Crna Gora: Prijava protiv Đukanovića :: Balkan Insight\n04 May 12 Crna Gora: Prijava protiv Đukanovića\nTri javne ličnosti Crne Gore podnijele su krivičnu prijavu protiv najviših zvaničnika zemlje zbog njihove uloge u deportaciji izbeglica 1992. godine.\nU četvrtak su Milan Popović, univerzitetski profesor, Esad Kočan, urednik časopisa „Monitor“ i Koča Pavlović, opozicioni političar, podnijeli krivičnu prijavu protiv bivšeg crnogorskog premijera Mila Đukanovića i još nekolicine bivših zvaničnika za deportaciju izbjeglica 1992. godine. Oni su podnijeli tužbu i protiv državnog tužioca Ranke Čarapić i njenih saradnika, tvrdeći da su pomogli da počinioci izbjegnu pravdu.\nOsnov za tužbu predstavlja iskaz Momira Bulatovića, predsjednika Crne Gore 1992. godine, koji je on dao Višem sudu u Podgorici 2010. godine.\nBulatović se pojavio kao svjedok na suđenju devetorici bivših policijskih službenika optuženih za nezakonito hapšenje i deportaciju Bošnjaka i bosanskih Srba iz Crne Gore u Republiku Srpsku 1992. godine, poslije čega su mnogi od tih Bošnjaka pogubljeni.\nBulatović je u novembru 2010. godine tvrdio da ne postoji pojedinačna odgovornost u ovom slučaju.\n„Istina je da, iako je napravljena greška, to je bila državna greška, ne pojedinačna”, rekao je on tom prilikom.\nOn je naglasio i da dokumenti koje je prethodno dao sudu to neposredno potvrđuju.\nPopović, Kočan i Pavlović smatraju da je Bulatovićevo svjedočenje bilo istovremeno i samooptuživanje cjelokupnog crnogorskog državnog vrha iz 1992. godine, a posebno i najviše Mila Đukanovića, u vrijeme izvršenja zločina prvog ministra, odnosno predsjednika Vlade Crne Gore.\nOni tvrde i da je jednoipogodišnjim ćutanjem, nereagovanjem i nepostupanjem po ovom svjedočenju, Vrhovno državno tužilaštvo i samo sebe svrstalo u krug najodgovornijih saučesnika, odnosno pomagača počiniocima ovog zločina da izbjegnu pravdu.\nDevetorica bivših policijskih službenika optuženih za ratni zločin deportacije oslobođena su u martu 2011. godine. Apelacioni sud, međutim, nedavno je ukinuo oslobađajuću presudu, a početak novog suđenja zakazan je za ovaj mjesec.


Leskovačke fudbalske turbulencije - JUGPRESS\nLeskovačke fudbalske turbulencije\nOd autora: Jugpress Mart 20, 2018\nNa samom početku prolećnog dela fudbalskog prvenstva u fudbalskom Leskovcu došlo je do ozbiljnijih turbolencija.\nPosle subotnjeg kiksa na svom terenu, i neočekivanog poraza od bojničke Puste reke, rukovodstvo lidera na tabeli zone ,,Jug” leskovačke Dubočice, smenila je dosadašnjeg šefa stručnog štaba Miluna Pejića. Ovim potezom klupsko rukovodstvo svakako je uzelo vruć krompir u svoje ruke, i vreme koje je pred nama, najbolje će pokazati svu svrsishodnost ovog i ovakvog poteza.\nProblemi u nekada perjanici klupskog fudbala na jugu Srbije, nisu od juče, i oni su recidivi mnogih loših poteza u samom klubu i vuku korene iz prošlih vremena.\nUmesto da se išlo u susret problemima i da su oni bili rešavani na vreme, mnogo je onih koji su bežali od rešavanja i sve su to odlagali za, navodno, bolja vremena.\nPravo na kritikovanje ima samo onaj koji može pomoći, i zato fudbalski Leskovac s pravom očekuje da Dubočicu povede u pravom smeru, upravo onaj, koji, u ovom trenutku, objektivno, može najviše da pomogne.\nI u Gradskom fudbalskom savezu Leskovca nema mira.\nDosadašnji predsednik ove fudbalske asocijacije, Zoran Đorđević, podneo je, na današnjoj sednici Izvršnog odbora ostavku iz ličnih razloga.\nOdluku sada bivšeg predsednika Đorđevića i ne treba posebno komentarisati. Jer, kako je došao na ovu funkciju, tako je sa nje i otišao.\nObaveza je kancelarije GFS Leskovca , a pre svega generalnog sekretara Milovana Glušca da organizuje i sprovede na pravi način i u duhu propisa viših fudbalskih instanci vanrednu sednicu Skupštine Gradskog fudbalskog saveza Leskovac, koju je Izvršni odbor GFS Leskovac zakazao za 4.april, na kojoj će biti izabran novi predsednik, kao i ostali organi saveza.


Burno leto u najavi: Klub se ne miri sa odlukom Odbojkaškog saveza Srbije, pravdu traži na višim instancama - Sportska centrala\nBurno leto u najavi: Klub se ne miri sa odlukom Odbojkaškog saveza Srbije, pravdu traži na višim instancama\n21 maj 2020. 10:40\nOdbojkaški savez Srbije nedavno je doneo odluku o prekidu sezone, proglasio šampione i klubove koji su prešli u niži rang, ali se ne mire svi sa ovakvim rešenjem.\nŽOK Spartak se oglasio saopštenjem u kojem je naveo da ne prihvata odluku Saveza koju je okarakterisao kao nezakonitu.\n– Ženski odbojkaški klub Spartak iz Subotice ne prihvata nezakonitu odluku Odbojkaškog Saveza Srbije od 28. aprila 2020. godine u vezi prekidanja nacionalnog prvenstva i formiranja Lige sa sezonu 2020/21. Naime nezakonitom odlukom Izvršnog Odbora OSS odbojkaška Super liga nije poništena kao što je to učinjeno u većini odbojkaških prvenstava širom Evrope, već je okončana proglašenjem prvaka za zelenim stolom preko elektronske sednice. ŽOK Spartak je izbačen iz Lige iako smo dva kola pre kraja regularanog dela prvenstva imali realne šanse da izborimo baraž za opstanak u društvu najboljih.\nOvom nezakonitom odlukom ukinuto nam je pravo da na terenu izborimo opstanak u Super ligi. Smatramo da je odluka skandalozna naročito što sve naredne lige proširene na 12 klubova, a samo je Super liga ostala na istom broju od deset klubova uz obrazloženje da niko ne bude oštećen. Zašto je onda oštećen samo ŽOK Spartak, kome smeta jedan od najstarijih ženskih odbojkaških klubova u državi sa velikom tradicijom koji je bio četiri puta vicešampion države u poslednjih desetak godina , dva puta finalista Kupa Srbije i koji je dao nekoliko reprezentativki?\nŽOK Spartak će ispravnost sadašnje nezakonite odluke, ukoliko ostane na snazi, preispitati kod najviših srpskih, evropskih sudskih istanci i arbitraža, navodi se u saopštenju subotičkog kluba.


potrebne još neke reforme\n01.03.2018. 13:40h 01.03.2018. 13:41h\nBEOGRAD - Međunarodni monetarni fond (MMF) je spreman da podrži Srbiju i nameravamo da sredinom marta otpočnemo dijalog sa srpskim vlastima kako bismo identifikovali široke makroekonomske ciljeve i prioritete politike tokom narednih nekoliko godina, najavio je šef misije MMF-a za Srbiju Džejms Ruf.\nOn je istakao da će nakon uspešnog završetka trogodišnjeg aranžmana sa MMF-om, pored održavanja postignute fiskalne i makroekonomske discipline, morati da sprovede i još neke institucionalne i strukturne reforme.\nU prvoj grupi su, kako navodi, fiskalne reforme poput poreske uprave, reforme poreske politike u cilju unapređenja podsticaja za fizička lica i privredu, pojednostavljivanje taksi i naknada, zatim izmena okvira fiskalnih pravila, bolji finansijski odnosi između centralnih i lokalnih vlasti, pobošljanjo upravljanje javnim finansijama i delotvornija socijalna zaštita.\nDruga grupa, prema njegovim rečima, podrazumeva reforme monetarnog i finansijskog sektora - jačanje strategije dinarizacije, reformisanje državnih finansijskih institucija i suzbijanje rizika pranja novca i finansiranja terorizma.\n"Deo tog paketa su poboljšanja u poslovnom sektoru, poput rešavanja problema sive ekonomije, velikog povećanja kvantiteta i kvaliteta javne infrastrukture, kao i restrukturiranje i privatizacija državnih preduzeća", ističe Ruf.\nSrbija mora, kako smatra, da se okrene narednim izazovima i da izvrši znatno dublju transformaciju svoje ekonomije kako bi bila spremna da se nadmeće na jedinstvenom tržištu kada pristupi EU.\n"Ukoliko Srbija ne nastavi da radi na tome da postane dinamična ekonomija u kojoj glavnu ulogu igra privatni sektor i koja se bazira na veštinama, rizikovaće da ponovo postane pasivan region koji zavisi od doznaka, dok dinamična radna snaga, sa sposobnostima koje imaju dobru prođu na tržištu, bude napuštala zemlju u potrazi za boljim prilikama negde drugde u EU", poručuje Ruf.\nKako je ocenio, Srbija sada ponovo beleži ekonomski rast, ali još uvek ne brzinom koja će joj omogućiti da uspešno pristigne razvijenije zemlje EU.\n"Još toga treba da se uradi u oblastima koje su od ključne važnosti za svakodnevni život, poput poboljšanja javnih usluga, kao što su zdravstvo i obrazovanje", smatra šef misije MMF-a.\nOsvrnuvši se na uspešne rezultate programa Srbije sa MMF-om, koji je završen 22. februara, Ruf je istakao da je u protekle tri godine preduzeto dosta važnih koraka, i da je do početka do kraja tog programa očuvana finansijska disciplina, da je budžetski deficit od skoro sedam odsto BDP-a u 2014. pretvoren u suficit veći od jedan odsto, uz smanjenje javnog duga znatno ranije i brže nego što je to bilo prvobitno predviđeno.\nBRNABIĆ U LONDONU: Novi aranžman sa MMF do polovine ove godine\nŠef tima MMF: Srbija se izvukla iz rupe


Džindić: Potreban zakon o električnoj energiji i plinu na nivou BiH - Akta.ba\nMi smo na nivou prošle godine proizveli polovinu električne energije iz obnovljivih izvora energije, ali za domaću potrošnju, rekao Džindić.\n18.01.2020. 12:39 / Izvor: Avaz.ba\n"Nama je samo problem što imamo blokove stare više od 50 godina i što ovi blokovi ne ispunjavaju nikakve uvjete. Njih moramo ugasiti i napraviti alternativne blokove koji će nadomjestiti dovoljnu količinu električne energije za domaću potrošnju. To je kraj priče što se tiče termoelektrana i rudarenja.", kazao je Džindić.\n"Taj dokument je u parlamentarnoj proceduri. Kada bude usvojen, rudnici će morati svesti proizvodnju na onu količinu koja će biti dovoljna da se dobije električna energija za domaću potrošnju.", rekao je Džindić.\n"Mi smo na nivou prošle godine proizveli polovinu električne energije iz obnovljivih izvora energije, ali za domaću potrošnju. Dakle, ono što treba za Federaciji za domaću potrošnju, mi već proizvodimo 50 posto, vjetar, hidro... I s tog stanovišta već smo u puno boljoj poziciji nego mnoge evropske države.", naglasio je Džindić.\nS tim u vezi, kaže da će biti realizirani i mnogi projekti, a jedan od njih je i vjetropark "Podveležje".\nTakođer, tu je i izgradnja hidroelektrane Vranduk, dvije hidroelektrane na Bosni - Janjići i Kovaniči, a radi se i studija za i najveću hidroelektranu u BiH koja treba biti izgrađena na Drini u Goraždu.\n"Zaključci usvojeni u Parlamentu FBiH osigurat će da se otkoči svaki zastoj koji se desi u ispunjavanju ostatka naših obaveza. Trenutno najveći problem, odnosno zastoj je to što nije usvojen zakon o električnoj energiji i plinu na državnom nivou. Mi smo kroz zaključak Parlamenta zamolili Vijeće ministara da usvoje taj zakon.", dodao je Džindić.\n#proizvodnja električne energije\nVlada FBiH smijenila direktoricu goraždanskog Ginexa uprkos protestima radnika


