedno zaista možemo sve“, istakao je Đurić.\nOn je izrazio zahvalnost i američkim domaćinima iz Stejt dipartmenta i grada Vašingtona koji su Ambasadi pomogli oko svih neophodnih administrativnih procedura.\n„Ponosan sam i srećan što, zajedno sa svojim kolegama koje su uložile dosta truda da se ovo realizuje, službujem ovde u vremenu koje je i vreme oporavka i obnove Srbije i rada na unapređenju srpsko-američkih odnosa“, zaključio je Đurić


SANKCIJE | Poslovnisvijet\nEU spremna da zaštiti europske firme od američkih sankcija Iranu\nEuropska unija je saopštila da su nove mjere spremne da stupe na snagu radi zaštite europskih firmi od po ...\nEuropska unija je saopštila da su nove mjere spremne da stupe na snagu radi zaštite europskih firmi od posljedica američkih sankcija Iranu. Mjere imaju za cilj spasiti sporazum o suzbijanju iranskih n ...\nZbog antiruskih sankcija Italija dnevno gubi oko sedam miliona eura, kaže italijanski senator Roberto Mur ...\nZbog antiruskih sankcija Italija dnevno gubi oko sedam miliona eura, kaže italijanski senator Roberto Mura na sastanku sa liderom Čečenije Ramzanom Kadirovom. „Sankcije su ozbiljno oštetile našu ekono ...\nRusija je od Svjetske trgovinske organizacije /STO/ zatražila održavanje konsultacija sa SAD o carinama n ...\nRusija je od Svjetske trgovinske organizacije /STO/ zatražila održavanje konsultacija sa SAD o carinama na aluminijum i čelik koje je uveo Vašington, saopšteno je iz Organizacije. U saopštenju se nav ...\nEuropska unija produžila ekonomske sankcije Rusiji\nLideri članica Europske unije su donijeli odluku o produženju ekonomskih sankcija Rusiji, kazao je za TAS ...\nLideri članica Europske unije su donijeli odluku o produženju ekonomskih sankcija Rusiji, kazao je za TASS jedan od članova u Vijeću EU na marginama samita tog bloka. Imali smo kratku diskusiju o Rusi ...\nKompanija Boeing neće isporučivati avione Iranu zbog sankcija SAD-a. Iz kompanije je poručeno da neće sar ...\nKompanija Boeing neće isporučivati avione Iranu zbog sankcija SAD-a. Iz kompanije je poručeno da neće sarađivati s Teheranom, a odbijanjem da isporuči avione Iranu zbog sankcija Boeing je raskinuo nek ...\nBh. firme koje posluju s Iranom bi se mogle naći pod udarom sankcija SAD-a\nOtkako je Donald Trump postao novi američki predsjednik, donio je zaokret u vanjskoj politici SAD-a. Neve ...\nOtkako je Donald Trump postao novi američki predsjednik, donio je zaokret u vanjskoj politici SAD-a. Nevezano da li je to rat protiv terorizma, nuklearne ambicije Sjeverne Koreje, sporazum o klimatski ...


