Osloniti se na poljoprivredu, pametno trošiti, ali podizati plate: Kako da se izborimo sa krizom?\nZbog sukoba Rusije i Ukrajine ozbiljna ekonomska kriza preti celom svetu, navode domaći ekonomisti, i savetuju šta je najbolje preduzeti\nU ovakvim vremenima trebalo bi svaki dinar štedeti i njime pametno raspolagati, razvijati sopstvene kapacitete kako bi naša zemlja bila ekonomski održiva, barem kada se radi o osnovnim životnim namirnicama. Treba staviti akcenat na poljoprivredu i videti alternativno šta može da se uradi sa energijom, kaže za 24sedam Dragoljub Rajić, koordinator Mreže za poslovnu podršku u Srbiji.\nPrema njegovim rečima, posledica ove krize biće dugoročni sukob Rusije i zapadnih zemalja, što će dovesti do ekonomske krize u svetu, pa i u Srbiji.\nBiće još teže...\n- To će biti, nažalost, bolne posledice po ekonomiju. Kompanije sa kojima mi sarađujemo, mahom iz Britanije i Nemačke, veoma su zabrinute. Čujemo da su kod njih vesti loše, i tek će da budu, zbog skoka cene energenata. Neki se već pripremaju za mogućnost da tokom ove godine dođe restrikcije gasa. Sve zavisi od toga ko je i u kojoj meri zavisan od ruskog gasa i nafte – navodi Rajić.\nKako kaže, ako dođe do prekida dotoka ruskog gasa, to će se odraziti na sve u Evropi koji sa njima rade, a posledično i na pola stranih firmi koje posluju u Srbiji.\nVučić: Cene naftnih derivata moraće da rastu i u Srbiji\nPotrošači moraju da se spreme na cenovni udar: Uprkos rastu, analitičari imaju stav - Srbija je uradila dobru stvar!\nRekord: Inflacija u SAD dostigla 6,8 odsto, najviša u četiri decenije!\nVlahović: Strah od stagflacije i uticaja krize na odluke investitora\n- Sada je bukvalno čitav niz dobavljača auto-industrije stao jer je dobar deo proizvodnje vezan za Rusiju. Mi smo im odavde dopremali neke delove, a slično je i sa Ukrajinom. Sada su narudžbine mnogo sporije ili se čeka da se vidi kakav će biti razvoj situacije. Zato su mnogi prepolovili isporuke ili ih potpuno zaustavili. Tako da je upitno i samo angažovanje radne snage – objašnjava Rajić.\nOn naglašava da u stranim automobilskim kompanijama, kao i onim u oblasti elektro i mašinske industrije, čekaju uputstva svojih centrala o tome kako će se raditi u narednom periodu.\nDugoročna posledica - inflacija\n- Dobar deo proizvodnje u takvim kompanijama koje su smeštene u Srbiji, a potiču iz Nemačke, Austrije ili Italije, namenjen je za tržište Istočne Evrope, ali i Rusiju, Ukrajinu... Svakako možemo očekivati smanjenje priliva od izvoza, i ne samo to, jer šteta može biti mnogo veća, a teško je proceniti kolika – kaže Rajić.\nSve veći rast cene energenata gura inflaciju\nKako dodaje, u ovom trenutku niko ne meri rast inflacije jer će to biti dugoročna posledica koju ćemo "videti“ na godišnjem nivou.\n- Pitanje je kako će reagovati Evropska centralna banka i banke drugih država, da li će morati da štampaju novac i tako pokrivaju rad industrije, plate zaposlenih... Evropi će biti potrebno vreme da nađe alternative, a to podrazumeva novu krizu – smatra naš sagovornik.\nKada se radi o stranim investitorima koji posluju u Srbiji, Rajić kaže da se zasada sve započete investicije realizuju, ali da sve što je bilo u planu, bilo kakve najave ulaganja, stoje i čekaju dalji razvoj situacije. Rajić navodi i da postoji mogućnost da se pojedine firme iz Rusije presele u Srbiju.\nRusija - najvažniji trgovinski partner\nEkonomista Bečkog ekonomskog instituta (WIIW) Branimir Jovanović ukazuje na to da je Srbija u prošlosti u ekonomiji mnogo toga uradila dobro, ali da će joj sada ekonomska povezanost sa Rusijom stvoriti probleme. On navodi da bliskost sa Rusijom nema samo političke razloge, već i ekonomske, jer je Rusija jedan od najvažnijih trgovinskih partnera Srbije i četvrti ili peti najveći strani investitor u našoj zemlji.\nSrbija je energetski oslonjena na Rusiju\nOn je podsetio da su od 2010. do 2020. ruske kompanije investirale oko 1,5 milijardi evra u Srbiju. Pored toga, ukazuje, Rusija je jedno od najvažnijih izvoznih tržišta Srbije, a ta ekonomska povezanost u aktuelnoj krizi igra važnu ulogu.\n- Srbija je, kroz dogovor o kupovini gasa po povlašćenim cenama, uštedela više stotine miliona evra. Više od 80 odsto potrošnje gasa u Srbiji pokriva se uvozom iz Rusije, a brza promena snabdevača nije moguća, pa Srbija mora paziti na dobre odnose sa Rusijom – rekao je Jovanović za agenciju APA.\nProblematično za Srbiju je, dodaje, što se premalo investira u obnovljive izvore energije, zbog čega zemlja ostaje zavisna od uvoza energenata.\n- Najverovatnije će Rusija smanjiti investicije u Srbiju, a isto tako će pasti i izvoz robe iz Srbije u Rusiju - procenjuje on.\nEkonomista WIIW podvlači da je tokom pandemije Srbija uspela da privuče značajne investicije iz inostranstva, ali da se u 2022. stanje nešto promenilo.\n"Nastaviti sa podizanjem plata"\n- Industrijska proizvodnja je u januaru u poređenju sa prošlom godinom pala za tri odsto, a razlog je energetska kriza, ali i problem u lancu snabdevanja automobilske industrije - objasnio je on.\nJovanović ukazuje i na rastuću inflaciju, ali ističe da nije zabrinut.\n- Ona je u februaru u Srbiji bila 8,8 odsto, nešto viša nego u EU, a projekcija za celu godinu je da će biti od devet do 10 odsto. Ta inflacija nije zabrinjavajuća za Srbiju. Vlada je u više navrata prošle godine povećala plate u administraciji, a ove godine je ponovo podigla minimalnu platu – naveo je on.\nSrpska vlada, prema njegovim rečima, trebalo bi da nastavi da pokušava da diže plate kako bi povećala kupovnu moć. Jovanović kaže da je stopa nezaposlenosti u Srbiji 11 odsto i da zemlja još nema problem sa radnom snagom, ali joj preti opasnost kao u Češkoj ili Mađarskoj, da do toga dođe zbog niskog nataliteta i emigracije građana.\nIstovremeno on ukazuje da je snaga srpske privrede visoki udeo studenata na fakultetima prirodnih nauka, tehnologije, matematike, koji je na 27 odsto.\npoljoprivreda pametno trošiti Ekonomska kriza inflacija rast cena Dragoljub Rajić investicije


Crveno-beli su na društvenim mrežama objavili da Amerikanac više nije član kluba, a da je ugovor raskinut sporazumno.\nVolden napušta tim Dejana Radonjića posle godinu dana, iako je imao ugovor i za predstojeću sezonu.\nVolden je u Zvezdu došao direktno iz Partizana, a ovako su se crveno-beli oprostili od američkog plejmejkera.\n- KK Crvena zvezda obaveštava javnost da je klub sporazumno raskinuo ugovor sa američkim internacionalcem Korijem Voldenom.\nKori Volden je imao dvogodišnji ugovor sa KK Crvena zvezda, a u drugi evroligaški klub odlazi uz propisano obeštećenje.\nKK Crvena zvezda ovom prilikom se zahvaljuje Koriju na svemu što je uradio noseći crveno-beli dres tokom izuzetno teške takmičarske sezone 2020-2021, u kojoj je bio važan deo i imao velike zasluge za tri osvojena trofeja (odigrao 59 zvaničnih utakmica u Evroligi i ABA ligi).\nKlub ovom prilikom želi Koriju koji je tokom prošle sezone postao deo crveno-bele porodice, puno zdravlja i sportskih uspeha u nastavku karijere jer je to svojim ponašanjem i ljudskim kvalitetima i zaslužio.


Partizan na Nant u EHF Kupu - Sportske.net\nPartizan na Nant u EHF Kupu\nRukometni klubovi iz Srbije dobili su danas imena rivala protiv kojih će se boriti za plasman u neko od evropskih takmičenja. Osvajač nacionalnog kupa ide na megdan ekipi Nanta.\nŽrebom u Beču srpski klubovi dobili su rivale u evropskim takmičenjima za koja su se izborili prošlosezonskim rezultatima u domaćim šampionatima za dame i muškarce.\nOsvajač nacionalnog Kupa Srbije počinje učešće u EHF Kupu od drugog kola duelom sa francuskim Nantom. Prvi meč na programu je 12. ili 13. oktobra u Beogradu a revanš sedam dana kasnije u Nantu.\nU trećem kolu Čelendž kupa za muškarce snage će odmeriti srpski klubovi Vrbas i Metaloplastika. Prva utakmica igra se 23. ili 24. novembra u Vrbasu, a revanš je sedam dana kasnije u Šapcu.\nKada je u pitanju žreb za takmičenja ženskih ekipa tu je situacija sledeća. U trećem kolu EHF Kupa Radnički iz Kragujevca će u dvomeč sa danskim Esbjergom. Prvi meč igra se u Kragujevcu 9. ili 10. novembra a revanš 16. ili 17. istog meseca u Danskoj.\nRukometašice Jagodine u drugom kolu Kupa pobednika kupova sastaće se sa austrijskom ekipom Union Korneuburg. Prvi meč na programu je 5. oktobra u Jagodini, a revanš je 12. oktobra u Austriji.\nRukometašice beogradskog Milenijuma direktno su se plasirale u četvrto kolo Čelendž kupa, dok će u trećoj rundi niška Naisa odmeriti snage sa crnogorskim Danilovgradom.\nPrva utakmica igra se 9. ili 10. novembra u Danilovgradu, a revanš je sedam dana kasnije u Nišu.


PRIJAVITE PROBLEME SA RADIJATORIMA – Naselje Mileve Marić Ajnštajn 26 -78\nVesti PRIJAVITE PROBLEME SA RADIJATORIMA\nMarch 31, 2014 NaseljeMMA\nPredstavnicko telo naselja 17. marta 2014. godine obratilo se Agenciji za investicije i stanovanje sa zahtevom da se otklone svi problemi koje imamo sa grejanjem – sustanje radijatora, pucanje cevi i sl.\nAgnencija za investicije i stanovanje obratila nam se sa dopisom u kojem se zahteva da im dostavimo listu sa imenima i prezimenima vlasnika stanova kod kojih se javljaju gore pomenuti problemi. U vezi sa tim molimo vas da prijavite probleme koje imate sa radijatorima predsedniku vaše skupštine stanara ili koordinatoru Predstavničkog tela Goranu Popoviću, 064 20 50 610, goranpopovic14@yahoo.com.\nRok za prijavu je nedelja, 06. april 2014. godine. Predstavničko telo listu sa prijavama proslediće Agenciji za investicije i stanovanje u ponedeljak, 07. april 2014. godine.\nVesti otklanjanje nedostataka,pucanje cevi,radijatori,šuštanje\nPreksinoć se desio incident u našem naselju. Verovatno ste mogli da pročitate juče, u dnevnoj štampi kraće crte događaja a […]


Više od 100 miliona ljudi van svojih domova dočekuju Svetski dan izbeglica - Radio Luna\nPočetna Svet Više od 100 miliona ljudi van svojih domova dočekuju Svetski dan izbeglica\nSvetSrbija i region#EUzaTEBE\n„Kao Evropljani imamo obavezu da pokažemo solidarnost i pomognemo izbeglima i prognanima. Srbija i njeni građani su oduvek bili otvoreni i saosećajni prema izbeglicama, što veoma cenimo. Takođe cenimo sve pozitivne poteze nadležnih srpskih organa prema izbeglicama iz Ukrajne “, navodi Žiofre i podseća i da je skoro od tri i po miliona Ukrajinaca dobilo status privremene zaštite u zemljama članicama Evropske unije, to jest smeštaj, zdravstvenu zaštitu, socijalnu pomoć pristup tržištu rada, i obrazovanju. Takođe je pohvalio Srbiju koja im je obezbedila isti nivo zaštite.\nEvropska unija je od izbijanja izbegličke krize 2015. godine Srbiji pomogla sa više od 130 miliona evra. Pored pomoći koja se odnosila na poboljšanje uslova smeštaja i prihvata izbeglica, EU je omogućila da izbeglice imaju bolji pristup zdravstvenoj nezi, obrazovnom sistemu i socijalnoj zaštiti.\nPored adekvatne nege u prihvatnim centrima i centrima za azil, EU je doprinela i da se obezbede dovoljne količine odeće, obuće, hrane, vode i drugih životnih namirnica za izbeglice u svim centrima.\nOsim toga, Srbija je, zahvaljujući podršci EU, uspela da izbeglicama obezedi pristup svim zdravstvenim uslugama i lekovima, a tokom pandemije korona virusa bila je među prvim državama koje su obezbedile vakcine za izbeglice.\nKada je reč o sektoru obrazovanja, EU je pomogla da se svoj deci omogući školovanje, a izrađeni su i obrazovani materijali na maternjim jezicima izbeglica. Sprovedeno je i više desetina edukativnih i drugih sadržaja za prosvetne radnike kako bi se obučili za rad sa izbeglicama i doprineli njihovoj boljoj integraciji u obrazovni sistem.\nPored toga, Evropska unija je, zajedno sa Graničnom policijom i drugim državnim institucijama, radila na unapređenju kontrole i nadzora na graničnim prelazima, a sve sa ciljem da se spreči trgovina i krijumčarenje ljudi.\nU prilogu je vizual povodom Svetskog dana izbeglica.