Hodžaj i Ramadani: Srbija “trojanski konj” Rusije - Kosovo Online\nHodžaj i Ramadani: Srbija “trojanski konj” Rusije\n1. Avgust 2019. • 13:49\nPotpredsednik Vlade Kosova Enver Hodžaj optužio je Srbiju da je "trojanski konj" Rusije na Balkanu, dok zamenik kosovskog ministra odbrane Burim Ramadani kaže da Srbija, nabavkom oružja iz Rusije, šalje preteće poruke celom Balkanu.\n“Zemlja odgovorna za genocid i četiri rata na Balkanu najviše u regionu troši na kupovinu oružja, uglavnom iz Rusije. Militarizacija zla je jasan signal destruktivnih namera Srbije da služi kao trojanski konj Moskve na Balkanu”, poručio je Hodžaj.\nRamadani navodi da su “srpski lideri postali vojnici ruskog predsednika Vladimira Putina na Balkanu, kako bi se osvetili NATO”.\nU intervjuu listu “Epoka e re” Ramadani je ocenio da to znači da Srbija samo jača svoju vojnu interakciju sa Rusijom.\nOn je rekao da su Aleksandar Vučić, Ivica Dačić i Aleksandar Vulin postali Putinovi vojnici u znak odmazde za NATO na Balkanu.\nKaže da je to “ozbiljna briga za ceo Balkan” te da je jedini način stabilizacije bezbednosti i mira na Balkanu modernizacija balkanskih država, naročito u oblasti bezbednosti i odbrane.\n“Kada su se sve ostale države u regionu ili pridružile ili su jasno okrenute NATO-u, to je jedina Srbija koja je krenula suprotnim putem i skretala ka tom suprotnom putu. Dakle, ova orijentacija prema Rusiji Srbije je nešto ozbiljno za ceo Balkan, " rekao je Ramadani.\nOn je nagovestio kakav bi trebalo da bude odgovor drugih zemalja u regionu na naoružavanje Srbije.\n“Države zapadnog Balkana moraju da prodube svoju posvećenost demokratiji i regionalnoj saradnji. Oni ne bi ni na koji način trebali poljuljati u domaćim demokratskim reformama, bilateralnoj i regionalnoj saradnji, modernizaciji sigurnosnih institucija, kao i produbljivanju partnerstva sa SAD-om, NATO-om i EU-om “, rekao je on.\nRamadani je takođe govorio o tranziciji BSK, rekavši da se ovaj proces nastavlja i da će biti uspešno okončan.\nHodžaj Ramadani Kosovo


ZENKA: ULCINJ JE U DUZNICKOM ROPSTVU - Ulcinj info\n„Za manje od dvije godine ove vlasti stvoreno je deset miliona eura gubitaka. To je prevelika cifra i za mnogo bogatije opštine od ulcinjske“, rekao je predsjednik Demokratske unije Albanaca (DUA) Mehmed Zenka.\nOn je na konferenciji za novinare u sjedištu svoje stranke kazao da su potpisujući sporazum sa Ministarstvom finansija famozni eksperti, pod plaštom sanacionog programa, faktički uveli vanredne mjere u opštini Ulcinj. „Stanite gospodo vlastodršci, jer ste vi za dvije godine doveli Ulcinj u dužničko ropstvo, a nemate trunku ideje kako da odatle izađete“, ocijenio je on obraćajući se ulcinjskim čelnicima.\nPrema njegovim riječima, u toj opštini nije u prethodnom periodu bilo nijedne značajnije investicije. Zenka je optužio zvaničnike lokalne samouprave i za neiskren odnos prema Valdanosu, reorganizaciji zdravsta, Morskom dobru i dugovima.\n„Tvrdimo da su se stekli uslovi za vanredne izbore nakon turističke sezone, jer trenutna situacija traži razrješenje i nema više vremena za čekanje. Posebno ne za pravljenje koalicija koje zavise od Podgorice“, rekao je lider DUA i poručio trenutnim vlastodršcima da građane poštede od daljeg eksperimentisanja u sprovođenju famoznih razvojnih planova. „Jer, ovaj grad i ovi građani se samo ’guše’ od njih“, zaključio je Zenka.


Pridruživanje matičnoj grupi\nKada neko na mreži kreira matičnu grupu, sledeći korak jeste da joj se pridružite. Biće vam potrebna lozinka matične grupe, koju možete dobiti od osobe koja je kreirala matičnu grupu. Kada se pridružite matičnoj grupi, svi korisnički nalozi na računaru postaju članovi te matične grupe.\nPogledajte ovaj video zapis da biste saznali kako da se pridružite matičnoj grupi (1:01)\nSledite ove korake na računaru na koji želite da dodate matičnu grupu:\nKliknite na dugme Pridruži se odmah i dovršite rad sa čarobnjakom.\nAko ne vidite dugme Pridruži se odmah, možda ne postoji dostupna matična grupa. Prvo se uverite da je neko kreirao matičnu grupu. Druga mogućnost je da odaberete da sami kreirate matičnu grupu.\nStranica „Deljenje sa drugim kućnim računarima koji rade pod operativnim sistemom Windows 7“\nTakođe pogledajteHomeGroup from start to finishVideo: Sharing files with HomeGroupDeljenje biblioteka sa matičnom grupomZašto ne mogu da se pridružim matičnoj grupi?Zašto ne mogu da kreiram matičnu grupu?Zašto ne mogu da koristim štampač u matičnoj grupi?Zašto ne mogu da pristupim matičnoj grupi?


Dodeljeni sertifikati preduzećima podržanim programom EU PRO - Raski Portal\nSertifikate preduzetnicima i predstavnicima mikro i malih preduzeća čiji projekti će biti podržani u okviru programa EU PRO koji finansira Evropska unija uručili su na svečanosti u Kraljevu ministar za evropske integracije Vlade Republike Srbije Jadranka Joksimović i generalni direktor za susedske odnose i pregovore o proširenju pri Evropskoj komisiji Kristijan Danijelson. Dodeli su prisustvovali i šef Delegacije Evropske unije u Srbiji ambasador Sem Fabrici i gradonačelnik grada Kraljeva dr Predrag Terzić.\nSertifikati su uručeni grupi od 68 preduzeća koja posluju u Zlatiborskom, Kolubarskom, Mačvanskom, Moravičkom, Podunavskom, Pomoravskom, Rasinskom, Raškom, Topličkom i Šumadijskom okrugu, kojima su odobrena sredstva u ukupnoj vrednosti od oko 1,4 miliona evra. Preostalih 38 preduzeća ugovore su potpisala u Bujanovcu 22. februara ove godine u prisustvu šefa Delegacije EU u Srbiji ambasadora Sema Fabricija.\nUz podršku Evropske unije, mikro i mala preduzeća će dobiti bespovratna sredstva za nabavku nove opreme, što će im omogućiti da povećaju produktivnost, a sredstva će, između ostalog, biti dodeljena preduzećima koja posluju u oblasti informacionih tehnologija, koja se bave proizvodnjom prehrambenih proizvoda ili preradom drveta.\nSa teritorije našeg grada, sredstva su dobili: „Trijumf Stanić“ iz Kovača (proizvodnja prehrambenih proizvoda), „Porto Tim“ iz Mataruške Banje (proizvodnja odeće), „Bosnić nameštaj“ iz Žiče (proizvodnja nameštaja), i „Galant – plus“ d.o.o. (proizvodnja prehrambenih proizvoda).\nPozdravljajući goste u ime grada domaćina svečanosti, gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić je čestitao dobitnicima sertifikata i izrazio nadu da je novac koji su dobili od EU programa dobro iskorišćen. Gradonačelnik je istakao veoma dobru saradnju grada Kraljeva i razvojnog programa.\n„U oktobru prošle godine smo potpisali ugovore o finansiranju tri veoma značajna projekta za grad Kraljevo. Obezbedili ste nam novac za Plan detaljne regulacije drugog gradskog prstena koji će omogućiti da težak kamionski saobraćaj više ne prolazi kroz centar grada. Kada izgradimo ovu saobraćajnicu, moći ćemo da učinimo život Kraljevčana boljim i ekološki čistijim. U Kraljevu 45 godina nisu otvarane fabrike, a zahvaljujući predsedniku Republike Srbije Aleksandru Vučiću, sada se grade dve fabrike – turske „Taj grupe“, koja će zaposliti 2.500 ljudi, i nemačkog „Leonija“, u kome će posao naći čak 5.000 Kraljevčana. Preko EU programa dobili smo novac za tehničku dokumentaciju za izgradnju postrojenja za prečišćavanje podvodnih voda i hvala Vam na pomoći od 24.600 evra“, rekao je gradonačelnik Kraljeva i dodao: „Kraljevo je i grad sporta, u kome su prethodne godine održani Liga nacija u odbojci u muškoj i u ženskoj konkurenciji, i Dejvis kup meč. Planiramo da ove godine budemo domaćini Balkanskog šampionata u atletici, a Vi ste nam sa 100.100 evra omogućili da napravimo platformu kojom će oni naši sugrađani koji imaju invaliditet moći da siđu do atletskog stadiona i da ga koriste kao i svi mi“, kazao je gradonačelnik Kraljeva zahvalivši na pomoći i izrazivši nadu da će ova sredstva pomoći svim privrednicim da zaposle svoje rođake, komšije i prijatelje i da će ceo ovaj deo Srbije, svih 68 opština i gradova, napredovati.\nGeneralni direktor za susedske odnose i pregovore o proširenju pri Evropskoj komisiji Kristijan Danijelson je istakao da je počastvovan što je na jednom ovakvom događaju i da je impresioniran prezentacijom ovog programa.\n„Ovakvi programi, koji se rade zajedno sa Vladom Srbije, daju konkretne rezultate, a to znači ekonomski razvoj, kao i da imate mogućnost da ispunite svoje snove i da zaposlite ljude i bolje živite. Ovaj način na koji dobijate podršku od EU je pravi način. Treba da se nadamo da i u sledećem koraku imamo ovu stopa uspeha. Brojne su aktivnosti koje ćemo raditi zajedno u budućnosti, a ja se radujem sledećem koraku gde ćemo videti konkretne radove“, poručio je Kristijan Danijelson uz čestitke dobitnicima.\nMinistar za evropske integracije Vlade Republike Srbije Jadranka Joksimović je istakla značaj toga da se sastanci ne održavaju samo u Briselu ili Beogradu, već i u Kraljevu, „koje je svakako jedan od najznačajnijih gradova, kojem treba i novih investicija i održivog razvoja“. Ona je istakla „da je interes, ne samo Ministarstva za evropske integracije, koje je koordinator programiranja ovih sredstava i svih ulaganja Republike Srbije, da, bez obzira na političke prilike, ovaj period pre punopravnog članstva, kada su nam dostupna i sredstva i različiti programi i mogućnosti da razvijamo ekonomiju, ali i idemo u pravcu održivog razvoja, iskoristimo na najbolji mogući način“.\n„Održivost znači da stvarate pametan razvoj, koji će značiti da i sutra vaš biznis i privreda i ekonomija Srbije mogu da ostave bolje tle i bolje uslove za one koji dolaze. U tome je suština održivosti. Mi nastojimo da u ovoj fazi naučimo, iskoristimo sve što nam je dostupno“, rekla je ministarka i dodala: „Ne dešava se održivi uspeh preko noći, ali je važno prepoznati strateški pravac razvoja, biti uporan i ne posustati pred prvim preprekama. EU je klub država koja je pokazala da su zajednički interesi država i zajedničko oblikovanje politika doneli mir, prosperitet i bolji život. Lokalne samouprave bi trebalo što više da jačaju svoje jedinice za korišćenje fondova na lokalu“, poručila je Jadranka Joksimović iznevši podatak da je trećina preduzetnika koji će povući ove grantove iz sektora poljoprivrede, a da je skoro 50 odsto grantova otišlo preduzetnicima koji pripadaju kategorijama teško zapošljivih grupa, pre svega žene i mladi.\nUspešnim sprovođenjem projekta Evropska unija će pomoći da ukupno 106 mikro i malih preduzeća unapredi svoju proizvodnju i kvalitet proizvoda i otvori nova radna mesta, dopinoseći tako unapređenju konkurentnosti lokalne privrede u Srbiji. Kroz projekat će se uz podršku Evropske unije nabaviti oprema za mikro i mala preduzeća vredna više od dva miliona evra.\nAktivnosti EU PRO, programa koji doprinosi ravnomernijem društveno-ekonomskom razvoju Srbije, Evropska unija podržava sa ukupno 25 miliona evra. Cilj je povećanje konkurentnosti mikro i malih preduzeća, poboljšanje poslovnog okruženja i unapređenje socijalne kohezije u 99 jedinica lokalne samouprave, u Regionu Šumadije i zapadne Srbije i Regionu južne i istočne Srbije. Aktivnosti na terenu sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS).\nTags: dodeljeni sertifikati preduzećima, podržanim programom EU PRO, portal www.raski.rs, Raska, Terzić\nHapšenje zbog zloupotrebe položaja u Kraljevu


Tribina: Levica u Srbiji ne postoji, ali je veoma potrebna | Autonomija\nTribina: Levica u Srbiji ne postoji, ali je veoma potrebna\n“Revitalizacija levice je nasušna potreba političke scene u Srbiji”\nU Srbiji danas ne postoji levica a ne postoji ni moderna socijaldemokratija, ali su veoma potrebne u društvu, ocenjeno je večeras na tribini u Novom Sadu\nPolitikolog Milan Podunavac rekao je da uverljivost političkih partija, koje imaju socijalistički ili socijaldemokratski predznak, u Srbiji – i ne samo u Srbiji – više je nego problematična.\nIstoričar Ranko Končar rekao je da u Srbiji ne postoji levica, jer ne postoji ni radnička klasa. “Nacionalizam nikada ne može biti osnova levog političkog mišljenja. To je istorijska granica, ko to ne zna – ne zna elementarne stvari iz prošlosti”, kazao je Končar.\nRadivoje Jovović iz Vojvođanske političke asocijacije ocenio je da je levica u političkom polju potpuno devastirana i gotovo da je nestala, ili se nalazi na margini. “Revitalizacija levice je nasušna potreba političke scene u Srbiji”, rekao je Jovović.\nPolitikolog Žarko Paunović ocenio je da u Srbiji ne postoji ni moderna socijaldemokratska partija.\nNa tribini na Fakultetu za pravne i poslovne studije “dr Lazar Vrkatić” promovisana je knjiga “Pogled sleva” politikologa Duška Radosavljevića. Autor je rekao da je ostao levicar, antifašista, veliki Jugosloven i vojvođanski autonomaš.\n„Ne meri se uspeh neke vlade brojem hapšenja, već brojem zaposlenih“, poručio je Radosavljević.