Novi ruski ambasador: Rusija daje Srbiji kredit - Sputnjik Srbija\n13:55 08 Maj 2021\nGORAN MILICEVIC, RŽD Internešenel\n09:46 01.07.2019 (osveženo 11:03 01.07.2019) Preuzmite kraći link\nKako je istakao, ti pritisci se bez svake sumnje osećaju prilikom pretpristupnih pregovora koje Evropska unija vodi sa Srbijom, dok Amerikanci to rade u još jačoj formi.\nPritom, naveo je Bocan-Harčenko, ne postoje nikakvi dokazi da se interesi Beograda u bilo kojoj meri uzimaju u obzir prilikom pronalaska kompromisnih rešenja.\n„Zapad, a pre svega Vašington, podržava isključivo kosovske Albance, njihove vojne strukture i poteze po pitanju stvaranja vojske, koji ne samo što nisu u pravnim okvirima, već predstavljaju očiglednu nameru da se povećaju tenzije“, naglasio je.\nBocan-Harčenko je takođe rekao da se Moskva nada da tenzije u vezi sa Kosovom neće prerasti u krupni konflikt.\n„Nadam se da će Evropa uvideti da se situacija razvija u opasnom pravcu — ako se situacija ostavi po strani ona bi se mogla otrgnuti kontroli što bi dovelo do krupnijih sukoba“, dodao je.\nRuski ambasador je kazao da se Moskva zalaže za pregovore po pitanju Kosova na osnovu dogovora između Beograda i Prištine, ali na osnovu odobrenja svetske zajednice u okviru Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nIstakao je da samo takav dogovor može da stavi tačku na to pitanje i da osigura dugotrajno rešenje problema i stabilnost u regionu.\nTražićemo kažnjavanje počinioca napada na ruskog pripadnika UN\nMoskva će na sve načine tražiti da se sprovede puna istraga nakon koje bi se odgovorni za napad na ruskog pripadnika UN na Kosovu Mihaila Krasnoščekova priveli pravdi, izjavio je Bocan-Harčenko.\nAmbasador je ocenio da je reč o „nečuvenom slučaju“, da se radi o divljaštvu, kao i da slične stvari nigde na svetu nije mogao da vidi.\n„Taj incident predstavlja javnu agresiju prema građanima Ruske Federacije“, kazao je.\nTakođe je naveo i da je neshvatljivo da od strane EU nije stigla nikakva reakcija po pitanju napada na Krasnoščekova.\n„Pokušaji da se na bilo koji način opravdaju kosovski Albanci nisu u skladu sa ljudskim pristupom prema saradniku UN, koji je uspešno obavljao svoj posao u krajnje teškim uslovima i delovao u okviru punomoćja koje su mu dale UN“, istakao je.\nRusija daje Srbiji kredit\nU toku su pripreme na relaciji Moskva-Beograd o davanju Srbiji kredita u iznosu od 172,5 miliona evra, a sredstva će biti iskorišćena za razvoj infrastrukture, izjavio je Bocan-Harčenko.\nTa odluka realizuje se na osnovu dogovora koji je postignut tokom prethodne posete ruskog predsednika Vladimira Putina Srbiji.\n„Reč je o izvoznom kreditu za nastavak razvoja infrastrukture, kao i za stvaranje novog dispečerskog centra za srpsku železnicu“, precizirao je ruski ambasador.


Oprez preko pruge - East Side portal\nJedna od kritičnih tačaka na kojoj su se poslednjih par decenija dogodile teške saobraćajne nesreće, pružni prelaz na ulazu u Negotin iz pravca Kobišnice i pored toga što je obezbeđen rampom, ponovo je u živi interesovanja javnosti.\nU poslednje vreme, kako javljaju čitaoci ES portala, često je rampa podignuta i to u vreme kada vozovi prolaze, kao što se to dogodilo u subotu, 16.septembra oko 10 časova.\nFotografije pokazuju trenutak kada je putnički voz, tek krenuo iz negotinske stanice, prošao ovom deonicom, a da rampa nije bila spuštena.\nPravila ponašanja u saobraćaju za sve učesnike su dobro poznata. Obaveza svih učesnika u saobraćaju je da ih poštuju, pa i one koji najavljuju ukrštanje pruge i puta i obavezuju na zaustavljanje na tim mestima. To je slučaj i na ovom pružnom prelazu koji je obezbeđen “andrejinim krstom” i znakom STOP.