Statistika kulture - Elektroničko prikupljanje podataka\nAgencija za statistiku BiH, Federalni zavod za statistiku FBiH i Republički zavod za statistiku Republike Srpske uz tehničku i financijsku podršku UNESCO-a, izradili su nove sustave za elektroničko prikupljanje podataka u oblasti statistike kulture.\nFederalni zavod za statistiku FBiH i Republički zavod za statistiku Republike Srpske uz koordinaciju Agencije za statistiku BiH, i financijsku podršku UNESCO-a, izradili su nove sustave prikupljanja podataka u oblasti kulture. Razvijene su internet aplikacije za sve statističke obrasce u oblasti kulture, što bi trebalo doprinijeti kvaliteti, odnosno većem odazivu izvještajnih jedinica, boljim i preciznijim podacima, te lakšem načinu obrade istih.\nCilj prelaska na elektroničko prikupljanje podataka za oblast statistike kulture je uspostavljanje usklađenih sustava i instrumenata za prikupljanje statističkih podataka u oblasti kulture, te njihova dostupnost korisnicima podataka kako bi se omogućio uvid u statističke pokazatelje razvoja kulturne djelatnosti kreatorima javnih politika i njihovih korisnika.\nOvo je logičan slijed razvoja statistike kulture, obzirom da je metodologija za prikupljanje statističkih podataka u oblasti kulture izrađena 2012. godine, koja sadrži obrasce za izvješćivanje od strane pravnih subjekata koji se bave djelatnostima iz oblasti kulture sukladno „Klasifikacijom djelatnosti BiH 2010, koja je usklađena s Statističkom klasifikacijom ekonomskih djelatnosti u EU NACE Rev.2, te prema UNESCO-om Okviru za statistiku iz oblasti kulture.\nUspostavljanje statističkog ekosustava u području kulture kroz unaprijeđenje kapaciteta institucija doprinosi planiranju politika i proračunske alokacije u ovoj oblasti u cilju postizanja Ciljeva održivog razvoja.\nUN Dan 2021: UNESCO i Agencija za statistiku BiH


Lavrov u Dumi optužio Zapad za ukrajinsku krizu\nLavrov u obraćanju Dumi\nRusija je kritikovala SAD i EU zbog Ukrajine, poručujući da je aktuleni konflikt produkt onoga, što ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov zove „dvadesetpetogodišnja sebična ekspanzija Zapada“. U govoru pred poslanicima Dume on je apelovao na Kijev da direktno pregovara sa separatistima i da Moksvu ne tretiraju kao stranu u sukobu.\nPred poslanicima donjeg doma ruskog parlamenta, šef diplomatije Kremlja, Sergej Lavrov je rekao da „Zapad mora podržati proces u kojem će se doći do zajednički prihvatljivog sporazuma umjesto što podržava Kijev kao zaraćenu stranu".\n“Kao sljedeći korak mi pozivamo na uspostavljanje stabilnog kontakta između Kijeva i Donabasa sa ciljem postizanja zajednički prihvatljivog sporazuma. Zapad mora da podrži taj proces umjesto što strasno podržava sve što Kijev kao strana u ratu čini, zatvarajući oči pred nedopustivim kršenjima ljudskih prava, otvorenim bezakonjem i ratnim zločinma. Pokušaj krivljenja Rusije za ukrajinsku krizu je uzaludan”, poručio je Lavrov.\nLavrov je još jednom ponovio da Moskva odbacuje umiješanost u oružani konflikt između vladinih snaga u Ukrajini i proruskih separtista u kojima je od aprila poginulo više od 4100 boraca i civila.\nPrema njegovim riječima sukob u Ukrajini je unutrašnja stvar te zemlje i „svi pokušaji da se Rusija pretvoru u jednu od strana u konfliktu su kontraproduktivni"\n"To je apsolutno kontraproduktivna i provokativna linija koja nema šansu za uspjeh“, vjeruje Lavrov.\nAkciji jačanja podrške javnog mnjenja\nNjegovo obraćanje Dumi, koje je prenosila državna televizija očigledno ima za cilj da uvjeri Ruse da je Kremlj u pravu i ima pravo braniti se od sve jačih optužbi Zapada o direktnoj ruskoj umješanosti u sukobe u Ukrajini na strani proruskih separtista koji drže velike dijelove istoka u regijama Donjck i Luganjsk pod svojom kontrolom.\n„Ukrajinska kriza je posljedica politike zapadnih država koje već četvrtinu stoljeća jačaju svoju sopstvenu bezbjednost na štetu sigurnosti drugih tako što šire geopolitički prostor pod njihovom kontrolom“.\nLavrovo javno obraćanje ruskim poslanicima i javnosti stiže dan nakon što je predsjednik Vladimir Putin koristeći atizapadnu retoriku i manire da bi ojačao podršku javnog mnjenja, rekao da SAD žele da podrede Rusiju sebi i "riješe svoje probleme na naš račun."\nLavrov je antizapadnu porukupodržao riječima kako nema alternative saradnji između Rusije i EU, koja je već duže njihov najveći trgovinski partner. Ali je EU optužio za zatezanje odnosa poručujući da se ruski odnosi sa Zapadom moraju bazirati na pretpostavci jednakosti, ponavljajući zahjev koji je Putin postavio kao spoljno politički cilj na početku njegovog trećeg mandata kao predsjednika 2012.\n"Konstruktivan ruski pristup prema integracijama u stalnoj je trci protiv želje SAD i njenih saveznika da podijele i vladaju i provedu svoje taktičke planove", ponovio je Lavrov Putinove riječi.\nRusija je kao kontramjeru sankcijama EU i SAD, zbog umiješanosti u konflikt u Ukrajini, u avgustu uvela zabaranu uvoza hrane iz EU širokog spektra.\nStrah da Rusija želi nove teritorije\nI dok Lavrov i Putin pokušavaju dobiti nepodijeljenu poruku javnog mnjenja u Rusiji, konflikt u Ukrajini i dokazi o ruskoj umiješanosti povećavaju strah ruskih susjeda da bi Moskva mogla težiti kontroli nad još nekim teritorijama.\nTo je razlog što su odnosi Moskve i Zapada na najnižem nivou u posthladnoratovskoj eri.\nSunovrat je počeo ruskom aneksijom ukrajinskog poluostrva Krim u martu, koji je uslijedio nakon višemječenih prodemokratskih protesta u Kijevu započetih novembra 2013., kada je administracija proruskog predsjednika Ukrajine, Viktora Janukoviča odlučila da okrene leđa EU integracijama njihove zemlje i jača veze sa Moskvom.\nProtesti su krajem januara eskalirali u nasilne i u njima je stradalo više od 100 demonstranata a predsjednik Janukovič svgnut je 23. februara, nakon čega je napustio zemlju i pobjegao u Rusiju koja je martu anektirala poznato crnomorsko poluostrvo.\nNakon aneksije Krima uslijedili su sukobi u istočnim oblastima Ukrajine, regijama Donjeck i Luganjsk gdje su proruski separatsiti proglasili takozvane "Narodne Republike". Žestoki sukobi su djelimično obustavljeni sporazumom u Minsku 5. septembra u kojem je jedna od strana bila i Moskva, ali su posljednjih dana ponovo počeli da eskaliruju sa informacijama o novom gomilanju trupa u toj oblasti.\nNATO i Zapad upozoravju na gomilanje trupa\nU utorak, 18. novembra, generalani sekretar NATO-a, Jens Stoltenberg saopštio je da je u toku „ozbiljno vojno gomilanje“ i na istoku Ukrajine i sa ruskoj strani granice. On je apelovao na Moskvu da povuče svoje trupe iz tog područja.\nKijev i njegova prozapadna vlada plaše se da Putin od proruskih separatista želi da zauzmu još dijelova teritorije Ukrajine stvarajući tako „zamrznuti konflikt“ koji će držati u destabilizaciji zemlju i njenu ekonomiju kao i EU ambicije kao taoce godinama.\nNjemački šef diplomatije Frank Walter Steinmeir, koji se u utorak susreo u Moskvi sa Putinom i Lavrovim, poručio je da "nema mjesta optimizmu u aktulenoj situaciji“.\nSteinmeir je upozorio na opsan razvoj situacije u Ukrajini apelujući na sve strane da se drže mirovnog sporazuma iz Minska, koji se krši na dnevnoj bazi, a čijih bi se odredbi sve strane morale držati.\nMerkel: Ukrajina nije samo pitanje Ukrajine\nSamo dan prije Stainmeira, njegova kancelarka Angela Merkel, u ponedjeljak, 17.novembra, saopštila da "pitanje Ukrajine nije više samo ukrajinsko pitanje".\n"Ruske provokacije i igre moći se sada šire i na druge dijelove Evrope", kako je rekla "od Finske do Balkana".\n"To utiče na sve nas“, rekla je Merkel nakon višesatnih razgovora sa ruskim predsjednikom pitajući se: „Kako se nešto ovako može događati usred Evrope?\n"Stare teze o sferama utacaja i gaženju međunarodnog prava ne smiju pobjediti", poručila je njemačka kancelarka.


Ne prestaju žalbe na buku u centru | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Ne prestaju žalbe na buku u centru\nNe prestaju žalbe na buku u centru\nVIDEO K9: Sugrađanka koji živi pored Crne kuće u kojoj je smešten Omladinski centar CK13 požalila se našoj redakciji na buku zbog svirki koje se organizuju u prostorijama organizacije, zbog koje, kako keže, ne spava noćima. Iz Omladinskog centra CK13, sa druge strane, navode da ne organizuju svirke već dve godine zbog aktuelne epidemiološke situacije, kao i da, kada organizuju druženja u svojim prostorijama, poštuju radno vreme i kućni red.\nSugrađanka koja živi u Ulici Vojvode Bojovića u naselju Rotkvarija, požalila se našoj redakciji na, kako kaže, nepodnošljivu buku koja dolazi iz dvorišta Omladinskog centra CK13, koje se nalazi odmah pored njene kuće.\nPrema njenim rečima, zbog buke koja dolazi tokom organizovanih svirki u CK13, ne može da spava noćima.\nPored toga, požalila se i na razlupane prozore i obijena vrata sa jedne strane njene kuće, uz tvrdnju da u njeno dvorište nije moguće ući ni sa jedne strane, osim ukoliko se ne preskoči zid koji je deli od dvorišta Crne kuće.\nKako ova sugrađanka želela da govori pred kamerom, odgovor na njene žalbe potražili smo u Omladinskom centru CK13, gde tvrde da nemaju svirke već gotovo 2 godine, tačnije od kada je proglašena epidemija korona virusa, a kada organizuju različita druženja u svojim prostorijama, poštuju kućni red i radno vreme.\nBorislav Prodanović iz Omladinskog centra CK13 navodi da u prethodnom periodu neko jeste pozvao inspekciju koja je obišla njihove prostorije i sam komšiluk, ali da im nije rečeno tačno zbog čega. Sa svim komšijama, ističe Prodanović, neguju uzajamno dobre odnose.\nNa optužbe da se u dvorište nezadovoljne sugrađanke ulazi kroz dvorište Crne kuće, Prodanović odgovara da je to nezamislivo i ne vidi ni jedan razlog zašto bi neko preskakao u susedno dvorište. Međutim, ističe da su se i sami uverili da nepoznati počinioci iz nepoznatog razloga ulaze u dvorište nezadovoljne sugrađanke, ali ne iz dvorišta CK13 već direktno sa ulice.\nPodsetimo i da je Omladinski centar CK13 poznat po raznim humanitarnim aktivnostima, među kojima i akcija kuvanja obroka za beskućnike, veganske večere, kao i edukativne i druge radionice.\nPrethodni tekstOdbornici u utorak i o gubicima SPENS-a


Er Srbija obnavlja liniju do Rima: Poznat datum prvog leta od srpske do italijanske prestonice - Telegraf.rs\n23/03/21 | 13:13\nLetovi između srpske i italijanske prestonice obavljaće se dva puta nedeljno, ponedeljkom i petkom\nEr Srbija će od 30. aprila obnoviti direktan avio-saobraćaj na relaciji između Beograda i Rima, saopštio je srpski avioprevoznik.\nEr Srbija će biti jedina avio-kompanija koja povezuje Srbiju i Italiju i imaće u ponudi do 864 mesta nedeljno u oba smera tokom letnje sezone.\n- Radimo na obnavljanju mreže destinacija, kad god nam epidemiološka situacija i ograničenja putovanja to dozvole, a cilj nam je da ponudimo dobru povezanost sa Srbijom i celim regionom - rekao je direktor za komercijalu i strategiju Er Srbije Jirži Marek.\n- Italija za nas predstavlja izuzetno važno tržište koje, ne samo da je tradicionalno zanimljivo našim putnicima, već je veoma značajno i kada su u pitanju ekonomska saradnja i trgovina.\nEr Srbija je direktne letove između Beograda i Rima obustavila u martu 2020. godine usled situacije izazvane globalnom pandemijom korona virusa.\nPutnicima će, kako je navedeno u saopštenju, biti na raspolaganju i dobre konekcije do Rima, preko Beograda, iz Atine, Bukurešta, Dubrovnika, Istanbula, Londona, Podgorice, Sarajeva, Skoplja, Sofije, Soluna, Tirane i Splita.