Srbija će učestvovati na regionalnim skupovima sa Kosovom (SETimes.com)\nSrbija će učestvovati na regionalnim skupovima sa Kosovom 10/09/2012\nNeki analitičari se nadaju da će najnovija odluka Beograda unaprediti regionalnu saradnju, kao i pridruživanje Srbije EU.\nIvana Jovanović i Linda Karadaku za Southeast European Times iz Beograda i Prištine -- 10.9.2012. Sporazum će omogućiti predstavnicima Kosova i Srbije da prisustvuju istim regionalnim sastancima. [Rojters]\nSrpska vlada učestvovaće na regionalnim i međunarodnim forumima na kojima je zastupljeno i Kosovo, koje će biti identifikovano zvezdicom, ali ne i fusnotom kako je prethodno dogovoreno u Briselu. EU je pohvalila taj potez kao korak ka sveobuhvatnoj regionalnoj saradnji. Beograd kaže da će sadržaj fusnote biti dodat u dokumentima koji se odnose na određene sastanke. Srpskim zvaničnicima su takođe date smernice da insistiraju da se taj način predstavljanja Prištine na sastancima striktno primenjuje, bez zastave ili drugih simbola, kao i da traže prisustvo UNMIK-a. „Sama po sebi zvezdica je dovoljna da potvrdi da albanska strana nije dobila ono što hoće i da ima još toga do [nezavisnosti Kosova]“, rekao je Dejan Radenković, član Odbora Skupštine Srbije za Kosovo, u izjavi za SETimes.\nUčešće Kosova na regionalnim skupovima bilo je ključno pitanje tokom poslednje runde razgovora između Beograda i Prištine u Briselu, gde su se dogovorili da Kosovo može da učestvuje na regionalnim sastancima i samostalno potpisuje nove sporazume, sa zvezdicom pored svog naziva i pratećom fusnotom. U fusnoti se navodi da „naziv ne prejudicira stavove o statusu Kosova i u skladu je sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o deklaraciji o nezavisnosti Kosova iz 2008. godine“.\nFusnota je postala sporno pitanje jer Beograd nije želeo da učestvuje na međunarodnim sastancima bez njenog punog sadržaja pored imena Kosovo. Vlada je opravdala svoju poslednju odluku tvrdeći da je, kada ne prisustvuje regonalnim sastancima, lišena mogućnosti da predstavlja svoju politiku prema Kosovu i štiti nacionalni interes.\n„Odsustvovanjem sa regionalnih sastanaka Srbija se takođe suočava sa direktnim i indirektnim ekonomskim gubicima“, saopštila je vlada. Kosovsko ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da Srbija ispunjava obavezu koju su njeni predstavnici, u prisustvu EU i drugih međunarodnih organizacija, obećali da će sprovesti. „Implementacija dogovora postignutih u Briselu odlučujuća je za dalje korake, jer će se u suprotnom postaviti pitanje pouzdanosti procesa“, navodi se u saopštenju ministarstva prosleđenom SETimesu .\nProfesor Univerziteta u Prištini Beljulj Bećaj rekao je da je sporazum korak za novu srpsku vladu. „Ovo je pozitivan korak i novi pragmatični pristup Beograda, ali će se negativno odraziti na problem na severu“, rekao je Bećaj za SETimes.Slični tekstoviLoading\nNeki analitičari kažu da će taj korak imati pozitivan ukupan efekat jer će unaprediti odnose Beograda i Prištine, regionalnu saradnju, kao i pridruživanje Srbije EU. „Ova odluka biće korisna za Srbiju, ali i za Kosovo, jer nekoliko zemalja u regionu nije priznalo njegovu nezavisnost i to je remetilo regionalnu saradnju“, rekao je Dragan Đukanović iz Evropskog pokreta u Srbiji za SETimes.\nZajednički jezik političkih lidera dve strane oslobodiće ljude političkih pitanja i omogućiće im da se bave svakodnevnim stvarima, kaže Slađana Aritonović, 27, frizerka iz Gnjilana, mesta u centralnom delu Kosova. „Ja samo želim da pronađu zajednički jezik i da prestanu da se svađaju. Ovaj potez Beograda mogao bi da bude potez ka miru i nadam se da će to realno i biti“, kaže Aritonović za SETimes.


Vesti – Strana 4 – Kik boks savez Srbije\nIzmenama u registracionom pravilniku Kik boks saveza Srbije, koje su stupile na snagu 27.04.2021. godine predviđeno je da za izdavanje takmičarske knjižice nije više potrebno da takmičar […]\nPosle sprovedenog javnog konkursa za izbor novog selektora Kik boks reprezentacije Srbije, Upravni odbor KBSS je na ovu poziciju u mandatu 2021.-2025. izabrao Srđana Radulovića. Srđan Radulović […]\nKik boks savez Srbije je 7,8 i 9.maja organizovao seminare za licenciranje trenera u kik boksu na tri lokacije u Srbiji: u Beogradu, u Kraljevu i u […]\nWAKO sportski onlajn seminari\nWAKO svetska kik boks organizacija za svoje članove organizuje narednog vikenda, 1-2.5.2021. godine, virtuelni onlajn seminar u svim sportskim disciplinama kik boksa, a koje drže proslavljeni šampioni. […]\nSeminar za kik boks trenere u svim kik boks disciplinama\nZakon o sportu je u članu 27. predvideo da stručni rad u sportu mogu obavljati sportski stručnjaci (treneri) koji imaju dozvolu za rad tj. koji su prošli […]\nZavršen Trofej Beograda 2021\nMeđunarodni kik boks turnir Trofej Beograda u organizaciji Kik boks saveza Beograda vratio nas je u sportske hale i u dugo očekivane mečeve. Nastupilo je 267 takmičara […]\nWAKO seniorsko svetsko prvenstvo (sve discipline) zvanično će se održati od 14. do 24. oktobra 2021. godine u Jesolo Lido (VE), u Italiji, u PALAZZO DEL TURISMO […]\nU sklopu permanentne anti-doping edukacije u svetskoj federaciji i organizovanja onlajn seminara na temu anti-dopinga, počelo se i sa objavljivanjem kratkih tekstova u okviru mesečnog Newsletter-a kao […]\nOvogodišnje Prvenstvo Srbije u disciplini K1 okupilo je 60 klubova i 198 takmičara iz cele Srbije, svih težinskih i uzrasnih kategorija u A i B klasi. Obrenovačka […]\nPrvenstvo Srbije u K1 disciplini 2021.\nNarednog vikenda, 3.- 4.4.2021. u Obrenovcu će biti održano Prvenstvo Srbije u kik boksu, disciplina K1, za sve uzraste. Prijavljeno je rekordnih 211 takmičara koji dolaze iz […]