\nNadležni podsećaju da rampe, odnosno branici i polubranici nisu saobraćajni znaci već osiguranje najfrekventnijih putnih prolaza. Kako je očigledno da ovaj na ulazu u Negotin u datom trenutku nije funkcionisao, neophodne su povećane mere opreza.\nU opštini Negotin, inače, podsećamo, nisu svi pružni prelazi osigurani rampama, ali su, u skladu sa zakonom, obeleženi pripisanim saobraćajnim oznakama koji vozače upozoravaju da nailaze na železničku prugu.\nNegotin\tKobišnica\tželeznica\trampa\tpružni prelaz\n02 # Paunović 22-09-2017 15:10\nUhapsiti sumnjivu prugu!\n02 # Симоновић Горан Сима 19-09-2017 17:55\nКО ДА СМО НА КОСОВО ,ПА ПОГЛЕДАЈТЕ ПРЕГЛЕДНОСТ УЛИЦЕ-УМЕСТО ОПШТИНА СВЕ ДА РЕГУЛИШЕ И ОПШТИНА ДА ИХ ТУЖИ ОНИ ХОЋЕ ОПШТИНУ ДА ТУЖЕ ЗБОГ ПУТА А ЗНА СЕ КОЛКИ ЈЕ ПУТ-ДОЂИТЕ САМИ И СНИМИТЕ У УЛИЦИ МАРКА ОРЕШКОВИЋА НЕГОТИН


Mokri kolovozi u Doboju i Bijeljini – Zvornik Danas\nNaslovna/INFOCENTAR/Mokri kolovozi u Doboju i Bijeljini\nSaobraćaj se u većem dijelu Republike Srpske i Federacije BiH /FBiH/ odvija uz povoljne uslove za vožnju, a na području Doboja i Bijeljine, zbog kiše koja je padala tokom noći, kolovozi su mokri i klizavi.\nRadi saniranja električnih vodova, zatezanja provodnih užadi preko rijeke Bosne, regionalnog puta i pružnog prelaza Doboj-Maglaj od 8.00 do 13.00 časova biće obustavljen saobraćaj na regionalnom putu Doboj – entitetska granica, na dionici između Pridjela i Doboja.\nNa magistralnim putevima Klašnice-Prnjavor u Čardačanima i Šepak-Han Pogled, te na regionalnim Konjević Polje-Fakovići-Skelani, Tišća-Caparde i LJubovijski most-Drinjača zbog pojave odrona i klizišta saobraća se jednom trakom.\nNa magistralnom putu Bileća-Gacko, lokalitet Stepen, zbog opasnosti od odrona saobraćaj se odvija jednom kolovoznom trakom. Na magistralnom putu Karakaj-Caparde i regionalnom Bratunac-Sikirić saobraćaj se odvija usporeno zbog sanacije puteva.\nZbog radova na rekonstrukciji mosta preko rijeke Dragočajke u Zalužanima do 27. juna potpuno je obustavljen saobraćaj na regionalnom putu Banjaluka-Klašnice, dionica Derviši-Klašnice, a saobraćaj se preusmjerava na magistralni put Banjaluka-Klašnice.\nZbog radova na sistemu naplate putarine na autoputu Banjaluka-Gradiška, dionica Glamočani-Čatrnja, u mjestu Jakupovci saobraćaj se na mjestu izvođenja radova odvija jednom kolovoznom trakom.\nDo 16. jula planirano je izvođenje radova u okviru projekta sistema vodosnabdijevanja na magistralnom putu Banjaluka-Jajce, dionica Srpske Toplice-Karanovac i regionalnom putu Karanovac-Kneževo, zbog čega je svakim danom, osim nedjelje, izmijenjen režim odvijanja saobraćaja od 7.00 do 19.00 časova.\nSaobraćaj se odvija uz privremeno postavljenu signalizaciju u opštini Teslić zbog izgradnje kružne raskrsnice.\nZbog izlaska građevinskih mašina i vozila angažovanih na izgradnji autoputa Banjaluka-Doboj, na magistralnom putu Vukosavlje-Karuše, na dionicama Šešlije-Johovac i Johovac-Rudanka do kraja godine vršiće se povremene obustave saobraćaja svaki puni čas i trajaće po 15 minuta.\nU toku su radovi na izgradnji autoputa Banjaluka-Doboj, dionica Prnjavor-Doboj, gdje je saobraćaj regulisan privremenom saobraćajnom signalizacijom.\nZbog odrona obustavljen je saobraćaj za sve kategorije vozila na dionici regionalnog puta Podgradci-Mrakovica, od Gradiške prema Kozari. Zbog aktiviranih klizišta jednom trakom saobraća se na dionicama regionalnih puteva Zagon-Jasik i Ukrina-Gornja Vijaka.