Tramp punom parom u kampanji, Bajden iz podruma - Američki izbori\nOvih dana predsednika Donalda Trampa možete pronaći kako ruča sa republikanskim senatorima na Kapitolu i poziva ih da dostave sudske pozive njegovim političkim protivnicima. Sa druge strane, Džozef Bajden se nalazi u Delaveru i još nije održao ni konferencijski poziv sa demokratama u Predstavničkom domu ili Senatu.\nDa se nalazimo u normalnim okolnostima kampanje, Bajden bi verovatno već posetio svoje stare kolege iz Senata i Predstavničkog doma kako bi započeo dug i težak proces usklađivanja svoje poruke sa kolegama iz partije i kandidatima na predstojećim izborima za Kongres. Ali pandemija koronavirusa sve je to promenila i pružila Trampu mogućnost da ujedini svoju partiju.\nDemokrate ističu kako će republikanski senatori žaliti što su se podržali Trampa u nastojanju da zadrže svoju većinu u Senatu. Neki takođe priznaju da Bajden mora učiniti više kako bi poboljšao svoju koordinaciju sa zakonodavcima, koji će biti neki od njegovih najvažnijih zagovornika, naročito usred pandemije koja je budućeg predsedničkog kandidata demokrata ostavila ”zarobljenog” u njegovoj kući.\nJedna od najvećih Bajdenovih prednosti jesu njegove veze sa demokratskim liderima Nensi Pelosi (Nancy Pelosi) i Čakom Šamerom (Chuck Schumer) i drugim kolegama iz partije sa kojima je izgradio odnose i poznanstva tokom 36 godina na mestu senatora i osam godina na mestu potpredsednika države. Demokrate kažu da su ti odnosi važni i pokazuju da ”plavi” nastupaju u jednoj koloni nasuprot istaknutih republikanaca, čije planove Tramp neretko ume da sabotira i tako razjedini njihove redove.\nSa druge strane, iako Donald Tramp nije bio političar pre nego što je postao predsednik, učinio je više na negovanju odnosa i lojalnosti među republikancima u Kongresu nego što su to učinili njegovi prethodnici. Na primer, u sredu je odbor Senata, koji je pod kontrolom republikanaca, odobrio izdavanje sudskih poziva za istragu oko angažmana Bajdenovog sina, Hantera, sa jednom ukrajinskom naftnom kompanijom.\nZa Bajdena su poslednjih nekoliko meseci provedenih u karantinu bili nezgodna okolnost. Umesto da se sastaje sa dugogodišnjim saveznicima u Vašingtonu, on je uglavnom delovao preko televizijskih nastupa iz improvizovanog studija u podrumu svoje kuće u Delaveru. Kako navodi jedan deo medija, sve to „ne izgleda baš predsednički“. Čak i kada formalno postane kandidat, nije izvesno da li će biti u mogućnosti da obilazi ”kolebljive države” (swing states) sa trenutnim demokratama u Predstavničkom domu i Senatu, ali i sa onim kandidatima koji pokušavaju da pobede republikance u svojim izbornim jedinicama. Za razliku od Pelosi i Šumera, mnogi od tih novih demokrata ne poznaju Bajdena iz perioda višedecenijskog rada u Kongresu ili su imali samo ograničene susrete s njim u tokom kampanje i događaja za prikupljanje sredstava.\nIz Demokratske partije već mesecima savetuju ugrožene članove da razviju sopstvene prepoznatljive kampanje, bez obzira ko bi bio eventualni predsednički kandidat. Na taj način se oni koji mogu voditi svoju kampanju iole samostalno u odnosu na Džoa Bajdena, pokušati da uz pomoć ličnog brenda, poboljšaju ”krvnu sliku” u Kongresu.\nNovi dan, novo istraživanje: Bajden održava prednost nad Trampom


Odluka predsjednika Donalda Trampa da napusti nuklearni sporazum sa Iranom dovela je do spora Sjedinjenih Država sa najbližim evropskim saveznicima. Predsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk oštro je juče kritikovao američkog lidera, ističući da bi Evropska unija trebalo da bude zahvalna zato što su, kako je naveo, nedavni Trampovi potezi eliminisali bilo kakve iluzije o saradnji Evrope i Amerike. Tusk je dodao da Evropa mora da učini sve u svojoj moći da zaštiti transatlantske veze uprkos trenutnom raspoloženju, ali da bi istovremeno trebalo da bude spremna za scenarija u kojima će morati da djeluje samostalno. \nSamo nekoliko sati nakon polaganja zakletve, novi američki državni sekretar Majk Pompeo otuputovao je u sjedište NATO-a u Briselu, gdje je govorio o tome koliko Sjedinjene Države cijene transatlantske odnose, kao jedan od stubova svjetske bezbjednosti i stabilnosti.\nMeđutim, ti odnosi su od nedavno poljuljani, nakon odluke Sjedinjenih Država da sankcionišu firme koje posluju sa Iranom. Njemačka kancelarka Angela Merkel je u utorak u Berlinu govorila o odluci američkog predsjednika Donalda Trampa da se povuče iz nuklearnog sporazuma sa Iranom.\n"Sada smo svjedoci promjena u njemačko – američkim i evropsko – američkim odnosima, nakon što su Velika Britanija, Francuska i Njemačka saopštile da bi trebalo ostati uz sporazum protiv nuklearnog naoružanja Irana, uprkos njegovim slabostima”.\nIranski šef diplomatije Džavad Zarif je o očuvanju sporazuma razgovarao sa svojim evropskim kolegama u Briselu.\n“Evropska unija i njene članice treba da osiguraju da njihovi i naši interesi budu zaštićeni, a da nelegalni potez Sjedinjenih Država ne bude nagrađen”.\nSekretar Pompeo smatra da je sporazum doveo do obogaćivanja Irana, što je podstaklo njegove, kako je ocijenio, štetne aktivnosti, a da američko povlačenje nije upereno protiv Evrope. Međutim, eksperti ističu da su Evropljani bijesni zato što je Vašington ponovo uveo sankcije i da smatraju da su im opcije ograničene.\n“Evropljani smatraju da im nije ostavljen nikakav izbor, ali i da ova administracija nema strategiju, nema Plan B. Amerikanci su u suštini odlučili u ime Evropljana i ostatka svijeta da će se povući iz sporazuma i ponovo uvesti sankcije, ne samo njihovim kompanijama već i drugima. I na taj način, odlučili su o sudbini sporazuma sa Iranom u ime svih”, kaže Silija Belin iz Instituta Brukings.\nMeđutim, Trampov savjetnik za nacionalnu bezbjednost Džon Bolton rekao je u nedavnom intervjuu Glasu Amerike da ne smatra da će biti diplomatskog spora zbog sankcija.\n“Međutim, neizbježno je da će primjena američkih sankcija uticati na Evropu. Opašće i njihove trgovinske investicije sa Iranom pred kojim je veoma težak izbor”.\nBolton je dodao da će u Iranu uskoro presušiti ekonomska dobit od sporazuma, a da je ekonomija te zemlje već u poteškoćama, zbog čega su održani protesti krajem prošle godine. Iran će biti I glavna tema prvog velikog spoljnopolitičkog govora sekretara Pompea, narednog ponedeljka.\nEvropa i Iran rade na očuvanju nuklearnog sporazuma\nEvropski i iranski ministri inostranih poslova rade na spasavanju nuklearnog sporazuma, nakon što je predsednik Donald Tramp izveo SAD iz tog pakta.\nŠefica evropske diplomatije, Federika Mogerini, rekla je da su evropski i iranski zvaničnici održali razgovore po pitanju raznih izazova - od očuvanja i produbljivanja ekonomskih, transportnih i finansijskih odnosa, do zaštite evropskih kompanija koje su u poslovima sa Iranom, a u svetlu sankcija koje su SAD obećale da će uvesti Islamskoj Republici Iran.\nUprkos učestalim pozivima za novi, širi sporazum, Mogerini je rekla da je cilj bio da se očuva sporazum iz 2015.\n"Ukoliko želimo da očuvamo sporazum - što nije lako - ali ukoliko želimo da očuvamo ovaj sporazum, znamo da važi 'što pre, to bolje'", rekla je Mogerini. "Ponovo, to neće biti lako... Ali, ukoliko mogu da se poslužim metaforom - imamo rođaka na intenzivnoj nezi i želimo da ga izvedemo sa intenzivne nege što je pre moguće".\nEvropski zvaničnici sa iranskim šefom diplomatije u Briselu\nMogerini je govorila nakon razgovora održanihu utorak između ministara spoljnih poslova Britanije, Francuske i Nemačke sa njihovim iranskim kolegom, Mohamedom Džavadom Zarifom.\nZarif je rekao da Teheran želi da obezbedi da interesi "preostalih učesnika sporazuma, posebno Irana, budu očuvani i garantovani".\nTramp je rekao da je sporazum bio nedovoljan u suzbijanja iranskog nuklearnog programa i uloge te zemlje u bliskoistočnim konfliktima, kao i u određivanju šta se događa nakon što sporazum istekne.\nMogerini je, pak, rekla da EU veruje da nuklearni sporazum treba da bude razmatran odvojeno od drugih oblasti neslaganja sa Iranom.\n"Mi smo, i oduvek smo bili, jasni po sledećem pitanju: Postoji više šansi i prilika za otvaranje puteva diskusije po drugim pitanjima, ukoliko iranski sporazum ostane na snazi, nego ukoliko ne ostane", rekla je visoka predstavnica EU.\nEvropski lideri raspravljaće o nuklearnom sporazumu na samitu u Bugarskoj, koji počinje u sredu.


Ministar policije Nebojša Stefanović izjavio je danas u Batajnici, povodom obeležavanja 40 godina Specijalne antiterorističke jedinice (SAJ), da će biti nastavljeno ulaganje u tu elitnu jedinicu i da će ona biti jedna od najbolje opremljenih jedinica tog tipa u svetu. „Naš zadatak je da nastavimo sa ulaganjem u ovu jedinicu i njeno opremanje, da svaki pripadnik SAJ-a ima sve ono što ima pripadnik najbolje slične jedince u svetu”, poručio je Stefanović na proslavi u bazi SAJ-a. Ministar je istakao da je ponosan na pripadnike SAJ-a i da po njihovoj snazi, obučenosti i znanju mogu da se nose rame uz rame sa najobučenijim jedinicama u svetu. Ministar Stefanović na vežbi u Batajnici (Foto Tanjug) „Tu ste kada treba. Na vežbi se moglo videti da za pripadnike SAJ-a nema ovakih ili onakvih\n30.11.2018 u 10:31\nGodišnjica borbe na Kadinjači\nUžice – Na istorijskoj Kadinjači juče je državnom ceremonijom obeležena 77. godišnjica borbe iz Drugog svetskog rata u kojoj su sukobeći se sa nadmoćnijim nemačkim okupatorom stradali borci Radničkog bataljona. Komemoraciju je organizovao Odbor Vlade Srbije za negovanje tradicija oslobodilačkih ratova Srbije, u saradnji sa gradom Užicem i užičkim Narodnim muzejom. Više stotina ljudi okupilo se u memorijalnom kompleksu na Kadinjači uprkos veoma hladnom vremenu. Nakon podsećanja na hrabrost boraca Radničkog bataljona iskazanu 29. novembra 1941., kada je na ovom vojištu bila poslednja odbrana Užičke republike, vence i cveće na spomen-piramidu položili su predstavnici Vlade Srbije, Vojske Srbije, Subnora, grada Užica, udruženja, potomaka boraca. Parastos poginulim služili su sveštenici


Bjelopoljska partija: Predsjednik države da bude dostojanstveno poštovan\nObjavljeno petak, 11 avgust 2017 16:00\nPovodom narednih izbora za predsjednika Crne Gore i želje da potencijalni kandidati zasluže poštovanje svih građana saopštenjem za javnost oglasila se Bjelopoljska partija. Dostavljeno saopštenje Espona integralno prenosi.\nNa predstojećim predsjedničkim izborima kandidat koji bude izabran za predsjednika Crne Gore potrebno je da bude poštovan od strane svih građana države. Poštovanjem predsjednika države pokazaćemo poštovanje prema državi i pravnim tekovinama.\nNaredne godine na predsjedničkim izborima koji god kandidat za predsjednika države pobijedi, isti će od strane Bjelopoljske partije biti dostojanstveno poštovan.\nBjelopoljska partija je vrlo zainteresovana da pobjednički kandidat na predsjedničkim izborima bude osoba onog političkog profila kako to državi Crnoj Gori najbolje odgovara. Osim toga svi članovi i simpatizeri Bjelopoljske partije biće u funkciji da izbor novog predsjednika države bude krunisan već u prvom krugu, zaključuje se u saopštenju koje je potpisao Mersudin Međedović - predsjednik Bjelopoljske partije.\nZakonodavna vlast obmanjuje delegaciju Evropske unije u Crnoj Gori\nBjelopoljska partija je rasadnik razvojnih projekata


U Sapni manifestacija ‘Dan jabuke i pekmeza’ – Glas TK – Vaše najdraže novine\nU Sapni manifestacija ‘Dan jabuke i pekmeza’\nSapna je jučer bila domaćin devete privredno-kulturne manifestacije “Dan jabuke i pekmeza“ u organizaciji Mještovite srednje škole.\nCilj je njegovati bh. tradiciju i skrenuti pažnju učenika na važnost konzumiranja zdravog voća i povrća te doprinijeti i kvaliteti obrazovnog sistema TK.\nKantonalna vlada je iz budžeta je za poljoprivredne podsticaje izdvojila više od tri miliona maraka, a dio tog iznosa namijenjen je za podršku ovakvim manifestacijama.\n-Pokušavamo da kroz te podsticaje pomognemo poljoprivrednicima da izađu kvalitetnije na tržište u smislu brendiranja. Moramo njegovati prerađivačke proizvode i u narednom periodu, da se ne zaustavljamo na ovome kako bi potaknuli razvoj ove prozvodnje – istako je premijer TK Jakub Suljkanović, prenosi RTV TK.\nManifestacija je prije devet godina naišla na interesovanje učenika pa se iz godine u godinu njeguje pozitivan stav prema ovakvoj vrsti promocije voćarstva ovog kraja. Fokus su upravo učenici te idejni tvorac ove manifestacije, profesor Muharem Hasanović kaže da je cilj da kroz svoj angažman što više saznaju o pozitivnom učinku ovog voća.\nKada je u pitanju realizacija ove manifestacije, podrška Općine Sapna također nije izostala.\n“Dan jabuke i pekmeza“ svake godine okupi i izlagače sa područja Sapne, ali i susjednih općina. Ove godine podršku su dala i Udruženja iz Teočaka, Čelića i Kalesije. Ideja je da ova manifestacija poprimi karakter sajma u kojem bi učešće uzeli i izlagači iz cijele BiH.\n← Liga prvaka-Liverpool u posljednjoj minuti do pobjede nad PSG-om,remi u Beogradu\nSkupština EPBiH donijela odluke o izgradnji Bloka 7 u TE „Tuzla“ →


VREDNA DONACIJA KOMPANIJE SBB – Gerontološki centar – Zrenjanin\nVREDNA DONACIJA KOMPANIJE SBB\nSBB, jedna od vodećih domaćih kompanija u oblasti telekomunikacija, je Gerontološkom centru, odnosno Klubu za stara i odrasla lica, u utorak 7. aprila, donirala vredan poklon. Reč je o televizijskom prijemniku i paketu za praćenje digitalne televizije.\nNa taj način Zrenjanin je među prvim gradovima u Srbiji kome je društveno odgovorna firma SBB uručila donaciju. Paket je predala Jovana Lukić, direktorka korporativnih komunikacija kompanije SBB. Ispred domaćina poklon su primile Zorica Vučković, direktorka Gerontološkog centra, i Danica Đorđević, rukovodilac Kluba.\nČlanovi Kluba imaju mogućnosti da se uključe u brojne sekcije i da koriste niz različitih usluga. Od boravka u lepom i toplom prostoru, do konzumiranja napitaka i toplih obroka. Takođe mogu da koriste usluge pranja i peglanja veša, kao i zdravstvene usluge, rekla je Zorica Vučković, direktorka Gerontološkog centra, zahvaljujući se na donaciji.\nDubravka Bulovan Bengin, članica Gradskog veća zadužena za kulturu i informisanje, je napomenula da je odluka gde će se vredan poklon uputiti u Gradu prevagnula u korist Kluba za stara i odrasla lica, pre svega zbog velikog broja članova, odnosno raznovrsnih aktivnosti koje se sprovode u Klubu.