EPUS | Press | Newsletter\n8. - 31. januar 2013.\nVesti iz Evropskog pokreta u Srbiji\n„Dobrodošli u Nemačku“ – susret 60 učesnika programa\nPrvi okrugli sto: „Podeli svoje znanje – postani mentorka“\nReferendum u Velikoj Britaniji – prilika za ozbiljnu raspravu o Evropskoj uniji\nFrancuska i Nemačka obeležile 50. godišnjicu Jelisejskog ugovora\nSrbija, Evropska unija i Rusija – analiza ekonomskih odnosa\nBeograd, 23. januara\nPredstavnici projektnog tima prisutnima su predstavili najznačajnije rezultate projekta. U okviru ovog dela predstavljeni su i rezultati sprovedenog istraživanja Kapaciteti lokalne samouprave i OCD za primenu evropskih standarda u oblasti životne sredine.\nODRŽANA JAVNA RASPRAVA O UPRAVLJANJU OPASNIM OTPADOM U SRBIJI\nBeograd, 31. januara\nPitanje učešća javnosti koja svoj stav gradi na nedovoljnom znanju, informisanosti i namernoj zloupotrebi ovog pitanja od strane različitih, a pre svega političkih aktera na lokalnom nivou, jedan je od ključnih razloga zbog kojih postrojenje za tretman opasanog otpada još uvek nije izgrađeno i zbog čega Srbija rizikuje da prekorači rok do kog je moguće da ovu vrstu otpada izvozi, zaključeno je na javnoj raspravi povodom predstavljanja novog predloga za javnu praktičnu politiku Istraživačkog foruma, pod nazivom „Upravljanje opasnim otpadom u Srbiji”.\nSkupu su, osim članova i članica Istraživačkog foruma, prisustvovali i predstavnici nadležnih republičkih i pokrajinskih institucija, organizacija civilnog društva, privrednih subjekata, medija, akademske i zainteresovane javnosti.\nAutori teksta, Miloš Katić, Zorica Isoski i Dragoljub Todić, iskazali su zabrinutost zbog sporosti rešavanja ovog pitanja i apelovali na nadležne institucije da što pre preduzmu konkretne i odlučne korake u rešavanju problema, čemu bi između ostalog, mogle da doprinesu i preporuke predloga praktične politike o izgradnji postrojenja za fizičko-hemijski tretman neorganskog opasnog otpada.\nDiskusija je bila posvećena razmatranju zaključaka i preporuka koji se tiču izgradnje postrojenja za tretman opasnog otpada u Srbiji, kao i razlozima zbog kojih najšira javnost u Srbiji ima negativan stav prema inicijativama koje se tiču tretiranja opasnog otpada.\nMiloš Katić, direktor „EKO DIMeC“, je istakao da je analiza pokazala da je negativan stav javnosti u lokalnoj zajednici bio presudan u svim dosadašnjim pokušajima da se pronađe odgovarajuća lokacija za izgradnju postrojenja za tretman opasnog otpada, ali i da je taj stav u najvećem broju slučajeva zasnovan na nepotpunim i netačnim informacijama ili političkim manipulacijama.\n„Prva reakcija građana kada se pomene opasan otpad najčešće je verovanje da se radi o nuklearnom ili nekom drugom veoma opasnom otpadu, a ne o npr. baterijama, akumulatorima, deterdžentima ili drugim materijama koje građani koriste u svakodnevnom životu. Veoma je prisutno i ubeđenje da će se na određenoj potencijalnoj lokaciji skladištiti i tretirati otpad koji će se uvoziti iz drugih zemalja, što ni u jednoj dosadašnjoj inicijativi u Srbiji nije bila opcija“, ocenio je Katić. On je takođe istakao da se država nije na adekvatan način bavila ovim pitanjem i da je time što je temu gurala pod tepih i zbog čega je sada teško uveriti građane u opravdanost i bezopasnost ovakve inicijative.\nPogrešan pristup se po njegovom mišljenju može preneti i na organizacije civilnog društva koje nisu imale ili nisu želeli da imaju adekvatne informacije i proaktivan stav, automatski polazeći od tvrdnje da ovakve inicijative ne mogu da uspeju.\nStručna javnost sa druge strane se uglavnom sklanjala od ove teme zbog njene (ne)popularnosti dok privredni sektor nije prepoznao svoj interes zbog uverenja da to pitanje mora i treba da reši država, i u nekim slučajevima zbog nedostatka društvene odgovornosti.\nZorica Isoski, direktorka „Aurore green“, istakla je su od 2010. godine svi generatori otpada u zakonskoj obavezi da dostavljaju izveštaje o postupanju sa ovim otpadom, ali da se i pored toga još uvek ni 10% opasnog otpada ne izvozi iz Srbije. Pored toga, ukazala je na veliki problem tzv. „istorijskog otpada“ kakvim je proglašen sav opasan otpad koji je na teritoriji Srbije postojao 2009. godine i za koji je predviđen izvoz za koji Srbija nema dovoljno finansijskih sredstava.\n„Država nema dovoljno novca da izveze sav otpad koji se generiše, niti pokreće pitanje izgradnje dva postrojenja za tretman opasnog otpada koja su planirana do 2020. godine, do kada je moguće da se ova vrsta otpada izvozi“, zaključila je Isoski.\nU raspravi su izneta i pojedina oprečna mišljenja o ekonomskoj isplativosti investicije koju bi izgradnja postrojenja za tretman opasnog otpada podrazumevala. Autori su međutim istakli da se pri sagledavanju koristi koje bi Srbija i domaća privreda imali od ovakvog postrojenja, ne mogu zanemariti smanjeni troškovi transporta, remedijacije, troškovi izvoza, kao ni potencijalno otvaranje novih radnih mesta. Procenjuje se da bi samo na smanjenju troškova za transport i izvoz moglo da se uštedi oko 50 miliona evra na godišnjem nivou. Značajno bi se smanjila i potreba za investiranjem u rehabilitaciju postojećih smetlišta. Osim uštede na transportu, uništavanje opasnog otpada u inostranstvu košta srpsku privredu od 3 do 5 evra po kilogramu, dok bi u domaćem postrojenju otpad mogao da se uništava za 1 evro po kilogramu.\nPolemike o ugroženosti zdravlja građana su takođe veoma često zasnovane na polovičnim informacijama, zbog čega je istaknuto da je opasnost po zdravlje građana mnogo veći kada se opasan otpad odlaže u njihovo okruženje i na potpuno neadekvatan način, dok je rizik od akcidenata mnogo veći kada se taj otpad transportuje nego u situacijama kada se tretira u postrojenjima koja rade poštujući sve bezbednosne procedure.\nUkazano je na neophodnost jačanja ljudskih kapaciteta u oblasti životne sredine na lokalnom nivou, jer je bez dovoljnog broja stručnih i obučenih ljudi koji bi se bavili sprovođenjem aktivnosti na samom terenu, nemoguće rešiti i jedno pitanje.\nTakođe, treba imati u vidu da su prema Nacionalnoj strategiji za aproksimaciju u oblasti životne sredine iz 2011. godine, ukupno gledano, troškovi aproksimacije (transpozicija, implementacija i primena propisa) za sektor otpada procenjeni na 2.796 miliona evra, što predstavlja 26% ukupnog troška aproksimacije u oblasti životne sredine. Za opasan otpad je potrebno 316 miliona evra, većinom za operativne troškove dok je konstruktivni trošak za otpad je procenjen na 126 miliona evra. Ukidanje Fonda za zaštitu životne sredine je ocenjeno kao nepromišljena odluka jer je, kako je to slikovito objašnjeno „Sumnja da banka ne radi dobro, ne znači da banku treba zatvoriti“.\nUčesnici u raspravi ukazali su na neophodnost da državna administracija što pre i kroz dijalog sa svim zainteresovanim stranama, donese odluku i reši ovaj problem, jer postoji dovoljan broj potpuno izvodljivih rešenja za koje je potrebna jedino politička volja.\nU tu svrhu je predloženo formiranje posebnog Saveta koji bi činili individualci sa dokazanim autoritetom iz oblasti zaštite životne sredine i predstavnici odgovarajućih organizacija i akademskih institucija. Savet bi na taj način mogao da izvrši dodatni pritisak na državnu administraciju da se pitanje tretmana opasnog otpada u Srbiji konačno reši, ali i da istovremeno bude koristan partner u tom procesu. Sa druge strane Savet bi bio u mogućnosti da građanima pomogne da razumeju razloge zbog kojih ovakve inicijative imaju svoju društvenu i ekonomsku opravdanost.\nKao jedan od načina da se ovaj proces ubrza, viđena je saradnja sa novoformiranom zelenom poslaničkom grupom koju čine predstavnici svih parlamentarnih stranaka u Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nDragoljub Todić, istraživač Instituta za međunarodnu politiku i privredu je zaključio da se od svega što je rečeno veoma lako može uvideti odsustvo saradnje na svim nivoima – centralnih institucija, lokalnih administracija, organizacija civilnog društva, privrednih subjekata i građana – kao i da bi formiranje Saveta bio dobar način da se problem opasnog otpada u Srbiji dodatno aktualizuje, zbog čega bi u narednoj fazi trebalo osmisliti detaljan plan njegovog delovanja.\nU radu su predstavljene preporuke čija bi primena doprinela uklanjanju nepoverenja i straha šire javnosti od mogućih negativnih uticaja postrojenja za tretman opasnog otpada i smanjila mogućnosti zloupotrebe ovog pitanja u političke svrhe.\nPredlaže se, između ostalog, realizacija edukativnih programa o prednostima i nedostacima izgradnje postrojenja, kako u kontekstu ciljeva u oblasti životne sredine i evropskih integracija Srbije, tako i u odnosu na efekte za lokalnu samoupravu i region u kojem se izgradnja planira.\nBeograd, 21. januara\nOd februara do juna 2013. godine, svake poslednje subote u mesecu biće organizovani okrugli stolovi i/ili radionice za sve učesnice na programu, čije će teme naknadno biti definisana.\nProgram ima za cilj da okupi stručne liderke iz različitih profesija kako bi podelile svoja znanja i iskustva sa mladim ženama na početku karijere sličnih interesovanja i željom da budu uspešne u svojim oblastima. To će doprineti stvaranju prilika za ove žene da unaprede svoj put u karijeri sa namerom da postignu pozitivan pomak i postave zdrave osnove za buduću dugoročnu saradnju.\nProjekat „Podeli svoje znanje – postani mentorka 2011/2012“, Evropski pokret u Srbiji već treću godinu za redom sprovodi u saradnji i uz podršku Ambasade Sjedinjenih Američkih Država i Erste Banke, a ove godine i uz podršku Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS). Cilj ovog programa je ekonomsko i profesionalno osnaživanje žena u srpskom društvu kroz razmenu iskustava i znanja između stručnih liderki iz različitih profesija (biznis, javni i civilni sektor) i mlađih žena sa sličnim interesovanjima i željom da budu uspešne u svojim oblastima. To će doprineti stvaranju prilika za ove žene da unaprede svoj put u karijeri sa namerom da postignu pozitivan pomak i postave zdrave osnove za buduću dugoročnu saradnju.\nBeograd, 24. januara\nZelena inicijativa predstavlja mrežu 22 organizacije građanskog društva u Srbiji, koja je, u saradnji sa Institutom za održive zajednice (ISC) i uz finansijsku podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), tokom 2011/2012. godine realizovala niz aktivnosti usmerene ka razvoju funkcionalnih mehanizama za podsticanje primarne selekcije otpada na lokalnom i nacionalnom nivou. www.zelenainicijativa.rs\nStudenti će podeliti svoja iskustva i utiske o boravku u Nemačkoj, koje su mnogi predstavili na kreativan i multimedijalan način, i dati ocene kvaliteta i značaja programa za njihovo dalje akademsko i profesionalno usavršavanje.\nEvropski pokret u Srbiji u saradnji sa Ambasadom Savezne Republike Nemačke realizuje program „Dobrodošli u Nemačku“ od 2007. godine. Od tada je ukupno 300 društveno angažovanih studenata, koji se bave humanitarnim ili volonterskim radom, radom u organizacijama građanskog društva, sindikatima i političkim partijama, iz Srbije boravilo u studijskim posetama Nemačkoj i upoznalo se sa društvenim, političkim, kulturnim i obrazovnim sistemom zemlje. Akademci su, tokom dve nedelje boravka u Nemačkoj, obilazili Berlin, Regenzburg, Bon i Minhen, a od institucija Ministarstva spoljnih poslova i ekonomske saradnje i razvoja, Bundestag, sedišta nemačkih političkih fondacija i univerzitet u Regenzburgu.\nBrisel, 22. januara\n“Najava raspisivanja referenduma o članstvu Velike Britanije u Evropskoj uniji (EU) predstavlja pravu priliku za iskrenu raspravu u Velikoj Britaniji. Dovođenjem u pitanje britanskog članstva, u javnosti će se pokrenuti, na činjenicama zasnovana diskusija o prednostima i manama uloge koju ova država ima u EU, čime će se okončati jednostrano izveštavanje o Evropskoj uniji i površno kritikovanje EU od strane Partije za nezavisnost Velike Britanije (UKIP)”, rekao je Džo Lajnen (Jo Leinen), predsednik Međunarodnog evropskog pokreta (MEP). Međunarodni Evropski pokret podržava sve inicijative koji podstiču opštu i objektivnu javnu raspravu o evropskim integracijama.\n“Uveren sam da će proevropske snage u Velikoj Britaniji biti dovoljno glasne u raspravi da ne ostave prostor za evroskepticizam, iz čega će Evropski pokret izaći još snažniji. Nisu samo britanski poslovni lideri ti koji ne žele da izgube prednosti koje pruža članstvo u EU, već i građani iz svih delova društva”, istakao je Lajnen.\nPetros Fasulas (Petros Fassoulas), predsednik Evropskog pokreta u Velikoj Britaniji rekao je da će “Evropski pokret u Velikoj Britaniji nastaviti kampanju i doprineti debati informisanjem javnosti o značaju i prednostima članstva u EU kao što je i do sada činio. Uz podršku vodećih političara, biznis lidera i ostalih društvenih partnera, uvereni smo da ćemo pobediti u ovoj raspravi”.\n“Jasno je da je govor Dejvida Kamerona (David Cameron) bio vođen isključivo britanskom međustranačkom politikom i da nije otkrio ništa novo o odnosu Velike Britanije sa Evropskom unijom”, dodao je Džo Lajnen. „Govor je imao za cilj da umiri evroskeptike u Konzervativnoj stranci kao i antievropsku Partiju za nezavisnost Velike Britanije umesto da nađe rešenja za izazove sa kojima se suočavamo u Evropi“.\nEvropski pokret u Velikoj Britaniji objavio je otvoreno pismo u današnjem izdanju dnevnog lista Gardijan (Guardian), pozivajući i ističući potrebu Velike Britanije za nastavkom članstva u Evropskoj uniji.\nPismo Evropskog pokreta u Velikoj Britaniji o predstojećem referendumu možete pročitati ovde.\nBerlin, 22. januara\nFrancuska i Nemačka su međusobno važni politički, ekonomski i kulturni partneri. Jelisejski ugovor, koji su 22. januara 1963. potpisali francusku predsednik Šarl de Gol i nemački kancelar Konrad Adenauer, je i danas u osnovi Francusko-Nemačke saradnje i partnerstva. Ove dve zemlje predstavljaju 33% EU populacije, 36% evropskog budžeta, 37% BDP o 31% glasačkih prava.\nJelisejski ugovor je ugovor o organizaciji i principima sa osnovnim ciljem da razvije navike konsultovanja i saradnje dveju vlasti kroz:\nRedovne sastanke šefova država i vlada minimum dva puta godišnje, a danas je to dva puta mesečno;\nRedovne sastanke ministara spoljnih poslova i kontakte među visokim zvaničnicima oba ministarstva, ambasadama i konzulatima;\nRedovne sastanke ministara odbrane i šefova kabineta, kao i donosilaca odluka zaduženih za obrazovanje i mlade;\nStvaranje inter-ministarske komisije da prati i koordinira saradnju i izveštava obe Vlade.\nDogovoreno je i da će obe vlade, uz jasnu političku volju, konsultovati jedna drugu pre bilo kakve odluke o važnim pitanjima iz oblasti spoljne politike.\nGlavne oblasti saradnje koje su identifikovane Jelisejskim ugovorom su: spoljna politika, odbrana, obrazovanje i mladi.\nMeđu dostignućima izdvajaju se novi bilateralni projekti među kojima je i zajednički univerzitet, dvojezična televizija, zajednička železnička kompanija. Takođe, polje saradnje je značajno prošireno, a vlade neprekidno imaju otvoren dijalog i rade u prilog zajedničkom rešavanju problema i pokretanju novih ideja.\nPublikaciju u PDF formatu možete preuzeti ovde ovoj stranici.\nPratite EPuS na\nEPUS Newsletter arhiva:\n2013. godina (br. 64 - )\n2012. godina (br. 49-63.)\n2011. godina (br. 27-48.)\n2010. godina (br. 6-26.)


Stamatović: Vučić da posreduje u dijalogu vlasti i opozicije - NOVA portal\nPolitika Autor:Tanjug06. apr. 202110:22\nStamatović smatra da bi predsednik Srbije mogao i da se povuče sa mesta predsednika Srpske napredne stranke i tako, „u neutralnom svojstvu i s punim autoritetom, doprinese postizanju dogovora između vladajuće koalicije i opozicionih stranaka“.\nTime bi se, kako ocenjuje, spustile tenzije i uspostavilo veće poverenje između svih političkih aktera u našoj zemlji i poslao pozitivan signal da je moguć međustranački dogovor, sve sa ciljem da se obezbede ravnopravni izborni uslovi.\nOn je dodao da bi Vučić takvim činom popravio i svoj pregovarački položaj u Briselu jer bi ga „u budućim neravnopravnim razgovorima o Kosovu i Metohiji sa predstavnicima Prištine i Evropske unije iskreno podržao i najveći deo srpske opozicije“, navodi se u saopštenju Zdrave Srbije.\nAleksandar Vučićmeđustranački dijalogmilan stamatović


Čitav svet je s nestrpljenjem čekao rođenje jedne bebe u Zagrebu - Pokazivač\nNakon što je došao na svet mali Matej Gašpar nije se mnogo razlikovao od ostalih beba u zagrebačkom porodilištu tog 11. jula 1987. godine. Ipak, iako to njemu u tom trenutku nije mnogo značilo, već je bio slavan, a njegovo ime znali su ljudi iz najudaljenijih krajeva sveta jer – mali Matej bio je petomilijarditi stanovnik Zemlje!\nKada se rodio bio je dugačak 53 centimetara i težak 3600 grama… po svemu sasvim obična, zdrava i lepa beba koju je na svet donela mama Sanja. Matej je službeno evidentiran kao 5-milijarditi Zemljanin za vreme Univerzijade u Zagrebu 1987. a slika bebe u naručju tadašnjeg generalnog sekretara UN Havijera Pereza de Kueljara obišla je svet.\n– Od njegova rođenja posetili su me mnogi novinari i makar je smešno, čini mi se da to Mateju izuzetno odgovara. Kao da fotoreporterima već pozira – rekla je Sanja odmah nakon porođaja, a prenele su tadašnje novine “Top”.\nO Mateju Gašparu, slavnom i pre rođenja, godinama se nije moglo saznati mnogo. Porodica je rešila da živi povučeno, a ni on, kako je odrastao, nije voleo publicitet ni štampu, pa je sa zadovoljstvom dočekao kada je pažnja javnosti postala usmerena na njegovog “sadruga” Adnana Nevića iz Sarajeva – 6-milijarditom stanovniku Zemlje, igrom slučaja, takođe sa naših prostora.\nIpak, sporadično, naročito u vreme njegovog rođendana, novine bi ga se setile. Iz intervjua koji je pre nekoliko godina dao za Radio Slobodnu Evropu moglo se saznati da i dalje živi u Zagrebu, da je završio srednju hemijsku školu i upisao fakultet, i da radi u jednoj privatnoj firmi koja se bavi proizvodnjom laboratorijske opreme i hemikalija. U vreme objavljivanja teksta nije bio oženjen, nije imao svoj stan i i dalje je živeo sa roditeljima.\nKaže da mu je publicitet više “išao na živce” nego što mu je godio i da se ni po čemu ne smatra posebnim, iako će njegovo ime zauvek pamtiti cela planeta.\nPrethodni tekstPridružite se Novaku i Jeleni i ulepšajte detinjstvo više od 100 mališana u Srbiji\nSledeći tekstFejsbukova kriptovaluta Libra preimenovana u Diem, bitkoin na najvišem nivou ikada