\nRadi izvođenja radova na deminiranju terena na magistralnom putu Brod-Odžak, u naselju Liješće, lokalitet Šikare, od 7.00 do 15.00 časova dolaziće do povremenih polučasovnih obustava saobraćaja, a od 8.00 do 16.00 časova na regionalnom putu Kotor Varoš-Kneževo u naselju Viševice.\nAuto-moto savez Republike Srpske, u saradnji sa Ministarstvom saobraćaja i veza, Ministarstvom unutrašnjih poslova, Agencijom za bezbjednost saobraćaja Srpske i auto-moto društvima pokrenuo je preventivnu akciju „Da li vozite tehnički ispravno vozilo – provjerite“, a pokretni tehnički pregled će danas biti u Novom Gradu od 9.00 do 13.00 časova /ulazak iz pravca Prijedora kod pumpe/.\nZbog izvođenja sanacionih radova na mostu na dionici autoputa Podlugovi-Jošanica, saobraćaj se do kraja mjeseca odvija dvosmjerno-lijevom trakom u dužini 1,5 kilometar.\nNa dionicama Tuzla-Kalesija, u mjestu Babajići, i Tuzla-Bijeljina, u mjestu Seljublje obustavljen je saobraćaj za teretna vozila preko 3,5 tone. Na regionalnom putu Olovo-Ribnica saobraćaju putnička vozila i teretna vozila do 12 tona ukupne mase.\nZbog miniranja terena sutra od 13.30 do 14.00 časova će doći do privremene obustave saobraćaja na dionici magistralnog puta Doboj-entitetska granica kod tunela prema Stanić Rijeci i na raskrsnici prije tunela.\nGranični prelaz Brčko i dalje je zatvoren za saobraćaj, a na ostalim graničnim prelazima zadržavanja su do 15 minuta.\nUpis za srednjoškolce počeo danas


RAŠKA OD PRAISTORIJE DO KASNOG SREDNJEG VEKA · Kraljevo.online\nNASLOVNA KULTURA IZLOŽBA RAŠKA OD PRAISTORIJE DO KASNOG SREDNJEG VEKA\n„Raška od praistorije do kasnog srednjeg veka“ je treća u nizu izložbi, a ima za cilj da prezentuje najstarije nasleđe sa ovih prostora.\n„Raška od praistorije do kasnog srednjeg veka“ je treća u nizu izložbi, ima za cilj da prezentuje najstarije nasleđe ovog prostora, u periodu praistorije, od neolita preko metalnih doba, do antičke prošlosti, kada je rimska država na ovim prostorima organizovala svoju upravu nad ibarskim rudnicima srebra. U srednjem veku, kada je formirana srpska država, čije srednjovekovno ime Raška nosi i čuva u izvornoj formi, ova oblast se tokom XIII veka našla u središtu njene teritorije, između arhiepiskopije u Žiči i prestonog grada Rasa, uzdižući svoju ekonomsku moć srebrom Kopaonika.\nIzložba je povezana u antičkom delu sa izložbom „Ispričaću ti priču…“, Arheološkog muzeja Zadar, prezentacijom najbogatijeg groba sa nekropole Lanište u Korlaću kod Baljevca.\n„Raška od praistorije do kasnog srednjeg veka“ će u Narodnom muzeju Kraljevo biti otvorena u utorak 11. decembra 2018, u 19:00 sati.


ATP: Đoković stigao Hjuita – Net.hr\nATP: Đoković stigao Hjuita\nAutor: Dalibor Dobrić 12:57 06.05.2013\nNajbolji teniser sveta izjednačio se ovog ponedeljka sa Lejtonom Hjuitom po broju nedelja provedenih na prvom mestu ATP liste\nNajbolji svetski teniser Novak Đoković zadržao je ubedljivo vođstvo na danas objavljenoj ATP rang listi, dok je Viktor Troicki napredovao za dva mesta i sada je 44. igrač sveta.\nĐoković ima 12.900 bodova i ovo mu je 80. nedelja na prvom mestu rang liste, čime se izjednačio sa Australijancem Lejtonom Hjuitom.\nNa drugom mestu najnovije rang liste nalazi se Švajcarac Rodžer Federer, ispred Britanca Endija Mareja.\nDrugi najbolji srpski teniser Janko Tipsarević zadržao je 10. mesto na listi sa 3.000 bodova. Troicki je na 44. poziciji sa 930 osvojenih bodova.