Kvaka 23 :: Pisana verzija :: Istrošene reči i obećanja\nIstrošene reči i obećanja\nObraćanja javnosti Aleksandra Vučića sve više liče na onaj vic sa nesrećnim uzbunjivačem koji viče "To je vuk, to je vuk", smatra reditelj Janko Baljak, dok je novinar Zoran Kesić uveren da se evropski zvaničnici sigurno ne ljute na predsednika Srbije kada ih nazove licemerima, kao što je to bio slučaj 29. septembra.\nPo Kesiću, evropski zvaničnici nisu obični ljudi, prolaznici koji koji bi se naljutili kada bismo im na ulici rekli "Pu, licemeru jedan".\n"Oni su kao i Vučić, političari. Njih je teško naljutiti, nemaju oni mnogo morala", objašnjava Kesić u serijalu Kvaka 23 Novinske agencije FoNet.\nOn tvrdi da Evropa "dozvoljava" Vučiću da o njoj govori kako želi u Beogradu, za njegove lične potrebe, ali da u Briselu mora da "sedi i sluša".\nS druge strane, Baljak misli da su istrošene i Vučićeve reči i njegova istorijska obećanja, pa konstatuje da se "ta vrsta tenzije" može podizati samo do određene granice.\n"Ne može toliko puta nešto istorijski da se desi, ne može toliko puta da bude dramatično", obrazlaže Baljak.\nPrema njegovoj oceni, "sada više niko na to ne obraća pažnju" i "niko ne misli da se nešto dramatično desilo kada se to tako najavi" na konferenciji za novinare.\nBaljak u tom kontekstu posmatra i incident na jezeru Gazivode 28. septembra, posle kojeg se Vučić i obratio javnosti. Po njemu, tog dana dogodilo se ono što smo već videli i u slučaju hapšenja Marka Đurića i u slučaju voza oslikanog freskama - da se interesi "jednih i drugih" poklapaju zarad unutrašnje politike, a da je u tim interesima prva žrtva istina.\n"Istina je kolateralna šteta njihovih zajedničkih spinova", ukazao je Baljak u razgovoru s novinarkom Tamarom Skrozza.\nU svom obraćanju, Vučić je bio direktniji, ali i slikovitiji i više nego obično - upravo je tada dramatično saopštio da "srpska suza nema roditelja", da "moramo sami o sebi da brinemo" i da "naš narod nema na koga da se osloni".\nKomentarišući tu tezu, Kesić kaže da Srbija po potrebi ima mnogo roditelja.\n"Imamo i Rusiju, i Kinu, i moj prijatelj Putin, i moj prijatelj Arapin, i Metalika, i moj dobar drug Stiven Sigal, imamo puno roditelja. A kada treba da nemamo roditelja, onda imamo ovo", ilustrovao je Kesić i ocenio da je "sve to deo igre".\nIako je istakao da Srbija ubuduće mora sama, Vučić je samo nekoliko dana kasnije, već 2. oktobra, bio u prethodno zakazanoj poseti Moskvi, gde je od Vladimira Putina, kako je sam najavio, tražio i savet, i pomoć.\nIzjava za medije nije bilo, ali je ruski Komersant objavio da šef Kremlja, navodno, nije podržao Vučićevu verziju priznanja Kosova, koju je u novemrbu, na sednici Saveta bezbednosti UN, trebalo da predloži Kina.\nOsvrćući se na tu posetu, Baljak kaže da su građani svoju procenu mogli da formiraju samo na osnovu govora tela, a da ni to nije išlo u prilog Vučiću.\nOn objašnjava da je Putin, koji ni inače nije preterano srdačan, bio rezervisaniji nego ikad, a u trenutku kada je od srpskog predsednika primao knjigu, delovao je "kao da mu je dao mišomor".\n"Apsolutno nije bilo nikakve topline, toplinu je proizvodio Vučić svojim frazama o vekovnom prijateljstvu i saradnji dva naroda", konstatovao je Baljak u razgovoru za FoNet. (kraj) zvs/ts


Točak iznenađenja – Zemun Park\nPozivamo vas da nam se pridružite na događaju “Točak iznenađenja” koji će biti održan u subotu, 14. aprila do 18 do 20h.\nOčekuju vas sjajni pokloni, a pravo učešća imaju svi posetioci. Ideja je da se učesnici sjajno zabave, ali i da osvoje interesantne poklone. Događaj je osmišljen tako da posetioci koji se prijave za učešće pogađaju pojmove u igri pantomime. Svi oni koji tačno odgovore, imaju priliku da zavrte “Točak iznenađenja” i osvoje poklon, vaučer ili popust.\nS obzirom da sjajna atmosfera neće izostati, a da ćete kući otići sa fenomalnim poklonima, ovo je događaj koji ne smete propustiti!\nSLAVIMO LJUBAV U ZEMUN PARK-U!


Međunarodna baza podataka o vakcinacijama?\nŠpanija je prva zemlja Evropske unije koja je i zvanično najavila da će Ministarstvo zdravlja imati bazu podataka građana koji nisu vakcinasani, kao i onih koji su odbili vakcinaciju protiv Cov19.\nI druge zemlje EU planiraju uvođenje sličnih propisa, pa čak i moguće zabrane letova i prelaska unutrašnjih granica EU bez potvrde o vakcinaciji.\nOve potvrde neće biti klasične, već će raditi najverovatnije putem aplikacija na smartfonima. Najveći broj zemalja EU već ima ovakve aplikacije za praćenje pandemije. Novim bazama podataka će rukovoditi telo EU Neighborhood and Enlargement, uz podršku evropskih kancelarija WHO (SZO).\nTakođe, SAD, Meksiko i Portoriko su prve zemlje na Američkom kontinentu koje su najavile potvrdu o vakcinaciji kao uslov za putovanje avionom.\nMnogi svetski eksperti smatraju da je uvođenje 'zdravstvenih pasoša i isprava' gotovo sigurno u ovoj godini.


OVO JE 20 JAVNIH PREDUZEĆA S NAJVIŠE UPOSLENIH U 2020. GODINI: Poslovali s gubitkom od 125 miliona KM | Slobodna Bosna\nOVO JE 20 JAVNIH PREDUZEĆA S NAJVIŠE UPOSLENIH U 2020. GODINI: Poslovali s gubitkom od 125 miliona KM\nDvadeset javnih preduzeća u Federaciji broji 35.152 radnika, na osnovu finansijskih izvještaja za 2019. godinu koje su kompanije predale agenciji FIA Sarajevo.\nInače, Ured za reviziju institucija u Federaciji Bosne i Hercegovine proveo je prije dvije godine reviziju učinka, s ciljem da ispita postupak zapošljavanja u javnim preduzećima FBiH i uzroke nedovoljne transparentnosti zapošljavanja. Rezultati revizije su pokazali da nadležne institucije FBiH nisu uspostavile adekvatan zakonski okvir za regulisanje transparentnosti zapošljavanja.\nTransparentnost zapošljavanja u javnom sektoru u BiH već je duže vrijeme aktuelna tema, koja zaokuplja pažnju javnosti. Istraživanja nevladinog sektora ukazuju na nedostatke transparentnosti prilikom zapošljavanja u javnom sektoru FBiH, a postupak zapošljavanja je posebno neuređen inetransparentan u javnim preduzećima, agencijama i zavodima…


Fondacija 021 je neprofitna organizacija osnovana 2010. godine u Novom Sadu, sa glavnom ciljem da aktivno učestvuje u pozitivnim društvenim promenama. Ujedinili su znanje i iskustvo sa ciljem da skupe sredstva za sprovođenje aktivnosti kao što su: humanitarne akcije, diskusije, debate, kampanje, filmski i muzički programi i festivali, kursevi, seminari, radionice, publikacije, miltimedijalne promocije. Pažnju usmeravaju na marginalizovone društvene grupe i pojedince kao i one sa nedostatkom društvene moći: omladinu, žene, predstavnike nacionalnih manjina, društveno i ekonomski ranjive grupe.\nVrednosti za koje se zalažu i koje promovišu kroz rad, između ostalih su: skretanje paženje i podizanje svesti javnosti, traženje i predlaganje rešenja vezanih za teme koje se tiču kako pojedinca tako i zajednicu kojoj pripada i društvo u celini. Fondacija 021 je dobro poznata i prepoznata kao kuća odgovornosti, znanja, kreativnosti, solidarnosti, poštovanja entuzijazma i optimizma.\nU modernom društu mediji igraju veliku, ako ne i presudnu ulogu u kreiranju mišljenja javnosti, stoga Fondacija 021 kreira svoje projekte u saradnji sa medijima, pogotovo sa medijskom kućom 021. Mediji su takođe odličan način da se dobije i povratna informacija od publike/korisnika, kao i da se obezbede trajnost rezultata projekta (rezultati koji su medijski ispraćeni (tekstovi i zapisi na sajtu) postaju dostupni široj publici i posle isteka trajanja projekta).\nU okviru projekta održavaće se 6 javnih debata, emitovati 6 radijskih emisija i objavljiviti 6 tekstova kroz koje će se obraditi sledeće oblasti (teme):\na) Diskriminacija žena\nb) Diskriminacija osoba sa invaliditetom\na) Profesionalna orjentacija\nb) Dualno obrazovanje\na) Otpadne vode i kvalitet površinskih voda\nb) Reciklaža i upravljanje otpadom\nProjekat želi da ustanovi, podrži, forsira praksu dijaloga u kome korisnici, u interesu građana i demokratizacije društva, učestvuju argumentovano i razložno, unapređujući transparentnost i odgovornost. Javne debate treba da osvetle pojave i da ukažu na to kako bi određene oblasti mogle da budu unapređene, ako bi se uvažavali stavovi organizacija civilnog društva I neposredno građana. Na ovaj način, ne samo da jača svest građana o suštini reformskog kursa, nego i njihova sposobnost za konstruktivnu javnu debatu u kojoj se iznose stavovi koji se brane činjenicama. Tako građani dobijaju šansu da traže objašnjenja za teme koje im nisu jasne. S druge strane, oni koji predlažu i donose odluke dobijaju realnu predstavu o tome šta građani od njih očekuju.


U srijedu i četvrtak mini sajam razmjene knjiga | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo U srijedu i četvrtak mini sajam razmjene knjiga\nISTOČNO SARAJEVO – Matičina biblioteka Istočno Sarajevo organizuje u srijedu i četvrtak, 9. i 10. juna mini sajam razmjene knjiga, s ciljem njihove razmjene pred novu školsku godinu.\nMini sajam će se održati na Trgu Republike Srbije u Istočnom Novom Sarajevu, od 13.00 do 19.00 časova, saopšteno je iz Matične biblioteke.\n“Svi koji imaju udžbenike, stručnu literaturu i slično, mogu da doću na sajam i sa drugim ljudima razmijene knjige. Biblioteka neće određivati uslove razmjene”, navodi se u saopštenju.\nMatična biblioteka će obezbijediti prostor i štandove /desetak stolova/, na kojima mogu izložiti knjige svi oni koji učestvuju na sajmu.\nIz Biblioteke napominju da će i ona učestvovati u razmjeni sa knjigama koje ne koriste, odnosno sa već postojećim duplikatima.\nPrethodni članakNagrađeni najbolji učenici, đak generacije Nadežda Nerić\nNaredni članakDušan Gluhović učenik generacije Osnovne škole “Mokro”


Čović sa zvaničnicima Evropskog parlamenta: Dva važna koraka pred BiH\nPredsedavajući Predsedništva Bosne i Hercegovine Dragan Čović je najavio da će do kraja ove godine Sarajevo preduzeti dva važna koraka u evroatlantskim integracijama: odgovor na upitnik Evropske komisije, kao i aktiviranje MAP-a (Akcionog plana o članstvu u NATO).\nČović je u Strazburu govorio pred Komitetom za spoljne poslove Evropskog parlamenta. On je naglasio kako bi kanididatski status za Bosnu i Hercegovinu služilo kao “vetar u leđa” i time bi zemlja ubrzala korake u cilju sustizanja Srbije i Crne Gore u procesu evrointegracija. On tvrdi da je ostalo da se pripremi još oko 50 odgovora i posle toga Sarajevo može da dokument preda nadležnima u Evropskoj komisiji. Međutim, on je apelovao na zvaničnike u Briselu da ne izađu sa dodatanim uslovima prema Bosni i Hercegovini:\n“Odustanimo od dopunskih pitanja. To će se doživeti kao nova barijera. Pustite vlasti BiH da tarnsformiraju sebe i ubrzaju taj put. Drugog puta nema”, rekao je Čović pred poslanicima Evropskog parlamenta.\nVećina članova spoljnopolitčkog komiteta EP je izrazilo nadu da će Bosnia i Hercegovina dobro pripremiti odgovor a upitnik, te da će dobiti status kandidata već naredne godine.\nČović je naglasio kako postoji saglasnost svih politčkih lidera u BiH da zemlja pokrene procese i prema NATO alijansi.\n“Naša ideja je da je MAP aktiviramo do kraja ove godine – da to bude odgovor onima koji sumnjaju u naš evroatlantski put. Aktiviranje MAP-a biće odgovor na one snage koje drugačije razmišljaju u BiH”, naglasio je Čović poručivši da evroatlantski put nema alternativu.