Bez smirenja političkih strasti srlja se u populizam – CG Vijesti\nCrna Gora odaje sliku polarizovanog društva po brojnim političkim, identitetskim i vjerskim pitanjima, a napetost između Vlade i parlamenta svakako ne odslikava pozitivnu atmosferu za promjene koje je neophodno sprovesti\nMajstorović, Foto: Printscreen/YouTube\nAko se duboke društvene podjele ne prepoznaju kao šansa za smirivanje političkih strasti i postizanje konsenzusa u kom pravcu Crna Gora želi da ide, postoji rizik da se sklizne u populizam i da se zanemare obaveze iz evropskih integracija.\nTo je u intervjuu “Vijestima” kazao predsjednik Upravnog odbora Centra za evropske politike i član Savjetodavne grupe Balkan u Evropi (BiEPAG), Srđan Majstorović.\nOn ocjenjuje da bi srljanje u populizam i zapostavljanje integracionih obaveza kratkoročno bilo lakši put, ali da bi posljedice takve opcije bile dugotrajne po interese crnogorskih građana.\n”Srbija je prethodnih godina nažalost upravo takav primjer”, ističe Majstorović.\nGovoreći o pregovorima država Zapadnog Balkana s Evropskom unijom (EU), on kaže da je u ovom trenutku Crna Gora najblilža članstvu u toj zajednici. Da li će se ono desiti 2025. godine – do kad će, kako tvrde iz Vlade, države biti spremna za EU – zavisi, kaže, od mnogo unutrašnjih i spoljnih faktora.\n”Kako 2022. ne bi postala još jedna izgubljena godina, potrebno je resetovati proces jer je očigledno da se nalazi u krizi, i potrebno ga je prilagoditi potrebama kandidata i EU. Za izlazak iz ove krize neophodna je saglasnost političkih volja među 27 članica, kao i nedvosmislena politička volja kandidata da ispune sve obaveze”, poručuje Majstorović.\nS obzirom na to da je Francuska 1. januara preuzela šestomjesečno predsjedavanje Savjetom EU i s obzirom na njene tvrde stavove po pitanju politika proširenja, kako procjenjujete da će se to odraziti na države regiona?\nPotrebno je realistički postmatrati situaciju i prihvatiti činjenicu da tokom 2022, posebno u prvoj polovini godine tokom francuskog predsjedavanja, neće biti značajnijih pomaka u vezi s integracijom zemalja Zapadog Balkana. U godini poput ove, koja će biti obilježena izbornim procesom u jednoj od ključnih članica EU, najbolje se sagledava složenost procesa pristupanja i uticaj koji na taj proces imaju unutrašnja politička zbivanja u pojedinim članicama. Nažalost, ovo je prilika da se svi prisjetimo i propuštenog vremena koje nije iskorišteno za ozbiljne promjene koje su sastavni dio pristupanja EU. Utisak je da se prema vremenu kao resursu ponašamo veoma neodgovorno i da ne propuštamo priliku da propustimo svaku priliku da učinimo nešto pozitivno za sebe kao region, bez obzira na “okolnosti u EU”.\nU ovom trenutku, posebno zbog nedostatka konsenzusa o otpočinjanju pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, narušen je kredibilitet procesa proširenja. Kako 2022. ne bi postala još jedna izgubljena godina, potrebno je resetovati proces jer je očigledno da se nalazi u krizi i potrebno ga je prilagoditi potrebama kandidata i EU. Za izlazak iz ove krize neophodna je saglasnost političkih volja među 27 članica, kao i nedvosmislena politička volja kandidata da ispune sve obaveze. Francuska bi mogla da odigra ključnu ulogu u tome. Posebno imajući u vidu zahtjeve za strateškom autonomijom EU i njenom snažnijom ulogom na međunarodnoj pozornici koje je svojevremeno promovisao upravo predsjednik Francuske (Emanuel) Makron.\nEU ne može ostvariti ove ambiciozne ciljeve ukoliko ne integriše zemlje Zapadnog Balkana, zaokruži svoju teritoriju i tako se riješi uticaja drugih međunarodnih aktera. Dakle, proširenje EU na Zapadni Balkan bi trebalo da se sagledava kao obostrana dobit i oko toga ne bi trebalo da bude dileme. Međutim, teško je očekivati da će do značajnije promjene doći u dogledno vrijeme, a svaki pozitivan pomak tokom francuskog predsjedavanja predstavljao bi prijatno iznenađenje i podstrek politici proširenja.\nKako procjenjujete da će Crna Gora proći s obzirom na loše rezultate iz posljednjeg Izvještaja Evropske komisije (EK)? Kakvi su Vaši utisci o učinku nove vlasti u Crnoj Gori za proteklih godinu dana? Da li je Vlada dovoljno pažnje posvetila integracijama?\nPred Vladom Crne Gore je veoma težak zadatak da uspostavi balans između neophodnih unutrašnjih reformi i kreiranja klime povjerenja u djelotvornost političkog sistema s jedne, i obaveza koje proističu iz procesa pristupanja s druge strane. Izazovi su brojni, od situacije unutar vladajuće koalicije, do odnosa s političkim suparnicima u opoziciji.\nNapetost između Vlade i parlamenta svakako ne odslikava pozitivnu atmosferu za promjene koje je neophodno sprovesti u okviru pregovora s EU. Crna Gora odaje sliku polarizovanog društva po brojnim političkim, identitetskim i vjerskim pitanjima. U takvim okolnostima političari – posebno oni u vladajućoj koaliciji – snose ogromnu, rekao bih istorijsku odgovornost da iznađu načine da navedene podjele prepoznaju kao šansu za konstruktivni i širi društveni dijalog, u okviru kog je potrebno spustiti političke strasti i postići iskreni konsenzus o pravcu u kom Crna Gora iskreno želi da ide. U suprotnom, postoji realan rizik da se sklizne u politički populizam i da se zanemare obaveze koje proističu iz programa evropskih integracija. To je kratkoročno lakši put, ali bi posljedice takve političke opcije bile dugotrajne po interese građana Crne Gore. Srbija je prethodnih godina nažalost upravo takav primjer.\nMeđutim, za dinamiku nastavka pregovora ključno će biti na koji način će funkcionisati demokratske institucije, kako će se primjenjivati vladavina prava u praksi, nastavak reforme pravosuđa, borba protiv korupcije, zaštita osnovnih ljudska prava, uključujući medijske slobode, i kreiranje atmosfere u kojoj će novinari bez straha za svoju bezbjednost moći da obavljaju svoj posao. Od izuzetnog je značaja da Crna Gora nastavi borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije jer se time legitimiše kao kredibilna buduća članica koja ispunjava svoje obaveze i na taj način doprinosti sigurnosti evropskih građana. Uz nastavka reforme državne uprave, njenu profesionalizaciju i nastavak ekonomskih reformi, ovo su najvažnije oblasti na osnovu kojih će se mjeriti učinak Crne Gore u procesu pristupanja EU.\nStiče se utisak da se izvještajima EK posljednjih godina posvećuje manja pažnja u odnosu na raniji period. Da li je razlog toga to što su se države regiona umorile od reformi koje se od njih zahtijevaju, ili je uticaj EU oslabio?\nObjavljivanje izveštaja EK zaista više nije događaj koji privlači pažnju javnosti kao prethodnih godina. Razlozi tome su višestruki.\nPrvo, proces pristupanja traje predugo. Građani su umorni od tranzicije u kojoj se permanentno nalaze već decenijama, i to je svakako uticalo na pad njihovog (evro)entuzijazma.\nDrugo, s obzirom da je tzv. evropska perspektiva sve neizvjesnija, i vlasti u regionu su počele da koriste neodlučnost EU kako bi je okrivili za svoje promašene šanse i manjak hrabrosti da se izbore s političkim, ekonomskim i socijalnim izazovima. Umjesto toga, sve više vlada u regionu pribjegava oprobanom modelu skretanja pažnje s konkretnih problema i nerijetko podsticanju nacionalističkih strasti. Mnogo je lakše upirati prstom na druge i kriviti ih za svoje probleme, nego pogledati se u ogledalo i priznati vlastitu nesposobnost ili nedostatak političke volje da se unaprijedi rad institucija, vladavina zakona i poštovanje osnovnih prava. Kao da je politika proširenja EU jedini razlog zašto se time (ne) bave… To ukazuje na manjak razumijevanja suštine procesa evropske integracije. Taj proces bi trebalo da bude sredstvo za modernizaciju kandidata i oni koji ga tako prihvate, iskoristiće ga bez obzira na datum eventualnog pristupanja Uniji. Oni koji pak nisu sigurni u svoj stav, iskoristiće manjak entuzijazma na strani EU i odustaće od primjene reformi koje su neophodne kako bi se društva Zapadnog Balkana modernizovala bez obzira na članstvo u EU.\nDakle, vlade u regionu nemaju za pravo da budu umorne i da svoju nesposobnost, neznanje ili manjak političke volje skrivaju upirući prstom ka Briselu. Istovremeno, ni građani nemaju taj luksuz da pretjeruju u očekivanjima od Brisela. Građani u regionu moraju sami, aktivizmom, građanskim inicijativama, političkim delovanjem i na demokratskim izborima da kažu kakvu vlast žele i šta od nje očekuju. EU je model, sredstvo i cilj, ali nema mogućnost da obavi posao umjesto nas i ne može da se zalaže za promjene u našim društvima više od nas koji živimo u ovom regionu.\nŠto se tiče uticaja EU u regionu, on će u budućnosti direktno zavisiti od sposobnosti njenih članica da prepoznaju značaj integracije zemalja Zapadnog Balkana i time povrate vlastiti kredibilitet. Konkretno, zavisiće od deblokade početka pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, vizne liberalizacije za kosovske Albance, kao i strukturne i suštinske pomoći Bosni i Hercegovini da se izbori sa svojim unutrašnjim pitanjima. Ukoliko se o ovim pitanjima postigne konsenzus unutar EU, ukoliko se na taj način pošalje nedvosmislena poruka regionu da je dobrodošao u klub, utoliko će porasti i njen uticaj u regionu. Istovremeno EU će na taj način poslati jasnu poruku onima koji su iskoristili njeno “odsustvo” i počeli da koriste situaciju u regionu za svoje geostrateške interese.\nSve se više govori o inicijativi “Otvoreni Balkan” za stvaranje zajedničkog regionalnog tržišta, koji su uspostavile Srbija, Albanija i Sjeverna Makedonija. Da li region ima potrebe za takvim inicijativama, kad je poznato da su sve države regiona uključene u Berlinski proces i bore se za što brži ulazak u EU?\nPrvo želim da naglasim da inicijative poput “Otvorenog Balkana” ili Zajedničkog regionalnog tražišta u okviru Berlinskog procesa nisu zamjena za članstvo u EU. Naprotiv, obje inicijative se zasnivaju na četiri temeljne slobode na kojima počiva i integracija 27 članica EU – slobodi kretanja robe, radne snage, kapitala i usluga. Dakle, obje inicijative bi trebalo posmatrati kao model saradnje u regionu koji bi trebalo da jačanjem ekonomske saradnje i neometanog prometa robe, ljudi, kapitala i usluga unaprijedi ekonomske i socijalne uslove u kojim žive i rade građani zemalja Zapadnog Balkana.\nNažalost, obje inicijative su u ovom trenutku daleko od svoje realizacije. Kreiranje Zajedničkog regionalnog tržišta se suočava s poteškoćama uzrokovanim prevashodno neriješenim pitanjima u odnosima Beograda i Prištine, i insistiranjem kosovskog premijera (Aljbina Kurtija) na uspostavljanju novog modela zone slobodne trgovine za jugoistiočnu Evropu. U takvim okolnostima, Albanija, Sjeverna Makedonija i Srbija inicirale su uspostavljanje zone četiri slobode, i da time na neki način repliciraju model ekonomskog povezivanja članica EU (u početku se inicijativa nazivala “Mali Šengen”). Nažalost, ova inicijativa do sada nije uspjela da zainteresuje preostale tri zemlje koje iz različitih razloga nisu prepoznale vlastiti interes da joj pristupe. Utisak je da tri zemlje koje su inicirale “Otvoreni Balkan” nastavljaju sa svojim planovima u nadi da će primjena postignutih sporazuma, očekivani rezultati i ekonomska korist uticati na neodlučne da se naknadno priključe.\nEkonomska integracija Zapadnog Balkana, bez obzira na vlasništvo i naziv inicijative, pozitivan je korak u pravcu mijenjanja regiona i njegovog imidža. Ekonomski integrisan region, sposoban da funkcioniše na postulatima na kojima je zasnovana EU, svakako bi poslao pravu poruku o značaju širenja Unije na Zapadni Balkan. Uostalom, niko od nas ne može pobjeći od geografije, i nakon pristupanja Uniji svoje interese ćemo mnogo lakše ostvarivati sarađujući prevashodno sa svojim susjedima.\nNaposljetku, želim da naglasim da nijedna incijativa o regionalnoj ekonomskoj integraciji, koliko god dobro izgledala na papiru, neće biti uspješna ukoliko ne bude zasnovana na pomirenju, povjerenju, vladavini prava i dobrom upravljanju, odnosno profesionalnoj administraciji koja će umjeti da sprovodi evropske propise – npr. o pravilima konkurencije, državnoj pomoći, javnim nabavkama… i da sve ekonomske aktere tretira na jednak način bez obzira na to odakle dolaze. Sve zemlje regiona bi trebalo da se zapitaju se da li su spremne da se ponašaju na način kakav se očekuje od njih kada postanu punopravne članice EU.\nDa li je, s obzirom na krizu u samoj Uniji, realno očekivati da Crna Gora postane prva naredna članica do 2025?\nCrna Gora je u ovom trenutku svakako najblilža članstvu u EU od svih zemalja Zapadnog Balkana. Da li će se to desiti 2025, zavisi od mnogo faktora od kojih su neki izuzetno teško predvidivi, a neki i trenutno nepoznati. Prvo, Crna Gora mora da ispuni sve neophodne uslove za članstvo, što je veliki izazov u tako kratkom roku. Pristupanje 2025, podrazumijeva da Crna Gora završi sve reforme i okonča pristupne pregovore sljedeće godine, imajući u vidu da proces ratifikacije u zemljama članicama može potrajati i do dvije godine.\nDrugo, EU se u ovom trenutku nalazi u procesu vlastite transformacije, odnosno prilagođavanja novonastalim globalnim okolnostima. U takvoj situaciji, nažalost, proširenje EU se ne nalazi na vrhu njenih prioriteta.\nTreće, u ovom trenutku nije moguće predvidjeti kako će se razvijati unutrašnje politička situacija u 27 država članica EU u naredne dvije-tri godine, i kako će to uticati na politiku proširenja. Nažalost, neke članice koje su pristupile u posljednjem talasu proširenja pokazale su da nisu bile iskrene u prihvatanju demokratskih prinicipa na kojima je zasnovana EU. To sad ima direktan uticaj na debatu o proširenju i može uticati na dinamiku nastavka ovog procesa.\nČetvrto, ne treba zanemariti ni globalna dešavanja i ulogu EU u njima. EU pretenduje da zauzme značajnije mjesto u međunarodnoj areni, međutim još uvijek nema jedinstven stav po svim pitanjima koja se tiču Zajedničke spoljne i bezbjednosne politike. Moje mišljenje je da bi brzo okončanje proširenja Unije na Zapadni Balkan olakšao taj proces, ali realno je očekivati da će neke članice promovisati upravo suprotne stavove.\nPeto, da bi kandidat pristupio Uniji, potrebno je organizovati veoma kompleksan proces ratifikacije pristupnog ugovora sa Crnom Gorom u svih 27 članica. To u nekim članicama podrazumijeva komplikovane političke procese ratifikacije (u Belgiji, osim saveznog, i regionalni parlamenti moraju da daju saglasnost), a u nekim zemljama i potvrdu na referendumu. Pitanje je koliko će pojedine vlade unutar EU, u stanju permanentnih kriza u kojima se Evropa danas nalazi, željeti da se izlože političkom riziku raspisivanjem referenduma o pristupanju jedne nove članice Uniji. Sve navedeno imaće veliki uticaj na dinamiku pristupanja Crne Gore i drugih zemalja Zapadnog Balkana EU.\nPovezane teme:Centar za evropske politikeotvoreni balkanpolitikaSavjetodavna grupa Balkan u EvropiSrđan MajstorovićZapadni Balkan\nĐUKANOVIĆ IŠAO U PRIŠTINU DA BI UDARIO NA EDIJA RAMU: Portal Borba tvrdi da iza Milove inicijative stoji jedna evropska sila!