\n1. (1) Novak Đoković (Srbija) 12.900 bodova\n3. (3) Endi Marej (Velika Britanija) 8.570\n4. (4) David Ferer (Španija) 6.920\n5. (5) Rafel Nadal (Španija) 5.985\n6. (6) Tomaš Berdih (Češka) 4.760\n7. (7) Huan Martin del Potro (Argentina) 4.680\n8. (8) Žo-Vilfred Conga (Fransucka) 3.875\n9. (9) Rišar Gaske (Francuska) 3.260\n10. (10) Janko Tipsarević (Srbija) 3.000\n11. (11) Marin Čilić (Hrvatska) 2.615\n12. (12) Nikolas Almagro (Španija) 2.615\n13. (14) Tomi Has (Nemačka) 2.375\n14. (13) Miloš Raonić (Kanada) 2.225\n15. (16) Stanislas Vavrinka (Švajcarska) 2.165\n16. (15) Kei Nišikori (Japan) 2.090\n17. (17) Žil Simon (Francuska) 1.940\n18. (19) Sem Kveri (SAD) 1.870\n19. (20) Huan Monako (Argentina) 1.785\n20. (18) Andreas Sepi (Italija) 1.735\n44. (46) Viktor Troicki (Srbija) 930\natp janko tipsarević lejton hjuit novak đoković viktor troicki


Fudbaleri Dalas Kaubojsa, stručni štab i vlasnik tog NFL kluba Džeri Džons kleknuli su pre početka intoniranja himne uoči utakmice sa Arizona Kardinalsima, u znak protesta protiv predsednika SAD Donalda Trampa.\nAgasi ostaje Đokovićev trener i u 2018. godini\nAmerikanac Andre Agasi će i naredne sezone biti prvi trener srpskog tenisera Novaka Đokovića, saopšteno je.\nLegenda – Bari oborio Gigsov rekord\nGaret Bari ispisao je stranice istorije Premijer lige pošto je u meču sa Arsenalom oborio rekord Rajana Gigsa po broju nastupa – 633.\nNikola Jokić rekao je da je posle finala Evrobasketa dobio stotine poruka mržnje od strane navijača.\nA NEKADA JE BILA NAJLEPŠA TENISERKA SVETA: Pogledajte kako izgleda Jelena Dokić sa 120 kilograma\nNekadašnja teniserka Jelena Dokić vodi veliku životnu bitku, pošto se zbog problema sa štitnom žlezdom za godinu dana ugojila čak 60 kilograma\nKonte neće u Kinu: Nedostaje mi Italija\nNemam u planovima duži boravak u inostranstvu. Dobro je da se stekne novo iskustvo, ali nameravam da se vratim u domovinu – rekao je menadžer Čelsija.\nLŠ: Real sedmi put u Dortmundu, može li do prve pobede?\nDerbi drugog kola Lige šampiona dodatno dobija na značaju zbog činjenice da šampion Evrope na prethodnih šest gostovanja nije slavio na "Vestfalenu" - tri poraza i tri remija.


- Dragan Đilas je ponovo pokazao da je bahati tajkun koji ljude oko sebe doživljava kao nadničare u Multikomu, a kada se suoči se realnošću koja ga demantuje, onda se poput razmaženog derišta naljuti i neće više da se igra, kao da će bilo kome tako nauditi.\nPosebno je zanimljivo da Đilasa izuzetno iritira svaki zahtev da govori o prihodima njegovih kompanija, iz vremena kada je bio na vlasti, i koje je sam prijavio nadležnim institucijama na 619 miliona evra. Postavlja se pitanje zašto i da li bežanjem od ove teme i sam Đilas pokazuje da je svestan šta je radio.\nNajzad, nema previše smisla da Dragan Đilas drži predavanja bilo kome o Kosovu i Metohiji, a posebno ne predsedniku Vučiću. Najpre zato što je u vreme njegove vlasti Kosovo proglasilo nezavisnost, dobilo verifikaciju ocepljenja pred Međunarodnim sudom pravde, a žuta vlast je podizala granice i granične prelaze između centralne Srbije i Kosova i Metohije.\nSa druge strane, predsednik Vučić se u nemogućim okolnostima, nasleđenim baš od Đilasa, borio i izborio da se broj priznanja lažne države smanji, da ne uđu u međunarodne institucije, a sve to nije dovelo do posledica po Srbiju, njen status i poziciju u međunarodnim okvirima.\nZato bi bilo bolje da Dragan Đilas govori o Mauricijusu. Uveren sam da o njemu više zna, da bi ga bolje čuvao i borio se za njega, nego Kosovo i Metohiju i da ga, najzad, za Mauricijus vežu mnogo jače emocije od onih koje gaji prema bilo čemu gde nema novca, ili interesa - izjavio je Milenko Jovanov.\nDragan Đilas Milenko Jovanov Aleksandar Vučić Kosovo i Metohija