Sindikat UCG: Da nas isplate do 5. decembra, ili ćemo se prinudno naplatiti\nDa poštuju presudu\nUniverzitet Crne Gore samo radnicima koji su ga tužili duguje preko 633.000 eura\n09.07.2014. 16:48h Ažurirano: 09.07.2014. 16:48h\nSindikat Univeziteta Crne Gore i Upravni odbor državne visokoškolske ustanove počeće naredne sedmice pregovore o isplati duga od preko 633.000 eura, čime bi bila poštovana nedavna odluka Višeg suda.\nPredsjednik UO Duško Bjelica nakon jučerašnje sjednice nije detaljnije govorio o stavovima sa kojima ga je upoznao predsjednik Sindikata Vukašin Zogović. On je saopštio da je Zogović učestvovao u radu Upravnog odbora, te da je dao određene sugestije o finansijskom planu za 2015. godinu: “Dogovorili smo se da naredne nedjelje napravimo zajednički sastanak, da vidimo koje zahtjeve ima sindikalna organizacija” Zogović je “Vijestima“ rekao da je Sindikat ponudio sporazum za isplatu dugovanja prema zaposlenima.\n“Dan ranije smo jednoglasno odlučili da se rukovodstvu Univerziteta ostavi rok da najkasnije do 5. decembra isplati dugovanja zaposlenima koji su tužili UCG, odnosno da 572 radnika dobiju onolikio novca koliko stoji u presudi Višeg suda“, kazao je Zogović.\nZaposleni su tužili Univerzitet zbog neispunjavanja obaveza iz Kolektivnog ugovora i neisplaćivanja uvećanih zarada u periodu od 1. januara 2009. do 31. decembra 2012. godine.\n“U slučaju da to ne bude isplaćeno do 5. decembra, prinudno ćemo se naplatiti, što bi značilo možda i blokadu računa Univerziteta CG“, objasnio je Zogović.\nPrema njegovim riječima, Sindikat je ostavio mogućnost rukovodstvu Univerziteta da obezbijedi novac, ali i da eventualno zatraže reviziju postupka.\n“Sporazumom još tražimo da UCG, zaključno sa istim datumom, napravi obračun dugovanja prema radnicima koji ga nijesu tužili, te da se taj postupak okonča pred Agencijom za mirno rješavanje sporova, kako UCG ponovo ne bi plaćao ogromne sudske troškove“, dodao je Zogović.\nSindikat je juče Upravni odbor Univerziteta upoznao i sa zahtjevom da pregovaraju o povećanju zarade.\n“To je, takođe, bio stav svih članova Univerzitetskog odbora sindikata. Tokom naredne sedmice tražićemo početak pregovora za povećanje zarada, do kada ćemo odlučiti koji je to optimalni procenat. O tome ćemo razgovarati sa ministarstvima prosvjete i finansija“, rekao je Zogović.\nOn je opomenuo Upravni odbor da se nagomilao dug Univerziteta CG prema sindikatu zbog nepoštovanja odredbi Kolektivnog ugovora, pa očekuju da će kroz buduće pregovore biti dogovoreno i kako da se isplate ta dugovanja - za preventivni odmor i rekreaciju, te za sindikalni fond solidarnosti.\nVukašin ZogovićSindikat UCGUniverzitet Crne Gore


Popović: Prošla godina bila najuspešnija za srpski startap ekosistem\n21.06.2022 | Info\nMinistar bez protfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović izjavio je da je prošla godina bila najuspešnija za srpski startap ekosistem i da su lokalni startapi prvukli više 135 miliona dolara investicija, saopšteno je danas iz Popovićevog kabineta.\nPopović je rekao da je to povećanje za 600 odsto u odnosu na prethodnu godinu, kao i više od 1,7 milijardi dolara prihoda od izvoza tehnološkog sektora.\nAmerička organizacija Startap Džinom objavila je novo izdanje svog redovnog godišnjeg izveštaja u kojem je istakla izvanredne rezultate srpskog startap ekosistema. Srbija je svetski lider u privlačenju stranih direktnih investicija po glavi stanovnika što potvrđuju i rezultati izveštaja, navodi se u saopštenju.\nU skladu sa izveštajem, jedan od najznačajnijih pomaka jeste usvajanje Strategije razvoja startap ekosistema od 2021. do 2025, koja ima za cilj ubrzanje razvoja startap ekosistema i podsticanje inovacija. To konkretno podrazumeva unapređenje infrastrukture i programa podrške, afirmaciju preduzetničkog obrazovanja na svim nivoima, kao i opšti cilj - 1.200 aktivnih startapa u Srbiji.\nGejming i blokčejn sektor su ocenjeni kao najsnažniji u ekosistemu Srbije. Gejming industrija zapošljava više od 2.200 ljudi, a 2021. godine ostvarila je približno 200 miliona evra prihoda. U tom smislu, posebno je značajno što je Nordeus postao deo Tejk Tu-a, piše u saopštenju.\nDodaje se da je Srbija, s druge strane, postala top destinacija za razvoj proizvoda zasnovanih na blokčejnu. Tako je jedna od najprimećenijih investicija bila upravo ona koju je dobila blokčejn razvojna platforma Tenderli, u iznosu od 58,6 miliona dolara.\nKao jednu od glavnih prednosti izveštaj prepoznaje visok nivo aktivnosti i razvoj programa i organizacija koje pružaju podršku domaćim startap timovima, kao što je Grupa poslovnih anđela koju je osnovala Inicijativa "Digitalna Srbija", ukazuje se u saopštenju.


Saradnja Vlade Federacije BiH i Evropske banke za obnovu i razvoj na određenim projektima, privatizaciji i provedbi Reformske agende u segmentu koji se odnosi na poboljšanje poslovnog okruženja i ekonomskog upravljanja, bile su glavne teme razgovora federalnog premijera Fadila Novalića i direktora ove međunarodne finansijske institucije za zapadni Balkan Holgera Muenta.\nNa jučerašnjem susretu u sjedištu Vlade FBiH u Sarajevu prisustvovao je i direktor ureda EBRD-a u Sarajevu Ian Brown.\nGovoreći o značaju nastavka gradnje autoceste, što bi u velikoj mjeri podstaklo srednjoročni rast, federalni premijer Fadil Novalić je naglasio potrebu za podršku EBRD-a u proširenju i povećanju mogućnosti brže izgradnje autocesta, a što je sada ograničeno izvorima finansiranja.\nOn je naveo da nova akciza koju je usvojio Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje BiH otvara nove mogućnosti za kreditna zaduženja, a time i ubrzanje izgradnje Koridora 5-C, što bi osim na ekonomski rast, povoljno uticalo i na povećanje broja zaposlenih i plasman domaćih roba.\nPrema riječima Holgera Muenta BiH je važan partner s kojim EBRD sarađuje. Dokazuje to i da je prošle godine naša država bila najveći partner ove banke među zemljama zapadnog Balkana i da joj je isplaćena značajna suma sredstava što, PO njegovim riječima, znači da se planirani projekti provode. Rekao je i da su autoceste i ceste najveći planirani projekti u BiH u ovoj i sljedećoj godini.\nPozdravljajući povećanje akcize na gorivo Muent je naglasio da su u EBRD-u spremni ubrzati procese u okviru svojih procedura za ove projekte. Pri tome BiH može računati, pored finansijske, i na svu neophodnu tehničku podršku ove banke, kaže se u saopćenju iz Ureda Vlade FBiH za odnose s javnošću.\nEBRDPremijer Fadil NovalićVlada Federacije BiH


Pokrajinski ombudsman: Mladi ne veruju institucijama | Autonomija\nPokrajinski ombudsman: Mladi ne veruju institucijama\nMeđunarodni dan mladih obeležava se 12. avgusta i ove godine je posvećen mentalnom zdravlju\nIz kancelarije Pokrajinskog ombudsmana danas su upozorili da se mladi ovoj instituciji još uvek retko obraćaju kako bi se informisali o svojim pravima ili zatražili zaštitu.\nU saopštenju povodom Međunarodnog dana mladih, ističe se da su mladi sa smetnjama u razvoju i psihičkim oboljenjima u još težem položaju.\n„Strah od toga da će biti negativno obeleženi svakako je jedan od glavnih razloga zašto se većina mladih ustručava da zatraži savet ili pomoć čak i u institucijama u kojima je ona lako dostupna, poput institucije zaštitnika građana“, navodi se u saopštenju Pokrajinskog ombudsmana.\nKako se dodaje, tome doprinose i nedorečenosti u okviru institucionalnih sistema koji pružaju usluge i mladima sa psihološkim problemima, smetnjama u razvoju i psihičkim oboljenjima.\nU ovoj instituciji podsećaju na loša sistemska rešenja, kao što je Zakon o zdravstvenom osiguranju, koji propisuje da mladi uzrasta od 15 godina imaju pravo na tajnost podataka iz njihovog zdravstvenog kartona. .\n„Imajući u vidu specifičnosti mladalačkog uzrasta, postavlja se pitanje obaveštavanja roditelja o zdravstvenom stanju njihove dece u slučajevima kada je ono ugroženo, naročito u periodu od navršene 15. godine do punoletstva“, objašnjava se u saopštenju.\nU kancelariji Pokrajinskog ombudsmana upozoravaju i da zdravstvene ustanove u Srbiji nemaju dovoljan broj dečijih psihijatara, a da na teritoriji AP Vojvodine ne postoji specijalizovana ustanova za decu i mlade sa poremećajima u ponašanju, te se oni najčešče upućuju u već prenaseljene domove.\nU saopštenju se ocenjuje i da se zbog toga stiče utisak da su oni u društvu nepoželjni.\nPokrajinski ombudsman je upozorio i da se programi inkluzivnog obrazovanja u srednjim školama sprovode sporadično i sa brojnim nedoumicama.\nDodaje se i da to ne znači da nema mladih koji su mogli pohađati nastavu i završiti srednju školu zajedno sa svojim vršnjacima koji nemaju smetnje u razvoju.\nU ovoj instituciji ističu da su, uprkos svemu tome, mladi i dalje jedna od najaktivnijih društvenih grupa u oblasti zagovaranja poštovanja i unapređenja ljudskih prava.\nMeđunarodni dan mladih obeležava se 12. avgusta, a ove godine posvećen je njihovom mentalnom zdravlju.


IZVESNI NOVI KILOMETRI ASFALTA - LAJKOVAC NA DLANU\nIZVESNI NOVI KILOMETRI ASFALTA\nNov 15, 2018 Snežana Bilić\nKrajem ove sedmice očekuje se asfaltiranje ulice Lajkovačka pruga u Lajkovcu u dužini od skoro kilometar i puta za Lađevac u Ćelijama, najavio je Andrija Živković predsednik opštine Lajkovac. U toku sledeće nedelje, osim najavljenog asfaltiranja puta za Baboviće u Vračeviću, sledi i asfaltiranje puta za Radovančeviće koji spaja Jabučje i Lajkovac.\nPredsednik Živković kaže i da se sa ovim deonicama neće stati, već da se odmah nakon rebalansa opštinskog budžeta koji se očekuje oko 20. novembra očekuje i raspisivanje tendera za nova tri puta: kružni put za Tomiće u Jabučju u Starom selu u dužini od oko jednog kilometra, put u Markovoj crkvi za Gajiće i takođe put za Gajiće u Bogovađi.\nAko vremenski uslovi dozvole, napominje Živković, do kraja godine će u opštini Lajkovac biti urađeno skoro 15 kilometara asfalta, što nije bilo poslednjih nekoliko godina. Predsednik najavljuje nove kilometre asfalta i u narednoj godini. U planu je put za Protiće u Vračeviću, ulica Vojvode Putnika u Lajkovcu, kao i ulice koje se iz Sela Lajkovca spuštaju ka novom groblju u Lajkovcu, kao što je ulica Kralja Milutina i ulice paralelne sa njom.\nDefinitivno, veći deo opštinskog budžeta u narednoj godini biće usmeren upravo na putnu infrastrukturu, naglasio je predsednik opštine Lajkovac Andrija Živković.\nASFALTIRAN KILOMETAR PUTA ZA MOLEROVIĆE U VRAČEVIĆU\nSLAVA LEKARA – VALJEVSKA BOLNICA


SAŠA STOJANOVIĆ POJAČAO „TIMOK 1919″ | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Sport / SAŠA STOJANOVIĆ POJAČAO „TIMOK 1919″\nSAŠA STOJANOVIĆ POJAČAO „TIMOK 1919″\nSaša Stojanović je u prošloj sezoni bio neumorni vezista Timočanina iz Knjaževca. Svojim vrsnim igrama na terenu puno je pomogao na putu povratka ovog kluba na srpskoligaškoj pozornici. Ovoga leta pojačao je jato Fudbalski klub „Timok 1919″, u čijem je jatu sa uspehom igrao i pre tri sezone. Od njega se puno očekuje na plovnom putu Timoka ka Srpskoj ligi.\n-Poziv iz grada na dva Timoka prihvatio sam sa jakim povodom. Kao aktivni sudija na Srpskoj ligi – Istok ne mogu u isto vreme da branim boje Timočanina, koji je postao član srpskoligaškog karavana, pa sam zato odlučio da se vratim u Timok, gde sam sa puno uspeha igrao pre tri sezone, a sve sa željom da i njemu svojim iskustvom pomognem da se od narednog leta vrati u srpskoligaško društvo, gde mu je, kao i Timočaninu, po svemu i mesto. Redovno i „punom parom“ treniram jer želim da napredujem kao sudija do srpske elite i više od toga, ali i da se još jednom kao fudbaler iskažem na terenima zonskog ranga takmičenja. Moja želja je da od narednog leta ja sudim na prvoligaškoj sceni, a da Timok zaigra na srpskoligaškoj sceni – jasan je Saša Stojanović, ambiciozni i perspektivni sudija Srpske lige grupe Istok, ali i veliko pojačanje zonaša Timoka 1919 za predstojeću sezonu.\nIvan Vučković, generalni sekretar Timoka 1919, dodaje:\n-Poznajemo kvalitete Saše Stojanovića koji je pre nekoliko sezona bio važan „šraf“ u ekipi Timoka. Odličan je fudbaler i lepo vaspitan mladić, koga bi u svojim redovima poželeo svaki trener i klub. Sjajan je i zahvalan igrač, ali i odličan i perspektivan fudbalski sudija. Naravno, nećemo mu ni malo praviti problema da se kao delilac pravde na zelenom tepihu još više istakne i vine u fudbalske visine, do srpske elite i intrnacionalne scene – kaže Vučković.