Vraćanje granice aflatoksina do maja\nAktuelno / Štampa / Vraćanje granice aflatoksina do maja\nObjavljeno 20.12.2013. na Beta\nDatum: 20.12.2013.Izvor: Beta\nMinistar poljoprivrede Srbije Dragan Glamočić izjavio je jutros da bi najviša dozvoljena količina aflatoksina u mleku, sa sadašnjih 0,5 mikrograma po kilogramu, trebalo da do maja ponovo bude vraćena na deset puta manju.\n„Pratimo rod kukuruza i aflatoksin nije prisutan ili je značajno smanjen što nam daje mogućnost da dozvoljenu granicu smanjimo do maja“, rekao je ministar za Radio-televiziju Srbije.\nAfera s aflatoksinom izbila je u jesen 2012. godine kada je utvrđeno da je u kukuruzu proizvedenom u Srbiji zbog suše povećan nivo tog otrova koji potiče od plesni. Nekoliko meseci kasnije je utvrđeno i veliko povećanje aflatoksina u mleku zbog masovne ishrane krava neispravnim kukuruzom.\nVlada Srbije je na to reagovala tako što je krajem februara ove godine promenom pravilnika povećala dopuštenu količinu aflatoksina u mleku sa 0,05 na 0,5 migrograma po kilogramu.\nTa afera je imala ekonomske, politicke i sudske posledice.\nMinistar Glamočić je danas, govoreći o agrarnom budžetu, rekao da je povećanje za dva odsto 2014. godine mogući maksimum.\n„Verujem da će poljoprivrednici biti zadovoljni, pogotovu što ćemo ove godine isplatiti sve obaveze prema njima, te će i budžet biti veći“, rekao je Glamočić.\nSubvencijama poljoprivrednicima neće biti smanjene, ali će iznos od 6.000 dinara po hektaru, koji su poljoprivrednici do sada dobijali bez ulaganja, biti usmeren u investicije, ukazao je ministar.\nSrbija neće dozvoliti gajenje genetski modifikovanih organizama (GMO) na svojoj teritoriji, niti njihovu upotrebu u ishrani, izjavio je danas ministar poljoprivrede Dragan Glamočić, ističući da „naša javnost ne treba da bude zabrinuta“.\n„Mi moramo naše zakonodavstvo da uskladimo sa zakonima EU, što ne znači da ćemo dozvoliti gajenje GMO“, rekao je on za jutarnji Dnevnik RTS-a, ističući da naši građani treba da znaju „da je 95 odsto mesa, mleka, jaja koje dolazi iz drugih svetskih zemalja hranjeno GMO sojinim proizvodima“, prvenstveno sojinom sačmom i da ti proizvodi ne podležu deklarisanju.\nGlamočić je izjavio da ti proizvodi „na našem tržištu trenutno imaju isti tretman kao naši proizvodi koji su hranjeni genetski nemodifikovanom sojinom sačmom“ i najavio da će se to promeniti nacrtom zakona na čijoj pripremi se radi.\nNaši proizvodi će moći da se deklarišu i potrošač će znati kad ode u market da on nije proizveden od sirovina koje su GMO, rekao je on i objasnio da će to morati da bude jasno naznačeno, da bi se napravila razlika u ceni.


Najveća i najkrvavija bitka u istoriji ratovanja: 75 godina od Staljingradske bitke - National Geographic Srbija\nPre tačno 75 godina Nemačka je doživela poraz u bitki za Staljingrad koja je odlučila dalji tok Drugog svetskog rata.\nStaljingrad je napadnut u sklopu operacije Blau, koja je imala za cilj da razdvoji sovjetske snage i dozvoli Nemcima pristup nafti na Kavkazu. Ali, kako se razvijala bitka je brzo imala sopstvenu logiku i mnogo veće uloge od strane Nemačke.\nStaljingradska bitka bila je najveća i najkrvavija bitka u istoriji ratovanja. Trajala je između avgusta 1942. i februara 1943. godine, a rezultirala je sa preko milion poginulih i još milion teško povređenih.\nBitka nije bila odmeravanje snaga sukobljenih strana već čist splet okolnosti. Sve opsesivnija želja Adolfa Hitlera da pokori grad gubeći sve više trupa na tom putu naišla je na otpor SSSR koji su branili svoju domovinu pod novom odredbom (zavedenom pod brojem 227) Josifa Staljina „Ni korak nazad“.\nPogledajte i 18 činjenica o Drugom svetskom ratu\nGrad je bio toliko uništen od bombardovanja da se bitka svela na ulične borbe, a nemačka taktika „pacovskog rata“ podrazumevala je skrivene snajperiste koji su pucali iz ruševina čim bi neko prešao ulicu ili granatiranje kanalizacije. Kasnije su ovu taktiku favorizovali Rusi koji su želeli da učine nemačku vojsku stalno napetom. Ovo je definitivno bio ulični rat koji Nemačka nije mogla da priušti, ali SSSR svakako jeste.\nVojnici elitne nemačke 6. armije nisu bili naviknuti da se smenjuju sa novoobučenim seljačkim regrutima, niti su Panceri napravljeni da se mesecima zaglavljuju u statičnim položajima, da budu uništavani iz gnezda mitraljeza na drugom spratu do kog nisu ni mogli da podignu oružje. Ideja, konstantnog, agresivnog angažmana bez obzira na velike vojne gubitke, odlika je ruske istorijske vojne doktrine, a ne nemačke. U Staljingradu Rusi su imali značajnu prednost u muškoj snazi, a Hitler je mogao samo da pleše onako kako su oni svirali.\nPogledajte i Ovo je poslednja fotografija Adolfa Hitlera!\nPoslednji udar zadao je maršal Georgij Žukov koji je uspešno opkolio već oslabljene nemačke snage i tako dobio najveću bitku u ratu.\n“U Moskvi 1941. godine Nemci su bili odbijeni od grada, a ovde su uništeni. Ranije su mogli da kažu da je to bio privremeni preokret, ali ovde je Hitler naredio da se 6. armija, doduše neuspešno, ponovo izgradi s terena – to nije poraz koji može da se prikrije“, rekao je Konstantin Zaleski, istaknuti istoričar.\nBitka za Staljingrad bila je pitanje morala za sve stanovnike ovog grada, današnjeg Volgograda. To im je ulilo nadu da će se „nemačka ratna avantura“ završiti i okončati upravo na njihovom pragu, kao i da će poniziti nepobedivog i osvetiti mu se za sva varvarstva.\nPogledajte i 5 prelomnih trenutaka u istoriji: Bitke koje su oblikovale današnju Ameriku i Evropu\nU međuvremenu, Hitler je tolilo ulagao u propagandu da je čak i Gebels bio zabrinut kako će predstaviti poraz u Staljingradu.\nNeki istoričari tvrde da je u decembru 1941. godine, kada je Hitler zaustavljen na obodima Moskve, a SAD ušle u rat, odlučena sudbina Drugog svetskog rata, ali istina je da je Staljingrad promenio pravac rata. Najbolji dokaz je da nacisti više nikada nisu napravili nikakav dalji napredak u Rusiji, osim Treće bitke za Harkov koju jedva dobili u martu 1943. godine na Istočnom frontu.\nPobeda u Staljingradu nije spasila samo milione Rusa od nacističke okupacije već i milione onih u drugim zemljama skraćujući rat za nekoliko meseci, ako ne čak i godina.\nIstorija Drugi svetski rat bitka Rat Istorija\nŠta je Gandi poručio Hitleru?


Normalizovan saobraćaj na prelazima Jarinje i Brnjak | Restart Magazin\nRad na prelazima Jarinje i Brnjak iz pravca centralne Srbije privremeno je bio obustavljen do jutros, kako bi se izvršila priprema sistema za režim nalepnica. Saobraćaj se tokom vikenda odvijao neometano samo iz pravca južne pokrajine ka centralnoj Srbiji, javlja Tanjug.\nOdalović: Očekujem da se dogovoreno sprovodi, Prištana se valjda otreznila\nGeneralni sekretar Skupštine Srbije Veljko Odalović izjavio je danas da očekuje da se dogovor iz Brisela o tablicama i sprovode, i da će se promet vozila na administrativnim prelazima Jarinje i Brnjak u narednih šest meseci odvijati nesmetano, a do tada bi trebalo i da se privremeno rešenje zameni stalnim.\n„Stavljeno je do znanja da nikakvo nasilje neće biti tolerisano”, rekao je Odalović, za Radio televiziju Srbiju (RTS) i istakao da je značajno to što se uključio i Kfor, javlja Beta.\nPrema njegovim rečima, Priština svojom akcijom želela da pokaže da može da „okupira Sever Kosova i da upravlja kako oni misle da upravljaju”.\n„Ovo ih je valjda otreznilo”, rekao je Odalović, navodeći da je kosovski premijer Aljbin Kurti doživeo „fijasko”, ali da je najvažnija stvar da se sve završilo mirno i bez incidenata, preneo je portal RTS.\n← Tri dara prirode koji deluju poput antibiotika osim belog luka\nSrbija za projekte u Republici Srpskoj dala 88,5 miliona evra od 2014. →\nKraj u knjigama Igre prestola biće mnogo drugačiji od onog u seriji