Pet ključnih stvari pri odabiru prostora za događaj | Tvoj PlanerTvoj Planer Pet ključnih stvari pri odabiru prostora za događaj | Tvoj Planer\nČesto do takvih situacija dolazi zbog lošeg rasporeda stolova, stolica, pozicije benda ili DJ-a, premali ili preveliki prostor za predviđen broj gostiju, kao i mnogo drugih stvari koje se dobro moraju promisliti pre kaparisanja lokala. Kako bismo dali na značaju najbitnijim stavkama prilikom odabira lokal, u nastavku su par sažetih saveta koji vam mogu pomoći pri organizaciji bilo koje vrste.\nProstor birate prema tipu događaja. Nikad na istom mestu ne možete slaviti rođendan, krštenje deteta i organizovati korporativnu proslavu, naprosto svaki povod zahteva sebi svojstven dašak energije. Formalna dešavanja iziskuju lepo uređen i uglađen prostor koji odiše nekom vrstom elegancije i ozbiljnosti, dok su za vesele proslave uvek pogodniji ležerni objekti koji će učiniti da se gosti osete opušteno da popiju čašicu više i dobro se zabave. Poseban zadatak je kod odabira prostora za venčanje, jer izbor naizgled nije veliki, te svi hrle u slične objekte jer smatraju da nema previše opcija. Verujte ima, samo stavite na papir kako zamišljate svoje venčanje, grad je veliki, možda neki prostor za koji niste ni sanjali da dolazi u obzir je zapravo idealan izbor. Zapamtite prostor je izuzetno bitan faktor koji podjednako može uozbiljiti ili razveseliti atmosferu na vašem događaju, sve zavisi od toga koja je vaša namera pri odabiru lokacije.\nNađite prostor koji odgovara broju gostiju. Idealno je da prostor bude ravnomerno popunjen jer kao što nije poželjno da se gosti gužvaju, podjednako je nepoželjno da odzvanjaju čaše među polupraznim zidovima jer takav ambijent odaje utisak propale zabave.\nVeoma je bitno da pazite da li događaj uključuje regularan obrok, te su vam potrebni stolovi za sedenje ili je u pitanju koktel druženje sa pass around keteringom, te je dovoljno da postavite samo barske stolove. Ukoliko posedujete posluženje u vidu obroka to je znak da morate pre ugovaranja lokala dobro promisliti raspored stolova i sedenja, jer neki prostori na prvu loptu deluju prostrano i komotno, a na kraju se ispostavi da nemaju dovoljan kapacitet za predodređen broj sedećih mesta. Takođe, uvek dobro proverite sa menađerom lokala šta je logistički podložno promenama i šta se od inventara može premeštati.\nMuzika, tehnika i ozvučenje\nSvaki događaj podrazumeva i neki vid muzike. Bilo da angažujete DJ-a ili imate bend svakako morate promisliti gde će oni biti stacionirani i uskladiti njihovo mesto sa ostatkom rasporeda u prostoru. Ukoliko imate DJ-a logistika je jednostavniija jer njihova oprema ne zahteva previše mesta, dok je kod benda stvar ipak malo drugačija. Svakako u oba slučaja imajte na umu činjenicu da muzika mora biti adekvatno pozicionirana u prostoru. Takođe, uvek proverite sa lokalom šta oni poseduju od tehnike i ozvučenja, gde im se nalaze priključci za struju i slične stvari. Verujemo da takvi detalji naizgled deluju kao manje bitni, ali nažalost najveće peripetije se uvek vrte oko te vrste tehnikalija. Naš predlog je da uvek tražite od DJ-a ili benda njihovu RAJDER listu tehnike i prosledite je menađeru lokala kako bi on ustanovio šta od navedenih stvari objekat već poseduje, a šta je potrebno dodatno iznajmiti.\nKada nađete savršen prostor za svoju proslavu, ketering uvek možete lako nabaviti od firmi koje se bave time, ali svakako je poželjnije i logistički jednostavnije, ukoliko i to dogovorite u okviru restorana koji već iznajmljujete. Generalno gledano veliki broj lokala ne iznamljuje prostor već samo naplaćuje piće i hranu po osobi, s toga uvek gledajte da takvu vrstu dogovora sklopite.