LOS ANĐELES - Britanska pevačica Adel uspela je da obori rekord južnokorejskog repera Saja, tako što je njen hit "Hello" do milijardu pregleda na JuTjubu stigla za kraće vreme.\nKako prenosi AP, pesma "Hello" je do magične brojke od milijardu pregleda stigla za 87 dana, dok je Sajevoj numeri "Gangnam Style" za taj isti podvig bilo potrebno 158 dana.\nJuTjub je saopštio da je do danas 17 video klipova ušlo u "klub milijardera".\nMeđu njima su "Sugar" grupe Maroon 5, "Lean On" grupe Major Lazer, "Counting Stars" benda OneRepublic, "Party Rock" LMFOA-a i Sijin "Chandelier".\nPesma "Hello" je provela 10 prvih nedelja na prvom mestu Bilbordove hot 100 liste hitova.\n« Seks-bombe poručuju "Prati me" "Evrosong": Srbija nastupa u drugom polufinalu »


Drustvo - datum: 2019-10-19 VLADA PRIPREMILA PREDLOG ZAKONA O ELEKTRONSKOJ UPRAVI Eliminisanje barijera\nMogućnost da građani i privredni subjekti komuniciraju sa javnom upravom u bilo koje vrijeme i sa bilo kojeg mjesta, najbolji je način za eleminisanje administrativnih barijera, poručio je generalni direktor za elektronsku upravu i informatičku bezbjednost Dušan Polović. Na konferenciji održanoj povodom utvrđivanja Predloga zakona o elektonskoj upravi, Polović je rekao da će taj akt „unaprijediti ambijent u kojem će javna uprava biti servis građana i privrede“.\nOn je rekao da je cilj ovog zakona da omogući brže, efikasnije i ekonomičnije poslovanje organa, upotrebom informaciono-komunikacionih tehnologija.\n– Predlogom novog zakona propisana je obaveza da državni organi, državne agencije, državni fondovi i drugi nosioci javnih ovlašćenja, u vršenju poslova iz svoje nadležnosti koriste informaciono-komunikacione tehnologije u skladu sa ovim zakonom – istakao je Polović.\nNaglasio je da se uvode instituti Savjet za elektronsku upravu i Revizija informacionog sistema.


Početak/Društvo/Broj turista u prva tri meseca ove godine smanjen sedam puta\nEpidemija korone sa kojom se borimo već nekoliko meseci najviše je uticala na turističke poslanike i turizam, a u Nišu se, prema rečima Marka Đorđevića iz Turističke organizacije Niš to se osetilo.\n„U periodu marta, aprila i maja 2019.godine bilo je 35.000 turista u Nišu, a ove godine u istom periodu Niš je posetilo nešto manje od 5.000, pa je tako zabeležen pad od 30.000 turista“, kaže Marko Đorđević dodajući da je grad imao nezaustavljiv rast turista, veći i od Beograda i Novog Sada, ali je korona zaustavila sve.\nI pored toga neki se ne odriču posete Nišu, pa turista i dalje ima.\n„Uglavnom su to domaći turisti mada ima nešto i gostiju iz Bugarske“, kaže Đorđević. „Kada je počeo ponovo da radi aerodrom ima stranaca i iz drugih zemalja, ali je njihov broj znatno manji jer ni letovi nisu puni”.\nKada se govori o gostima najviše je turista iz Bugarske jer su njihove agencije napravile obilaske Niša planirane do 2025.godine.\n„Kada govorimo o vremenu pre korone u Niš su dolazili pored Bugara i Grci, potom Turci, Nemci, Kinezi i turisti iz svih onih zemalja do kojih se letelo sa niškog aerodroma. Znatno je bio povećan broj gostiju iz Italije, Švedske i drugih zemalja“, objašnjava Đorđević.\nNiš je, kada se govori o domaćim gostima, najzanimljiviji ljudima sa severa zemlje, iz Beograda i Vojvodine, potom iz Republike Srpske.\n„Privlače ih istorijski i kulturni spomenici, gostoljubivost Nišlija, ali im je posebno interesantan dijalekt na kome govorimo i južnjačka hrana. Mnogi od njih traže od vodiča da govore na dijalektu, a kada su u restoranu traže hranu koja spada u specijalitete južne Srbije“, priča Marko Đorđević.\nPrema njegovim rečima TON je tokom epidemije korone bila najaktivnija u Srbiji što se tiče promocije grada preko društvenih mreža. Sada se radi na izradi programa za obilazak Niša i okoline, organizovaće se i pešačke ture sa ciljem da se turisti u Nišu zadrže nekoliko dana.\nniška tvrđava turizam


Kampanja za smanjenje upotrebe plastičnih kesa – Smart kolektiv\nKampanja za smanjenje upotrebe plastičnih kesa\nHome|Aktuelnosti|Kampanja za smanjenje upotrebe plastičnih kesa\nKristina Djuric2021-08-26T19:34:49+00:0026 августа, 2021|\nPlastični otpad predstavlja jedan od najvećih ekoloških problema u Srbiji, ali uprkos tome veliki broj građana i dalje koristi plastične kese. Od 1. januara 2020. U Srbiji je na snazi zabrana upotrebe jednokratnih plastičnih kesa kakve smo do tada koristili, a dozvoljene su veoma lagane kese (do 15 mikrona), i plastične za više upotreba (preko 50 mikrona), koje moraju biti biorazgradive. Iako upotreba biorazgradivih kesa doprinosi smanjenju količine nagomilanog plastičnog otpada na deponijama, jer one imaju brži period raspadanja, biorazgradive kese takođe ostavljaju tragove mikroplastike koja je štetna za ljude i životinje, a koji ostaju u tlu i vodi i teško ih je odstraniti.\nSmart kolektiv je tim povodom 25. i 26. avgusta u Beogradu organizovao akciju podizanja svesti građana o štetnosti upotrebe plastičnih kesa u saradnji sa marketima i na više lokacija u gradu. Građanima su deljeni ekološki cegeri sa edukativnim materijalima o zelenoj ekonomiji koja podrazumeva sistemsku transformaciju poslovanja i konzumentskih navika, uz apele da u potpunosti izbace iz upotrebe korišćenje plastičnih kesa prilikom odlaska u prodavnicu.\nOva akcija predstavljala je završnu aktivnost regionalnog projekta GEAR – Zelena ekonomija za razvoj regiona koji finansira Evropska unija u okviru Programa podrške civilnom društvu i medijima za 2016-2017. Projekat od marta 2018. sprovodi konzorcijum organizacija koji pored Smart kolektiva iz Srbije čine FORS Montenegro iz Crne Gore, CRP iz Bosne i Hercegovine, Ekosvest iz Severne Makedonije, EDEN iz Albanije, kao i udruženje SLAP iz Hrvatske.\nOvaj značajan projekat imao je za cilj jačanje lokalnih organizacija za umrežavanje i izgradnju koalicija, zastupanje, učestvovanje u donošenju odluka, praćenje javnih politika i sprovođenje projekata u oblasti zaštite životne sredine, kao i zastupanje i promovisanje koncepta zelene ekonomije i zelenog preduzetništva i njihovog značaja za održivi razvoj kod opšte javnosti, lokalne i državne uprave.\nViše o ovom projektu i drugim aktivnostima Smart kolektiva potražite na www.smartkolektiv.org


Vesti online / Sport / Košarka / Evrokup: Loše veče za ABA ligaše, Peno srušio Kubanj, Monako prati Zvezdu (VIDEO)\nKonačna razlika u "Topolici" ove srede iznosila je 23 razlike, a meč je skliznuo u nezanimljiv finiš sredinom druge četvrtine, u kojoj je Ritas započeo seriju 29:2! Vođstvo Barana od 55:53 u 22. minutu tako je deset minuta kasnije pretvoreno u zaostatak od čak 25 poena (57:82!).\nReprezentativac Srbije Stefan Peno odigrao je sjajan meč za goste iz Nemačke, pošto je za 24 minuta ostvario učinak od osam poena i čak deset asistencija. Ukupno je imao 19 ideksnih poena.\nPored Pena odličan meč odigrao je Luk Sikma koji je postigao 18 poena, uz devet skokova i četiri asistencije.\nU ekipi Saše Obradovića najefikasniji bio je Ajzea Vajthed sa 16 poena, 15 je ubacio Dorel Rajt, dok je Musatafa Fal postigao 14, uz šest skokova.\nOvo je bio prvi poraz Lokomotive u Evrokupu, dok je Alba ostvarila četvrtu pobedu.\nKošarkaši Uniksa iz Kazanja savladali su Frankfurt rezultatom 83:80.\nČak petorica igrača imala su dvocifren učinak u sastavu ruskog tima, a sve ih je predvodio Džamar Smit sa 16 poena. Moris Ndur je ubacio 12, dok su po 10 imali Loket, Morgan i Klimenko.\nU sastavu Skajlajnersa Brejdi Heslip je postigao 25 poena, Klark je postigao 16, Marfi je ubacio 15, dok je Haf imao 14.


Govor za Dan nezavisnosti 2014.godine - Ambasada Nigerije u Srbiji\nArhiva » Govor za Dan nezavisnosti 2014.godine\nGovor za Dan nezavisnosti 2014. godine\nIzjava H.E. Ambasadora Harold Avgust Kokoa, na prijemu povodom obeležavanja 54. godišnjice nezavisnosti i stogodišnjice proslave Savezne Republike Nigerije, od 1. oktobra 2014. godine u Beogradu, Srbija\nČast mi je i privilegija da vas pozdravim u ime Vlade, naroda i osoblja Ambasade Savezne Republike Nigerije, povodom ove posebnu prilike dvostruke proslave 54. godišnjice nezavisnosti i stogodišnjice osnivanja moderne Nigerije. Posebno mi je čast što zvaničnu srpska delegaciju na ovim proslavama predvodi niko drugi nego Tomislav Nikolić, predsednik Republike Srbije, u pratnji svoje supruge NJ.E. ljubazne Dragice Nikolić. Njegovo prisustvo ovde je znak skromne prirode i prijateljstva koje smo došli da ponudimo sadašnjoj Vladi Srbije.\nŽelim da prepoznam prisustvo gospodina Dragana Blešića, šefa kabineta predsednika Narodne skupštine.\n2. 1. oktobra 1960. godine, pre tačno 54 godine, Savezna Republika Nigerija stekla je nezavisnost od britanske vladavine. Četrdeset šest godina (46) pre toga, temelj za rođenje moderne Nigeriji je postavljen 1. januara 1914. To je bio dan kada je britanska kolonijalna uprava objedinila severni i južni protektorat i koloniju Lagos, i stvorila uniju 350 etničkih grupa i 250 jezika poznatu kao Nigerija, sa populacijom koja je sada dostigla 160 miliona ljudi.\n3. Naše iskustvo od nezavisnosti je pokazalo hrabrost, industriju i posvećenost nigerijskog naroda prema izgradnji države i stvaranju društva u kome mir i pravda vladaju. Kao plural država, naša snaga kao nacije leži u jedinstvu koje smo izgradili u okviru različitosti etničke pripadnosti, jezika i religije. To jedinstvo je nastavilo da nas vezuje zajedno kao jednu naciju sa zajedničkim aspiracijama.\n4. Izazovi sa kojima se suočavamo kao narod su karakteristična za zemlje u razvoju. Sigurnosni izazov povodom Boko haram pobune je negativan uticaj globalnog terorizma koji se doživljava u mnogim regionima sveta. Srećan sam napomenuti da je Federalna vlada Nigerije preduzela odlučnu akciju protiv ove terorističke organizacije čijim aktivnostima dolazi kraj.\nU drugom izazovu, iznenadna pojava ebole u Nigeriji je efikasno suzbjena, u toj meri da je Nigerija sada potpuno oslobođena ebole.\n5. Dame i Gospodo, slaveći godišnjicu nezavisnosti Nigerije i stogodišnjicu osnivanja Nigerije, mi takođe slavimo 53 godine odnosa Nigerija / Srbija; slavimo cvetanje tih odnosa tokom godina; slavimo podsticaj tim odnosima posetom prve dame Nigerije Srbiji ove godine. U istoriji naših napora na nacionalnom razvoju, Nigerija i Srbija imaju mnogo toga zajedničkog. Imajući iskustvo građanskih ratova, obe zemlje su prihvatile vrednosti mira, demokratije, poštovanja ljudskih prava i vladavine prava. Takođe smo bili osećajni i podržavali jedni druge u stavovima i mišljenjima o međunarodnim pitanjima.\n6. Nigerija i Srbija su takođe započele na sličnim smelim inicijativama za restrukturiranje svoje privrede za održivi razvoj. Moje je uverenje da će politika privatizacije Vlade Srbije, kao pogon za investicije, dovesti do povećane privredne aktivnosti i produktivnosti u Srbiji.\n7. Uveren sam u to, jer su te iste politike, koje su ugrađene u transformacionoj agendi nigerijske vlade, dale ogroman podsticaj za razvoj nigerijske privrede. Nigerija beleži godišnju stopu rasta od 7-9 odsto u poslednjih 15 godina. Obrt sredstava za SDI (Strane Direktne Investicije) u Nigeriji je 35 odsto u odnosu na svetski prosek od 5%. Kao rezultat toga, Nigerija je danas najveći primalac stranih direktnih investicija u Africi, prima preko US $ 20 milijardi dolara u poslednje tri godine. Sa nedavnim predviđanjima nigerijske privrede, procene BDP su porasle za N80.2 biliona (ili US $ 509.9 milijardi dolara), što Nigeriju postavlja kao 26. po veličini ekonomiju u svetu, i najveću po veličini ekonomiju u Africi.\n8. Mi ćemo nastaviti da tražimo veću saradnju sa Srbijom o bilateralnim i multilateralnim pitanjima i da podržavamo međusobne aspiracije. U tom smislu, ja koristim ovu priliku da pozovem naše srpske prijatelje i investitore da budu deo voza mogućnosti i razvoja u Nigeriji.\n9. Zahvaljujem vam i cenim vaše poštovanje prema našem pozivu da nam se pridružite ovom važnom prilikom. Konačno, molim vas, ekselencije, dame i gospodo, da mi se pridružite u podizanju čaše i da nazdravimo za bolje odnose između Nigerije i Srbije:\nŽivela Savezna Republika Nigerija\nŽiveli nigerijsko - srpski odnosi\nDobro zdravlje svima ovde prisutnima\nHvala puno (Thank you very much)