Američki naučnici imaju predlog koji će obradovati sve đake - Sandžak Haber , Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Mladi Američki naučnici imaju predlog koji će obradovati sve đake\nNova meta-analiza koju je sprovela grupa američkih naučnika koji se bave poremećajima spavanja i sna, pokazala je da bi pomeranje početka nastave za samo sat vremena kasnije imalo izuzetno pozitivan učinak na zdravlje adolescenata, naročito na njihov san.\nNaučnici su proučili rezultate 18 ranije sprovedenih studija objavljenih pre aprila 2016, u okviru projekta organizovanog na nacionalnom nivou pod nazivom “Svest o zdravom snu”.\nRezultati objavljeni u časopisu “Journal of Clinical Sleep Medicine”, pokazuju da bi pomeranje početka školske nastave za samo sat vremena imalo brojne pozitivne učinke na zdravlje učenika.\nPomeranje početka školske nastave rezultiralo bi manjim brojem saobraćajnih nesreća, manjom pospanošću i umorom tinejdžera tokom dana, i manjom razlikom u dužini sna tokom nedelje i tokom vikenda. Odlaganje ranog početka nastave ključni je faktor koji bi adolescentima mogao pomoći da spavaju kvalitetnije kako bi mogli rasti i učiti.\nPo podacima američke Akademije za medicinu sna kod adolescenata melatonin u organizmu počinje da se otpušta kasnije nego kod odraslih, odnosno ne otpušta se čak do 23 sata, a reč je o važnom hormonu koji pomaže pri regulaciji unutrašnjeg sata. Ti hormoni ne prestaju da teku krvlju tinejdžera sve do kasnih jutarnjih sati, zbog čega im je teško da ustanu rano.\nAnaliza je pokazala i povezanost između kasnijeg početka nastave i ređeg kašnjenja učenika na nastavu, kao i izostanaka i povezanost s boljim ponašanjem učenika tokom nastave.\nKada su ocene posredi, pokazalo se da je kasniji dolazak na nastavu kod nekih učenika uticao na poboljšanje ocena, a kod drugih nije.\nKomentirišući rezultate, glavni autor studije Timoti Morgentaler je rekao: “Jedno je istraživanje pokazalo da 85,6 odsto američkih srednjoškolaca na nastavu mora stići pre 8.30 u skladu s preporukom Američke akademije pedijatara. Nedavna istraživanja na državnom nivou pokazala su da manje od trećine srednjoškolaca dovoljno spava, a to je velik problem jer loš san implicira opasnost od pojave raznih psiholoških problema, utiče na kvalitet učenja, na potencijalnu gojaznost adolescenata, pojavu dijabetesa, a na ulicama se, zbog manjka koncentracije, događa više saobraćajnih nesreća u vreme odlaska u školu.”\nZa održavanje optimalnog zdravstvenog stanja srednjoškolaca, američka Akademija medicine sna koja se među ostalim bavi lečenjem poremećaja spavanja, adolescentima uzrasta od 13 do 18 godina preporučuje da noću spavaju od osam do 10 sati i ako je moguće da ležu u isto vreme. Brojke su pokazale da 69 odsto američkih srednjoškolaca tokom školske nedelje noću spava manje od osam sati.\nDoktori i naučnici već godinama upozoravaju da su rasporedi nastave u neskladu s prirodnim obrascima spavanja tinejdžera, što su dodatno pogoršali i pametni telefoni i brojni elektronski uređaji koji emituju takozvano plavo svetlo čiji je učinak na spavanje dokazano negativan.\nMorgentaler ističe i da zbog prirodnih promena bioritma za vreme puberteta većina adolescenata preferira odlazak na spavanje kasnije nego u ranijem detinjstvu, što im ne ide u prilog kada je o ispavanosti reč s obzirom na prerani početak školske nastave.\nStudije su pokazale da tinejdžeri znatno duže spavaju u danima bez škole, što znači da im nedostaje sna i da ga tim danima nadoknađuju.\nPrethodni tekstBrazil i Kolumbija igraju za Šapekoense\nSledeći tekstNapadač iz ciriške džamije pronađen mrtav


Brnabić: Ne vidim nikakvu naznaku kompromisa - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Brnabić: Ne vidim nikakvu naznaku kompromisa\nBrnabić: Ne vidim nikakvu naznaku kompromisa\n04.januar 2019. Izvor: Tanjug\nTakse koje je Priština uvela na svu robu iz centralne Srbije i BiH, stvaranje tzv. vojske Kosova i brisanje granice između Kosova i Albanije, vratili su dijalog Beograda i Prištine, ne korak, već 50 koraka unazad, ocenila je danas premijerka Srbije Ana Brnabić.\nGostujući na TV Pink, Brnabić je istakla da zbog svih tih odluka privremenih institucija u Prištini "ne vidi nikakvu naznaku kompromisa", već smatra da su Beograd i Priština od kompromisa sve dalјe, a kao najveću pretnju vidi "političku odluku" koja se tiče brisanja granice između Kosova i Albanije koja, kaže, očigledno vodi ka stvaranju "velike Albanije".\n"Što se tiče tog brisanja granica, čini mi se da će oni pokušati da se izvuku na inicijativu koju je upravo predsednik Srbije Aleksandar Vučić stavio na sto, a to je da imamo jednu carinsku uniju, da imamo povezani Balkan zbog ekonomskog rasta, razvoja, mira, stablnosti, drugačijeg prosperiteta. Međutim, to je smešno tvrditi u trenutku kada privremene institucije u Prištini uvode takse na robu iz centralne Srbije i BiH, ne možete da pričate da ste, s jedne strane za, ne političko, nego ekonomsko brisanje granica, a sa druge strane dižete barijere prema Srbiji i BiH", rekla je Brnabić.\nUkazuje da su očigledno "granice na stolu", i navela da je pitanje granica moglo da bude na stolu pre 10 godina, a sada ne može, a zatim sada imamo da za neke mogu da budu, a za Republiku Srpsku ne mogu.\n"Hajde da vidimo koji su to principi o kojima možemo da razgovaramo i da probamo da dogovorimo kompromisno rešnje. Ja apsolutno želim, nadam se svim srcem da ćemo mi uspeti da dođemo do nekog kompromisnog rešenja i ovo sve što se dešavalo, a posebno od 6. novembra prošle godine, pokazuje koliko nisu u pravu svi lјudi koji kažu da je zamrznuti konflikt dobro rešenje", ukazala je Brnabić.\nPodsetila je da je sve počelo 6. novembra kada je Priština uvela takse na robu iz centralne Srbije za 10 odsto, zatim 21. novembra povećala na 100 odsto, 14. decembra je formirana tzv. vojska Kosova, a pred Novu godinu Priština je proširila takse i na robu stranih investitora u Srbiji, među kojima je na prvom mestu Koka-Kola.\n"Sa nestrplјenjem očekujem reakciju SAD, jer ako postoji jedna stvar koju posebno ova administracija u Vašingtonu ne voli, onda je to protekcionizam prema američkim proizvodima", rekla je Brinabić i najavila da će tokom januara putovati u SAD, gde će, između ostalog posetiti i sedište Koka-Kole.\nSvi ti potezi, navodi premijerka, ugrozili su mir i stabilnost u regionu, a jedini razlog zbog kojeg danas u regionu imamo stabilnu situaciju je što se Srbija ponašala odgovorno.\n"Srbija nije uzvratila kontramerama, što mislim da je najviše iznenadilo Prištinu, oni su se nadali da će oni krenuti sa ovakvim merama, da ćemo mi uzvratiti nekim kontramerama, da ćemo opet da razgovaramo o dve strane, to se nije desilo, oni su dalјe eskalirali, mi dalјe nismo odgovarali, tako da moje mišlјenje je da se to njima malo obilo o glavu, pre svega politički", izjavila je premijerka.\nOna kaže da joj je posebno drago što su konačno EU, a u velikoj meri i SAD i ostali partneri iz međunarodne zajednice vide "pravo lice Prištine".\n"Vide kako je to sedeti preko puta lјudi i razgovarati o kompleksnim, emotivnim stvarima u okviru dijaloga Beograda i Prištine sa lјudima na čiju reč ne možete da računate", navela je Brnabić i istakla da sa nestrplјenjem čeka punu radnu sezonu posle praznika i u Briselu i Vašingtonu i da vidi njihov odgovor na najnovije povećanje prema njihovim kompanijama.\nPremijerka je konstatovala da Haradinaj želi da predstavi trenutnu situaciju Beograda i Prištine, kao "Rusija protiv Amerike", i istakla da ona apslotuno nije takva.\n"Nismo mi mali Rusi, mi smo ovde Srbi, ali sam sigurna da ni Amerikanci ne bi voleli da nazivaju privremene institucije u Prištini malim Amerikancima", kazala je Brnabić i navela da Amerikanci svakako ne bi voleli da teritoriju KiM, koja je centar trgovne nakrotika, oružjem, lјudima i koja je imala najveći broj po glavi stanovnika koji su bili borci ISIS-a, naziva "malom Amerikom".\nOna je istakla da je spolјna politike Srbije evropske integracije i članstvo u EU, ali uz naglasak da Srbija neće biti deo EU dok sa Prištinom ne postigne kompromisno rešenje.\n"EU više neće da uvozi otvorene probleme. Ukoliko želimo u EU, ovo na nekim način moramo da rešimo, tako što eventalno možemo da napravimo neki kompromis. Kakav je taj kompromis i da li je on uopšte moguć, to ćemo videti. Svakako mislim da smo mi u odličnoj poziciji, zato što je nama glavni pregovarač Aleksandar Vučić, jer je sa njim teško pregovarati, on ozbilјno i pametno brani interese Srbije", zaklјučila je Brnabić.


Mladić kooperativan u pritvoru – Nadlanu.com\nObjavljeno 1. juna 2011. / 13:42:44\nHAG, 1. juna 2011. (Beta) – Sekretar Haškog tribunala Džon Hoking izjavio je u sredu da je general Ratko Mladić, po izručenju i prebacivanju u pritvor Tribunala u utorak uveče, bio “izuzetno kooperativan”.\n“Juče sam dočekao Mladića na aerodromu u Roterdamu, na stepenicama aviona, sa pritvorskim doktorom. Dobro smo komunicirali i razumeli jedan drugog. Mladić je bio veoma kooperativan i nismo imali nikakvih problema. On je obratio pažnju na to što smo govorili”, izjavio je Hoking na konferenciji za novinare u Hagu.\nPo njegovim rečima, lekar je sa Mladićem razgovarao na roterdamskom aerodromu i utvrdio da je on u stanju da bude prebačen u pritvor Tribunala u Sheveningenu. Kada je pristigao u pritvor, Mladića je ponovo pregledao lekar koji nije pronašao “nikakva hitna pitanja”, rekao je sekretar Tribunala.\nHoking je naglasio da će Mladić biti pod lekarskim nadzorom i da će mu Tribunal, kao i drugim pritvorenicima, obezbediti najbolju dostupnu medicinsku negu.


HOR IZ ĐURE NAJBOLjI U SRBIJI. PROSLAVlJAJU U UTORAK HUMANITARNIM KONCERTOM NA SPENS-u\n28. маја 2018. HUMANITARNO, Novi Sad, Vesti\nHor OŠ „Đura Daničić“ posle pobede na takmičenju horova u Bačkoj Topoli i plasmana na republičko takmičenje, ova škola se i sa tog takmičenja održanog proteklog vikenda vratila kao pobednik. Dakle, najbolji školski hor u Srbiji je sada i zvanično hor iz „Đure“. Ovaj hor vas poziva da u u torak (29.05.) dođete u amfiteatar Spensa na humanitarni koncert kako bi ste čuli zašto je ovaj hor najbolji u Srbiji i sa kojim pesmama je nastupio na takmičenju. Ulaynica ya ovaj koncert je vaša donacija shodnno mogućnostima, a sav prihod ide u humanitarne svrhe. Koncert počinje u 19 sati.


Patrijarh srpski Porfirije primio Šefa Misije Saveta Evrope, razgovarali o međuverskoj saradnji i ekološkim problemima! - Informer\nPoglavar Srpske pravoslavne crkve (SPC) patrijarh Porfirije i šef Misije Saveta Evrope (SE) u Srbiji Tobijas Flesenkemper razgovarali su u Beogradu o međuverskoj saradnji, ali i ekološkim problemima, prenela je Informativna služba SPC\nSredišna tema otvorenog razgovora, vođenog u prijateljskom duhu, bila je vezana za međuversku saradnju. Predstojatelj Srpske Patrijaršije sa zadovoljstvom je istakao da Srpska Pravoslavna Crkva neguje dobre odnose sa poglavarima i predstavnicima svih tradicionalnih crkava i verskih zajednica u regionu.\nRazgovarano je i o odgovornosti svih zajednica u rešavanju klimatskih i ekoloških problema sa kojima se suočava čitav svet. Patrijarh je istakao da je zemlja Božja tvorevina koja nam daje uslove za život, pa je stoga naša obaveza da se o njoj brinemo na odgovarajući način. Gospodin Flesenkemper je istakao da je Kancelarija Saveta Evrope u Beogradu spremna na saradnju sa Srpskom Pravoslavnom Crkvom po pomenutim pitanjima.\nGospodin Flesenkemper je takođe pozdravio posvećenost vrednostima Saveta Evrope po pitanju ravnopravnosti i raznolikosti, a Svetejši Patrijarh je sa interesovanjem saslušao obaveštenje o referentnom okviru Saveta Evrope o kompetencijama za demokratsku kulturu kao osnovu kvalitetnog obrazovanja za sve.\ntobijas flesenkemper patrijarh Porfirije Srpski patrijarh Porfirije Sastanak ŠEF MISIJE SAVETA EVROPE ekologija