Devizne rezerve Narodne banke Srbije su na kraju marta iznosile 10.428,3 miliona evra, čime se obezbeđuje pokrivenost novčane mase M1 od 335 odsto i pokrivenost od sedam meseci uvoza robe i usluga.\nVeći devizni priliv u toku marta ostvaren je po osnovu prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima na domaćem finansijskom tržištu u iznosu od 116,9 miliona evra.\nVeći odliv iz deviznih rezervi realizovan je po osnovu izmirivanja obaveza prema inokreditorima u iznosu od 141,8 miliona evra, isplate dospelih hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima u iznosu od 101,4 miliona evra, povlačenja devizne obavezne rezerve banaka u neto iznosu od 70,1 milion evra i otplate duga Međunarodnom monetarnom fondu u iznosu od 64,5 miliona evra.\nNeto devizne rezerve, tj. rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve, kao i za sredstva povučena od Međunarodnog monetarnog fonda, iznosile su na kraju marta 7.047,0 miliona evra.\nMartovski obim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu iznosio je 443,9 miliona evra i bio je za 32,9 miliona evra veći nego u prethodnom mesecu. U prvom tromesečju ove godine u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 1.423,3 miliona evra.\nU martu je dinar nominalno aprecirao prema evru za 0,5%, a Narodna banka Srbije je na međubankarskom deviznom tržištu intervenisala prodajom 210 miliona evra i kupovinom 20 miliona evra kako bi smanjila prekomerne kratkoročne oscilacije deviznog kursa.\nIzvor: Press služba Narodne banke Srbije, 13.4.2014.


Stoltenberg pozvao Tursku da bude UZDRŽANA\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg pozvao je danas Tursku da "dalje ne destabilizuje region" svojom vojnom akcijom na severu Sirije.\nOn je rekao da je Turska obavestila NATO o operaciji koja se odvija na severu Sirije i dodao da je "važno izbegavati akcije koje mogu dodatno da destabilizuju region, da povećaju tenzije i da izazovu još ljudske patnje", preneo je AP.\nDIM NA SVE STRANE, KOLONE KURDA BEŽE! Turska počela bombardovanje Sirije, pojavile se PRVE SLIKE I SNIMCI (FOTO, VIDEO)\nStoltenberg je istakao da Turska treba da se ponaša "uzdržano" i da svaka akcija treba da bude "proporcionalna".\nŠef NATO će o turskoj vojnoj akciji razgovarati sa turskim liderima u petak u Istanbulu, navela je agencija.\nProcurili detalji razgovora o Siriji: Kako je Erdogan ODBRUSIO Trampu i naterao ga da POKLEKNE


Bar: Krivična prijava protiv državljanina Velike Britanije zbog računarske prevare – Portal Bar\nBar: Krivična prijava…\nBar: Krivična prijava protiv državljanina Velike Britanije zbog računarske prevare\nSlužbenici Centra bezbjednosti Bar i Sektora za borbu protiv kriminala su danas podnijeli krivičnu prijavu protiv jedne osobe zbog sumnje da je izvršila delikte protiv bezbjednosti računarskih podataka, saopšteno je iz Uprave policije.\n„Pripadnici Jedinice za suzbijanje privrednog kriminaliteta u Centru bezbjednosti Bar i Grupe za suzbijanje krivičnih djela visokotehnološkog kriminala su protiv A.T. (27) iz Velike Britanije podnijeli krivičnu prijavu za krivično djelo računarska prevara u sticaju sa krivičnim djelom neovlašćen pristup računarskom sistemu“, saopšteno je iz Uprave policije.\nKako su pojasnili u saopštenju, A.T. je ovo djelo izvršio na štetu pravnog lica „Hemosan” d.o.o iz Bara i krivičnim djelom je pribavio protivpravnu imovinsku korist u iznosu od 3.000 eura.\n„Osumnjičeni je djelo izvršio na način što je, kako se sumnja, presrijetanjem elektronske komunikacije koja je ostvarena između oštećenog pravnog lica i kompanije sa kojom sarađuju, izvršio izmjenu podataka o plaćanju, u namjeri da sebi pribavi imovinsku korist, nakon čega je podigao novčana sredstva“, naveli su u saopštenju policije.\nSlužbenici Uprave policije su, kako dodaju, preduzimajući mjere i radnje iz svoje nadležnosti, u koordinisanim aktivnostima sa Osnovnim državnim tužilaštvom u Baru, kancelarijom Interpol-a u Podgorici, izvršili identifikaciju vlasnika bankovnog računa na koji je uplaćen novac i protiv njega podnijeli krivičnu prijavu.