Kiseonik i bosanski zapleti – Top Tvit\nObjavljeno 30. rujna 2021. autor Alex_admin_01\nKiseonik i bosanski zapleti\nPosle osam godina odsustva sa javne scene, Stanislav Čađo ponovo se našao u žiži medijskog i političkog interesovanja, zahvaljujući aferi „Kiseonik“ koju je otkrio gradonačelnik Banjaluke, Draško Stanivuković. Čađo je direktor laktaške… »\nKineskinja oduševljena Trebinjem: Lepote uživo prenosi pratiocima na društvenim mrežama\nMlada Kineskinja Ju Jing nakon Mostara i Sarajeva stigla je u Trebinje, odakle oko deset sati dnevno emituje video snimke o gradu i ljudima na jugu Srpske. Ova vlogerka hoda ulicama i naseljima i snima sve što joj je zanimljivo, a svoje utiske i… »\nStanivuković poručio Cvijanovićevoj: “Ima kiseonika, samo nema Čađinog” (video)\nGospođo predsednice, ako me sećanje dobro služi, Vama je bilo zastrašujuće kada smo iznosili neoborive dokaze o aferi kiseonik. Sada Vam je zastrašujuće što jedan dan ćutimo, jer je na red došlo Tužilaštvo da pohapsi sve one koje ste Vi i… »\nŠokantne tvrdnje Šarovića: “Kiseonik za železnice iz Hrvatske korišćen kao medicinski kiseonik u Srpskoj”\nKiseonik za železnice iz Hrvatske nabavljan je i korišćen kao medicinski kiseonik u bolnicama u Republici Srpskoj, izjavio je predsednik SDS, Mirko Šarović. On je u “Presingu” N1 televizije rekao da postoji sva dokumentacija i dokazi za to… »\nPrethodna objavaPrethodno Vesti za ovo jutro\nSljedeća objavaSljedeće Yugo


izvor: agencije foto: 27.01..2019.\nBanjaluka– Ne zna se kako će završiti inicijativa SDA i hoće li u toj partiji odustati od najavljenog zahteva da od Ustavnog suda BiH zatraže da preispita ime Republike Srpske, to jest da oceni „ustavnost Ustava”, ali po događajima koji su usledili posle najave takve mogućnosti, sluti se i mogući razvoj političke krize čije je posledice teško predvideti.\nIza prve reakcije predsedavajućeg Predsedništva BiH Milorada Dodika, u četvrtak posle podne na sastanku u Banjaluci, stale su sve političke partije iz RS, iz vlasti i opozicije, donevši usaglašenu izjavu. Ukoliko SDA ne odstupi od najavljene inicijative, a Ustavni sud BiH prihvati da preispituje ime RS, biće zakazana sednica Skupštine RS na kojoj će „biti doneta odluka o budućem statusu RS”, navedeno je u zajedničkoj izjavi.\nArgumentaciju za takav kontraodgovor pronalaze u uverenju da nije Banjaluka ta koja je najavila atak na ustavni poredak i mirovni sporazum. Srpske partije su kao prvi korak opisale upozorenje upućeno inicijatorima koje se ogleda u zahtevu da SDA javno i zauvek odstupi od najavljene inicijative.\nS druge strane, u Izetbegovićevoj SDA svoje političke namere nastoje da uviju u oblandu pravnih pitanja koja „treba prepustiti sudovima”. To u Banjaluci čitaju kao zakulisnu igru u kojoj su, kako navode, već nekoliko puta prevareni, s tom razlikom što je ovaj put ulog toliko veliki pa ne žele da čekaju kako ne bi bili dovedeni pred svršen čin. Gnev iz Banjaluke ne smiruju ni mišljenja pravne struke iz Sarajeva, gde uglavnom tvrde da ova inicijativa nema nikakvu šansu pred Ustavnim sudom BiH.\nNepoverenje iz RS opisuje izjava Dragana Čavića, lidera NDP-a, data novinarima nakon sastanka partija iz RS: „Pravda, Dejtonski mirovni sporazum, međunarodno pravo i Ustav BiH na našoj su strani, ali matematika u Ustavnom sudu BiH nije.”\nNaime, sud se sastoji od devet članova, a iz RS godinama stavljaju primedbe zbog preglasavanja od strane troje stranih sudija i dvoje bošnjačkih. Čavić podseća da primedbe na ime RS nije imala ni Venecijanska komisija. Ruska ambasada zatražila je sednicu Saveta za sprovođenje mira (PIK), koja je zakazana za utorak, potvrđeno je medijima u toj ambasadi.\nNakon što su u reakciji iz Kancelarije visokog predstavnika u BiH naveli da je RS deo Ustava BiH, a inicijativa „neodgovorna”, i Brus Berton, šef misije OEBS-a u BiH, izjavio je da Dejtonski sporazum i Ustav BiH jasno prepoznaju dva entiteta – Federaciju BiH i Republiku Srpsku.\nI Delegacija Evropske unije u BiH poziva sve političke stranke u zemlji da se suzdrže od političkih manevara u cilju skretanja pažnje sa stvarnih problema BiH. „Polarizujući ultimatumi i potezi, uključujući preispitivanja ustavnog okvira zemlje, neće olakšati formiranje vlasti u ključnom trenutku za put zemlje ka EU”, saopšteno je. Britanska ambasada u potpunosti stoji iza izjave koju je izdala Delegacija EU u BiH.\nNakon prvobitne najave da će podneti zahtev sudu, Izetbegović je dao pojašnjenja iz kojih nije jasno šta namerava preduzeti. On, naime, navodi da je spreman odstupiti od inicijative ako SNSD „koriguje ponašanje”. Dodik odgovara Izetbegoviću da se nikakvi rokovi neće ispostavljati Banjaluci i ponavlja da će, ukoliko lider SDA ne odstupi od namera a sud prihvati zahtev, Skupština RS izneti svoj stav o tome.\nNeke od reakcija sarajevske štampe: „U starom stilu – korak napred, nazad dva, predsednik SDA je juče bio odlučan da se ide u beskompromisnu apelaciju prema Ustavnom sudu BiH, a danas sve svodi na moguću političku trgovinu”, piše sarajevski „Dnevni avaz”. Predsednik HDZ-a BiH Dragan Čović rekao je da je RS s tim imenom zapisana od 1995. i da iza otvaranja ovakvog pitanja stoji neki drugi cilj – nestabilnost ili otvaranje rasprava između predstavnika dvaju naroda.


Španija na Sajmu poljoprivrede: Vrhunske tehnologije na raspolaganju srpskom agraru - AgroSmart\nŠpanija na Sajmu poljoprivrede: Vrhunske tehnologije na raspolaganju srpskom agraru\nnedelja, 15. maja 2022.\nŠpanija nam je poznata kao zemlja koja je mudrom poljoprivrednom politikom i razvojem napredne tehnologije prevazišla nepovoljne geografsko-klimatske faktore i postala jedan od najvećih svetskih proizvođača i izvoznika voća i povrća.\nSve izraženije klimatske promene u kombinaciji sa sve komplikovanijim i zahtevnijim međunarodnim tržištem, ne prestaju da postavljaju nove zahteve pred španske poljoprivrednike, što mnoge od njih podstiče da kontinuirano ulažu u sve naprednije tehnologije kako bi ostali konkurentni\nŠpanija je danas ne samo vodeći proizvođač povrća i svinjskog mesa u EU, najveći svetski proizvođač maslinovog ulja i drugi proizvođač vina u svetu, već i jedna od zemalja EU sa tehnološki najnaprednijim poljoprivredno-prehrambenim sektorom. Tehnološke inovacije su rezultat razgranate mreže i bliske saradnje državnih institucija, istraživačkih instituta, privatnih kompanija i korisnika koji sarađuju sa jednim ciljem: da špansku proizvodnju učine što konkurentnijom i efikasnijom.\nPod plastenicima 73.000 hektara, Španci drugi u svetu\nKada je reč o plasteničkoj proizvodnji, Španija je druga zemlja u svetu po površini pokrivenoj plastenicima, konkretno – više od 73.000 ha za uzgoj voća i povrća. Ovako razvijena plastenička proizvodnja voća i povrća je omogućila Španiji da ove proizvode proizvodi i plasira na svetskom tržištu tokom cele godine. Posebno se ističe region Almerija, sa više od 30.000 hektara plastenika, koji je postao „bašta Evrope“, vodeći region u izvozu poljoprivredno-prehrambenih proizvoda i sa proizvodnjom voća i povrća koja predstavlja praktično polovinu ukupne proizvodnje u Andaluziji.\nRegion Almerija sa više od 30.000 hektara plastenika postao „bašta Evrope“\nPored toga, staklenike na jugu Španije karakteriše održivost i čuvanje životne sredine, posebno kod solarnih staklenika. S jedne strane, u ovim plastenicima primenjuje se biološka kontrola kako bi se štetočine koje ugrožavaju useve zadržale na niskom nivou, čime se minimizira upotreba hemijskih pesticida. S druge strane, većina plastičnih materijala sa ovih plastenika se reciklira i ponovo koristi.\nNeka od najnaprednijih plastenickih resenja ponudile su upravo dve firme koje ce nam se predstaviti na Poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu:\nNOVAGRIC je jedan od lidera u realizaciji sveobuhvatnih projekata za intenzivnu poljoprivredu (plastenici, navodnjavanje, klimatizacija i tehnologija vode). NOVAGRIC je jedna od kompanija koja inovacije smatra kljucnim za razvoj te je tako učestvovala u mnogobrojnim projektima koji za cilj imaju povećanje efikasnosti proizvodnje: od robotizacije podizanja zasada i berbe do metoda dekontaminacije poljoprivrednog zemljista zagađenog dugogodišnjom upotrebom pesticida.\nMSC INVERNADEROS nudi izgradnju plastenika sa kompletnom opremom i automatizacijom, po sistemu „ključ u ruke”. Ove projekte realizuje u skladu sa potrebama svojih klijenata, klimatskim uslovima, ali i zahtevima uzgajanja pojedinih biljnih kultura. Svoje sisteme kreiraju po modularnom principu kako bi pružili mogućnost proširenja.\nSvetska sila i u navodnjavanju\nPored plastenika, u klimi koju karakterišu suše, sistemi za navodnjavanje su odigrali ključnu ulogu u konsolidaciji Španije kao poljoprivredno-prehrambene sile. Španija je danas prva zemlja EU po navodnjavanoj površini, sa skoro 4 miliona hektara, što predstavlja 22% ukupne površine obradivog zemljišta u Španiji.\nPored toga, uspešan proces modernizacije sistema za navodnjavanje u poslednjih 20 godina učinio je spaniju međunarodnom referencom u modernom navodnjavanju. Na taj način, čak 75% navodnjavanja u Španiji sprovodi se po sistemu kontrolisanog i lokalizovanog navodnjavanja, što doprinosi značajnom umanjenju utroška vode/potrošnje vode.\nŠpanija je danas prva zemlja EU po navodnjavanoj površini, sa skoro 4 miliona hektara\nRKD, kao jedan od vodećih proizvođača, već duže od 4 decenije proizvodi i razvija sve tipove pivot sistema za navodnjavanje (centralni, lateralni i hipodrom sistemi). Stručni tim RKD-a je posvećen istraživanju, projektovanju, proizvodnji i postavljanju najadekvatnijih sistema navodnjavanja.\nSaradnja sa lokalnom firmom Ingel Agro doprinela je razvoju najdužihelektrificiranih rendžera na svetu koji su svoje mesto našli i na tržištima trećih zemalja.\nOrganska hraniva u fokusu, na prvom mestu kvalitet proizvoda i životna sredina\nU svetlu neophodnosti da se osigura kvalitet i održivost proizvoda, nemoguće je ne pomenuti upotrebu sredstava za zaštitu i prehranu bilja. Španija je veliki potrošač i proizvođač biođubriva i proizvoda za ishranu bilja, sektor u kojem su španske kompanije sve više fokusirane na inovativne proizvode koji jačaju prinose useva, ujedno smanjujući negativan uticaj na životnu sredinu i čoveka. Fokus je usmeren na razvoj bio i organskih hraniva koja omogućavaju dobijanje kvalitetnog i za prirodu i konzumenta neštetnog proizvoda. Među firmama koje će se predstaviti ove godine domaćim poljoprivrednicima izdvajamo 2 sa višegodišnjim prisustvom na domaćem tržištu:\nŠpanske kompanije sve više fokusirane na inovativne proizvode koji jačaju prinose useva, ujedno smanjujući negativan uticaj na životnu sredinu i čoveka\nAGRITECNO je proizvođač organskih đubriva, biostimulatora, preparata za ishranu, kao i preparata za jačanje odbrambenih mehanizama kod biljaka. Njihov rad je usmeren na održavanje ekonomske stabilnosti farmi i podršku uzgajivačima u zajedničkom projektu postizanja održive poljoprivrede. Video prezentacije razlicitih proizvoda ove spanske kompanije mozete pogledati na veb-sajtu ove kompanije. Ekskluzivni distributer kompanije u Srbiji je ZELENI HIT, koji pruža i savetodavne usluge za adekvatno održavanje plodnosti i zdravlja tla, biološku zaštitu i otpornost biljaka uz pomoć njihovih proizvoda.\nTRADECORP je ekspert za mikronutrijente, biostimulatore i specijalna đubriva, čije fabrike se nalaze u Španiji i Irskoj. U saradnji sa svojim distributerom za Srbiju, TRADEAGRO, razvija i proizvodi inovativna rešenja vrhunskog kvaliteta prilagođena agronomskim uslovima podneblja. Njihov portfolio uključuje proizvode kao što su biostimulatori, helati, folijarna precizna đubriva i mikrobiološke preparate kao što su bakterijski inokulanti i ekstrakti, a takođe i moderne adjuvanse. Pozivamo Vas da pogledate njihov edukativni video posvećen stresu kod biljaka.\nUprkos specifičnostima svake zemlje, iskustvo i dobre prakse Španije bi mogle biti zanimljive domaćim poljoprivrednicima zainteresovanim za proširenje ili unapređenje proizvodnje. Sa tim u skladu, pozivamo Vas da posetite štand Kraljevine Španije gde možete dobiti više informacija o španskoj ponudi i iskustvima.\nnavodnjavanje plastenici španija španska poljoprivreda\nZašto je važno zaoravati žetvene ostatke\nPravljenje komposta: Soc od kafe kao kompostni materijal