ODRŽAN SASTANAK TUŽILAŠTVA BiH I MISIJE OSCE-a u BiH POSVEĆEN BORBI PROTIV PREKOGRANIČNOG KRIMINALA I ODUZIMANJU NEZAKONITE IMOVINSKE KORISTI\nGlavna tužiteljica Tužilaštva BiH, Gordana Tadić, predstavnicima Misije OSCE-a u BiH predstavila je rad i aktivnosti Tužilaštva BiH u borbi protiv organizovanog prekograničnog kriminala, kao i ključne elemente kojima se potrebno posvetiti kada je u pitanju oduzimanje nezakonite imovinske koristi u predmetima koji se procesuiraju u pravosudnim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine.\nGlavna tužiteljica Gordana Tadić i njene zamjenice Ozrenka Nešković i Diana Kajmaković, sastale su se i razgovarale sa zvaničnicama projekta – Jačanje borbe protiv transnacionalnog organizovanog kriminala u jugoistočnoj Evropi, kroz poboljšanu regionalnu saradnju u privremenom i trajnom oduzimanju nezakonito stečene imovine, upravljanju istom i ponovnoj upotrebi, Denise Mazzolani i Rebeccom Agule, te njihovim saradnicama Merimom Abdić i Erlin Agich.\nProjekat se realizuje u ukupno pet država korisnica, među kojima je i Bosna i Hercegovina, a predstavnici projekta iz OSCE-a borave u posjeti partnerskim institucijama u Bosni i Hercegovini.\nPredstavnici Tužilaštva BiH prezentovali su rad i ostvarene rezultate Posebnog odjela za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju u oblasti borbe protiv prekograničnog kriminala, sudjelovanju u regionalnim i međunarodnim operacijama, te oduzimanju protivpravne imovinske koristi, u okviru čega je u 2019. i 2020. godini oduzet novčani iznos od oko 6 miliona KM te nekretnine, vozila i pokretna imovina.\nKao jedno od ključnih pitanja u ovoj oblasti istaknuto je nepostojanje agencije na državnom nivou koja bi upravljala oduzetom nezakonito stečenom imovinom, te je istaknuto da se na rješavanju ovog problema treba intenzivno raditi.\nPredstavnice Misije OSCE-a u BiH istakle su da je u okviru projekta moguće pružiti podršku agencijama i institucijama u Bosni i Hercegovini u vidu specijalističkih obuka i edukacija iz ove oblasti, uz korištenje iskustava zemalja koje su već razvile dobru praksu u ovoj oblasti.\nNa sastanku je iskazana podrška Tužilaštva BiH provođenju ovog projekta, te je dogovoren nastavak aktivnosti koji će, između ostalog, uključivati i specijalističke edukacije i razmjenu iskustava u borbi protiv prekograničnog kriminala i oduzimanju nezakonito stečene imovinske koristi.


Ugovorno obavezivanje proizvođača i otkupljivača poljoprivrednih proizvoda? - AgroFin\nNaslovna VESTI Ugovorno obavezivanje proizvođača i otkupljivača poljoprivrednih proizvoda?\nUgovorno obavezivanje proizvođača i otkupljivača poljoprivrednih proizvoda?\nUvodi se registar trgovaca voćem i povrćem, kompletnu bazu podataka vodiće Ministarstvo poljoprivrede\nMinistarstvo poljoprivrede pokrenulo je inicijativu za uređenje tržišta poljoprivrednih proizvoda. Istovremeno javnosti je prezentovan i Nacrt zakona kojim bi trebalo da bude uređeno tržište poljoprivrednih proizvoda. Trenutno je u toku javna rasprava o ovom dokumentu koja će trajati do 25. februara. Cilj je da se kroz sugestije, predloge i mišljenja stručnjaka, poslovnih asocijacija, poljoprivrednika i njihovih udruženja, sačini detaljan izveštaj na osnovu kojeg bi se formirao predlog budućeg zakona o uređenju poljoprivrednog tržišta.\nVažan segment zakona odnosi se na uređenje odnosa proizvođača sa prerađivačem-otkupljivačem koji po sadašnjoj praksi nisu čvrsto interesno povezani. U nacrtu zakona stoji, da će u pojedinim sektorima, pre svega biljne proizvodnje, biti propisana obaveza sklapanja ugovora između proizvođača i otkupljivača. Članom 23 u nacrtu zakona predviđeno je da svaka isporuka robe poljoprivrednih proizvođača otkupljivačima mora biti pokrivena pisanim ugovorom.\nOd ostalih novina u nacrtu zakona, pažnju posebno privlači ona koja se odnosi na trgovinu u sektoru svežeg voća i povrća. Uvodi se Registar trgovaca voćem i povrćem u koji će biti upisani svi koji se profesionalno, kroz veleprodaju i maloprodaju, bave prometom ovih poljoprivrednih proizvoda. Predviđeno je da registar i kompletnu bazu podataka vodi Ministarstvo poljoprivrede.\nU Ministarstvu poljoprivrede očekuju da bi prošćeni tekst i predlog zakona, Vlada Srbije mogla da razmatra već u aprilu-maju, a da će poslanici Skupštine Srbije imati priliku da se o njemu izjasne već u junu.\nPosebno pravilo za vino i med\nZbog specifičnosti proizvodnje i prometa za sektor vina i meda, odredbom budućeg zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, kao i podzakonskih akata, biće izrađen poseban paket podrške i pravila prodaje. S obzirom da Evropska unija ove dve grane proizvodnje tretira na poseban način i ima različite mere podrške, o tome će se pregovarati u postupku sticanja članstva Srbije u EU.\nPrethodni tekstPokrajina daje bespovratna sredstva za opremanje stočarskih farmi\nSledeći tekstGarancijski fond Vojvodine za privrednike i poljoprivrednike do kraja godine produžio kreditnu liniju „COVID 19”


Zbog torture MUP-a odšteta od 200.000 dinara : Nadlanu.com\nObjavljeno 21. feb 2013. / 13:57:37\nIstom presudom Apelacioni sud je potvrdio presudu prvostepenog suda kojom je odbijena tužba Ekrema Nebihua iz Glogovca, saopštio je danas Fond za humanitarno pravo koji je u ime Bajgore i Nebihua u junu 2007. podneo tužbu Prvom opštinskom sudu u Beogradu.\nTužbom je od države Srbije tražena odšteta po osnovu povrede slobode i prava ličnosti zbog nezakonitog pritvora i po osnovu umanjenja životne aktivnosti koje je nastupilo kao posledica preživljene torture.\nPostupak je vođen najpre pred Prvim opštinskim sudom u Beogradu, a nakon ukidanja prve prvostepene presude pred Prvim osnovnim sudom u Beogradu.\nGLUMICA POBEDILA DRŽAVU: Poljska građanima plaća odštetu…\nPRETIO DA ĆE UBITI MILJANU AKO OSTANE: Mirko Gavrić napustio…\nSud je utvrdio da su pripadnici MUP-a bez osnova uhapsili Bajgoru i Nebihua i da su obojica u pritvoru proveli više od četiri, odnosno pet meseci, "te da su u više navrata bili fizički i psihički zlostavljani", navodi se u saopštenju.\nNa osnovu medicinskog veštačenja sud je utvrdio da zbog posledica torture Bajgora boluje od post-traumatskog stresnog poremećaja, zbog čega mu je trajno umanjena opšta životna aktivnost.\nTužbu Nebihua sud je odbio jer je medicinski veštak našao da tortura nije ostavila trajne posledice po njegovo zdravlje, navodi se u saopštenju.


EVROPSKA KOMISIJA: OČEKUJEMO DA SE HRVATSKA KONSULTUJE SA BIH O IZGRADNJI PELJEŠKOG MOSTA | RTVUSK.ba\n- Iz Evropske komisije signaliziraju da im je i dalje ključno da se niko u BiH ne protivi gradnji Pelješkog mosta, iako je jednako tako svima jasno da već donesenu odluku o sufinansiranju ne mogu tako lako poništiti\nBRISEL, 12. septembra - Iz Evropske komisije jasno je poručeno kako očekuju da se Republika Hrvatska konsultuje sa Bosnom i Hercegovinom o izgradnji Pelješkog mosta.\n"U pripremi i implementaciji projekta finansiranih iz EU oslanjamo se na povjerenje u naše partnere u zemljama članicama da će provesti potrebne konzultacije sa svojim susjednim zemljama", rekao je glasnogovornik Evropske komisije Johannes Bahrke odgovarajući na pitanje Večernjeg lista.\nOn je dalje naveo da je za njih ključno da Hrvatska i BiH održe dobre susjedske odnose i riješe ovo pitanje konstruktivnim dijalogom.\n"Evropska komisija pomno prati razvoj događaja o tom pitanju. Prije nego što je odobrila projekt 7. juna 2017. godine, Komisija je pažljivo analizirala prijavu za evropsko financiranje projekta Pelješkog mosta koju je predala Hrvatska, i provjerila je da su svi preduvjeti i proceduralni koraci u skladu s propisima kohezijske politike", kazao je Bahrke.\nVečernji list piše da je na svečanosti potpisivanja Odluke o sufinansiranju Pelješkog mosta u 85-postotnom iznosu od ukupnih troškova u Briselu evropska povjerenica Corina Cretu izjavila je kako je lično tražila od delegacije EU u Sarajevu da "komunicira prema vlastima u BiH zahvalu na njihovu konstruktivnom pristupu ovoj odluci".\nIz Evropske komisije signaliziraju da im je i dalje ključno da se niko u BiH ne protivi gradnji Pelješkog mosta, iako je jednako tako svima jasno da već donesenu odluku o sufinansiranju ne mogu tako lako poništiti.


Nakit Rite Ore vrijedan 3 miliona dolara zaboravljen u avionu - BIGportal.ba\nNakit Rite Ore vrijedan 3 miliona dolara zaboravljen u avionu\n25 Maja, 2019 076\n“Samo neko s glavom u oblacima može da zaboravi više miliona u avionu”.\nNakit vredan preko 3 miliona dolara, koji je pozajmljen Rita Ori da nosi tokom Filmskog festivala u Kanu, izgubljen je u avionu.\nKako pišu strani mediji, žena koja je nosila nakit kako bi ga vratila pravim vlasnicima, zaboravila je svoj ručni prtljag u avionu u kojem je između ostalog bio i nakit.\nPrema rečima policijskog službenika, torba se vratila na londonski aerodrom Luton, odakle ga je avio-kompanija prosledila na drugi londonski aerodrom Hitrou, gde su svi vlasnici nakita preuzeli svoje dragulje.\n“Kada je 16. maja izašla iz aviona u Nici, žena zadužena da prenese dragulje za pevačicu Ritu Oru shvatila je da je zaboravila ručni prtljag i mantil u letelici”, rekao je izvor upoznat sa slučajem, pa dodao:


Govor predsednika Republike Kosova, Hashim-a Thaçi-ja povodom inauguracije Centra za promovisanje prava žena u Glogovcu - Govori Presidenta - V.D. Presednice Republike Kosovo - Dr. Vjosa Osmani - Sadriu\nGovor predsednika Republike Kosova, Hashim-a Thaçi-ja povodom inauguracije Centra za promovisanje prava žena u Glogovcu\nOd kosovskih žena naučili smo koji su kvaliteti koji treba da svedoče u vreme bola, kao što je bilo vreme rata. Razumevanje, solidarnost i briga su bile bitne karakteristike društva koje je društvo pokazalo u ratnim godinama. Ovu solidarnost su pokazale majke, ćerke i sestre.\nGlogovac, 15. april 2016. godine\nDozvolite mi da na početku čestitam centru za promovisanje prava žena ovde u Glogovcu, na inauguraciji novog objekta.\nŽelim vam da što bolje služi Centru u njegovom radu koji je bitan za Kosovo i kosovsko društvo.\nUspeh vašeg rada je pre svega bitan za žrtve kojima izlazite u pomoć.\nAli, uspeh vašeg rada je bitan i za čitavo društvo. Vaš rad osvetljava bitnu istinu za naše društvo koja od celog društva traži da se suočimo sa njom.\nVreme je da svi pokažu razumevanje, solidarnost i pažnju prema ovim ženama žrtvama, i koje imaju potrebe.\nDakle, imperativ je da se podrži rad vašeg Centra, i ostalih centara kao što je ovaj.\nPodrška koju pružate svim ženama kojima je potrebna, pomoći će im da se suoče sa njihovim bolim, ali će pomoći i društvu da shvati njihovu patnju i na pronađe način da ih podrži.\nKosovsko društvo prolazi kroz nekoliko tranzicija, kao što je ekonomska, ali i kroz društvenu i kulturnu. Diskriminacija, represija i rat su ometali ove tranzicije. Sada je vreme da ih nastavimo.\nObaveza društva jeste da se stvore uslovi da se žena edukuje, da se zaposli, da se razvija i da živi neugroženo, jednaka sa drugim polom.\nNema sumnje da je naše društvo načinilo velike korake napred.\nMi smo prva zemlja u regionu koja je imala predsednicu.\nImamo i žene koje rukovode Vladom, CIK-om, Ustavnim sudom, koje se suočavaju sa njihovim zadacima, angažovane u izgradnji države Kosova.\nImamo lekarske, novinarke, naučnice, učiteljice i nastavnice, profesorke i umetnice.\nNjihovim radom i njihovima uspesima se ponosima svi. Emancipacija i jačanje žene, priznavanje i podrška ženinim potrebama, podrška žena žrtava i svih ugroženih kategorija, biće centar mog angažovanja kao predsednika.\nNaše društvo će zaista biti slobodno, jednako i pravilno samo onda kada kosovska žena bude bila jednaka i kada je pravično budu tretirali svi na Kosovu.