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Tenis :: Kveri pobjegao iz Rusije, ATP pokrenuo istragu\n15. 10. 2020. 19:20 >> 19:23 0\nSKANDAL U SANKT PETERBURGU\nKveri pobjegao iz Rusije, ATP pokrenuo istragu\nRuske vlasti smjestile su američkog tenisera Sema Kverija u izolaciju nakon što je bio pozitivan na korona virus, ali je on napustio zemlju privatnim avionom, saopštili su danas organizatori turnira u Sankt Petesburgu.\nOrganizatori turnira su naveli da su Kveri i njegova supruga bili negativni na testiranju po dolasku u Rusiju, ali da su u nedjelju imali pozitivan rezultat, dan prije početka turnira.\nOrganizatori su naveli da Kveri nije otvorio vrata ljekarima koji su u ponedjeljak došli da pregledaju porodicu, rekavši da njegov sin spava. Porodica je potom napustila hotel prije drugog zakazanog pregleda sljedećeg dana.\n"Sem Kveri je, kako se vidi na snimcima sigurnosnih kamera, napustio hotel zajedno sa porodicom 13. oktobra u 5:45 ujutru, a da nije obavijestio službu recepcije. Kveri je predstavniku ATP-a rekao da je Rusiju napustio s porodicom privatnim avionom", navodi se u saopštenju organizatora turnira.\n"ATP je svjestan incidenta u vezi sa ozbiljnim kršenjem protokola koji se odnosi na korona virus na ovonedjeljnom turniru u Sankt Petesburgu. Pridržavanje zdravstvenih i bezbjednosnih protokola od ključne je važnosti kako bi se osiguralo da se turniri odvijaju sigurno i u skladu sa smjernicama koje su utvrdile lokalne vlasti", navodi se u saopštenju.\nPortparol 49. tenisera svijeta nije bio dostupan za komentar, prenosi agencija AP.\nATP Sem Kveri\nProdužava se pauza u tenisu zbog pandemije u SAD\nATP i WTA turniri nastavljaju se u avgustu\nWTA i ATP turniri nastavljaju se u avgustu


OkO Beogradskih ulica, foto-radionice « Blog o socijalnom uključivanju\nOkO Beogradskih ulica, foto-radionice\nCilj projekta OkO beogradskih ulica (http://www.okobeogradskihulica.com/) je bio poboljšanje kvaliteta života osoba sa hendikepom, koristeći fotografiju kao univerzalno sredstvo komunikacije, kroz jedan autentičan umetničko-dokumentaristički pristup od strane samih autora fotografija, osoba sa hendikepom koje su primorane da se ulicama otežano kreću. Organizator projekta je bila AFA-Asocijacija Fotografskih Autora, a koordinator projekta je bio autor ovog bloga.\nPolaznici projekta, koji su ujedno i njegovi neposredni korisnici, jesu bili mladi organizovani u okviru Udruženja studenata sa hendikepom (www.ush.rs). Njihova inkluzija je bila prioritet projekta, a u realizaciji su aktivno bili uključeni i volonteri, mladi fotografi koji su bili polaznici našeg prethodnog projekta OkO Srbije. Početak realizacije projekta je bio septembra 2014. godine.\nUkupno je održano 10 foto-radionica a plan je bio da traju po dva školska časa, ali je svaka od njih trajala duže, najviše zbog velikog interesovanja polaznika i njihovih pitanja. Radionicama je prisustvovalo prosečno 8 polaznika, a broj je varirao u zavisnosti od studentskih obaveza članova USH. Na radionicama je radioničar predavao osnove fotografije, istoriju fotografije, kompoziciju, tehničke karakteristike foto-aparata, elemente fotografisanja, kao i korišćenje foto-aparata koje poseduje AFA sa kojima će biti realizovano fotografisanje na terenu.\nRadionicama su prisustvovali i volonteri na projektu i pomagali su u demonstracijama i fotografisanju.


Bugarska prvi put predsedava EU, Zapadni Balkan prioritet - European Western Balkans\nBugarska prvi put predsedava EU, Zapadni Balkan prioritet\nBugarsko predsedavanje EU\nBRISEL – Bugarska danas preuzima od Estonije šestomesečno rotirajuće predsedavanje Evropskoj uniji, a evropska perspektiva Zapadnog Balkana jedan je od prioriteta te zemlje, koja je pre 10 godina postala članica EU.\nTo će, inače, biti prvi put da Bugarska predsedava EU, što je, kako se ističe u Sofiji, velika čast, ali i odgovornost.\nBugarska u Programu prioriteta predsedavanja, koji je početkom prošlog decembra odobren na Savetu ministara, navodi da je njen cilj da odgovori na “realne potrebe građana Evrope”, kao i da “izazove pretvori u mogućnosti”.\nMeđu četiri prioriteta bugarskog predsedavanja je i evropska perspektiva Zapadnog Balkana i njegovo povezivanje.\n“Kada govorimo o ujedinjenoj Evropi, ne smemo da zaboravimo da je Zapadnom Balkanu potrebna jasna evropska perspektiva i povezanost među zemljama tog regiona, kao i sa zemljama članicama EU. Ambicija bugarskog predsedavanja je postizanje jasnog akcionog plana sa svakom od tih zemalja, ne stvaranjem nerealnih očekivanja, već kroz konkretne korake”, navodi se u Programu bugarskog predsedavanja.\nTo je, kako se ističe, put ka dugotrajnom miru, bezbednosti i prosperitetu regiona. Cilj je povezivanje zemalja Zapadnog Balkana – digitalno, obrazovno, kao i u oblastima saobraćaja, energetike.\nBugarska obećava da će raditi na predstavljanju opipljive evropske perspektive za sve zemlje Zapadnog Balkana, sa naglaskom na jačanju regionalne saradnje i unapređenju dobrosusedskih odnosa.\nKao dokaz toga jeste i namera Bugarske da organizuje samit EU-Zapadni Balkan u maju u Sofiji.\nPremijer Bugarske Bojko Borisov je, govoreći o evropskoj integracije Zapadnog Balkana kao jednom od prioriteta predsedavanja njegove zemlje EU u prvoj polovini 2018, istakao da je “sada prava prilika da se preuzmu konkretni koraci”.\nBorisov je ukazao da je ta mogućnost sada otvorena jer će Austrija i Rumunija preuzeti predsedavanje posle Bugarske, a te zemlje su, kako je kazao, upoznate sa regionom.\nTokom poslednje posete Beogradu, gde je boravio zajedno sa premijerima Grčke i Rumunije, Aleksisom Ciprasom i Mihaijuom Tudoseuom, Borisov je istakao da Balkan nije samo geografski deo Evrope, već neotuđvi deo evropske ideje.\nOn je tada poručio EU da sa Srbijom, Rumunijom, Grčkom i Bugarskom ima bezbedan i predvidljiv Balkan koji neće praviti problem. Istakao je da je optimista da će i zemlje Balkana koje još nisu u EU, ostvariti napredak na evropskom putu, jer evropske integracije nema alternativu.\nMinistarka odgovorna za predsedništvo Bugarske Lilijana Pavlova je krajem prošle godine u Briselu rekla da su sva četiri prioriteta predsedavanja – evropska budućnost, bezbednost i stabilnost, evropska perspektiva Zapadnog Balkana i digitalna ekonomija jednako važna, ali da će akcenat biti na evrointegracijama Zapadnog Balkana.\nPavlova je navela i da Zapadnom Balkanu neće biti davane lažne nade na putu ka članstvu u EU, već perspektiva i podrška pošto, kako je naglasila, Evropa i evropski projekat nisu potpuni bez Zapadnog Balkana.\nBugarska će, prema njenim rečima, “pogurati” više infrastrukturnih i energetskih projekata da bi približila zemlje Zapadnog Balkana EU kada u prvoj polovini naredne godine bude predsedavala Savetom EU.\nPavlova dodaje da Bugarska, međutim, ne može da obeća brži pristup EU zemljama regiona.\n“Svakako ne želimo da dajemo lažne nade. Međutim, kada ih podržimo kroz projekte i investicije, kada se osete kao deo evropske porodice, u stvarnosti, to je evropska perspektiva o kojoj pričamo”, rekla je Pavlova.\nBugarska predsedavanje EU preuzima pod sloganom “Ujedinjeni smo snažni”, ističući da će raditi na jedinstvu zemalja članica, kao i evropskih institucija.\n“Evropa će sutra biti onakva kakvom je danas napravimo. Danas je vreme za izgradnju jače, bezbednije i solidarnije Evropske unije. Građani Bugarske i EU od nas očekuju da iznađemo konkretna rešenja na konkretne probleme”, stoji u Programu bugarskog predsedavanja.\nBezbednost i stabilnost u snažnoj i ujedinjenoj Evropi je još jedan od prioriteta bugarskog predsedavanja. U tom kontekstu pominje se politika prema migrantima, kao i da će se raditi na dugotrajnim i pravičnim rešenjima u oblasti azilantske politike.\nPažnja će biti usmerena na jačanje bezbednosti građana EU, jačanje kontrole granica i efikasnije upravljanje migracijama.\nTreći prioritet je budućnost Evrope i mladi – privredni rast i društvena kohezija, gde se navodi da je važno da ekonomije zemalja članica i dalje beleže rast i da sve učestvuju u debati o reformama evrozone, bez obzira da li su njene članice ili ne.\nKao četvrti prioritet navedena je digitalizacija ekonomije i veštine za budućnost, gde se ukazuje da je uloga Evrope u svetu koji se brzo razvija direktno povezana sa konkurentnošću evropske privrede.\nAkcenat će biti na konkurentnosti, jedinstvenom digitalnom tržištu, podsticaju preduzetništva.\nPosle Bugarske, od 1. jula 2018. godine, predsedavanje EU preuzima Austrija. Potom će se do kraja decembra 2020. godine, po principu rotacije, smenjivati Rumunija, Finska, Hrvatska i Nemačka.\nBojko BorisovBugarsko predsedavanjeZapadni Balkan\nKocijančič: “U toku” posao u okviru dijaloga\nEWB 08. 05. 2017. 08. 05. 2017.


KISIĆ: Izuzetno povoljna situacija, moramo tako da je zadržimo - Radio televizija Pančevo\n3. oktobra 2020. 3. oktobra 2020. 0123\n“Moramo da učinimo sve da zadržimo ovu povoljnu situaciju. Koliko će se javiti slučajeva, zavisi od nas. Najbolji primer je Kina gde već nekoliko desetina dana nemaju lokalnu transmisiju virusa. Ovaj epidemijski period je duži nego što se mislilo, mnogi su izgubili strpljenje, ali ne smemo da dozvolimo širenje infekcije”, istakla je Kisićeva za RTS. Ona je rekla i da je Institut “Batut” krovna institucija za javno zdravlje u zemlji, u koji dolaze svi podaci prikupljeni od strane regionalnih instituta.\n“Mi o tome redovno pišemo izveštaje, tako je bilo i prethodnih decenija. Sada je veće interesovanje za takve aktivnosti kad je u pitanju kovid. Potrebno je vreme za prikupljanje podataka. Kada je redovno stanje, oni se objavljuju do sredine godine za prethodnu godinu”, rekla je Kisićeva.Kada je reč o epidemijskog situaciji i brojkama koje stižu svakodnevno, Kisićeva ukazuje da je najvažnije da li je bilo preminulih u poslednja 24 sata, kao i koliki je broj osoba na respiratoru i s najtežom kliničkom slikom. Ona je ukazala da je važno i kolika je opterećenost zdravstvenih ustanova, broj hospitalizovanih i raspoloživi kapaciteti, kako bi se reagovalo na vreme.\nVučić danas sa Nacionalnim konventom o spoljnoj politici i dijalogu Beograda i Prištine\nOd koronavirusa 121 novooboleli, preminula jedna osoba


vesti Archives - Stranica 4 od 20 - Inženjeri zaštite životne sredine\nUdruženje “Inženjeri zaštite životne sredine” od 10. do 13. oktobra, na Andrevlju (Fruška gora), organizuju trening “Odgovorno upravljanje otpadom”. Program je namenjen jačanju kapaciteta organizacija civilnog društva i medija za aktivno učestvovanje u uspostavljanju sistema upravljanja otpadom na lokalnom, regionalnom i nacionalnom nivou. Tokom četiri dana učesnici i učesnice imaće priliku da od eminentnih stručnjaka […]\nU Privrednoj komori Vojvodine konstituisan je Savet za cirkularnu ekonomiju. Za predsednika Saveta izabran je Vladimir Dragović, generalni direktor „DRA Group d.o.o“, Subotica, a za zamenika je imenovan Igor Jezdimirović, predsednik novosadske organizacije Inženjeri zaštite životne sredine, Novi Sad. Članovi Saveta su i Zoltan Feješ, direktor bečejskog komunalnog preduzeća Potisje, Mihail Mateski, direktor kompanije […]\nOrganizatori omladinske razmene Inženjeri zaštite životne sredine već 14 godina dovode mlade iz zemlje i inostranstva zahvaljujući podršci Erasmus plus programa Evropske komisije. Trideset mladih iz Severne Makedonije, Bosne i Hercegovine, Rumunije, Litvanije i Srbije su se okupili kako bi razmenili svoja iskustva i stanje u kojima se nalaze vodni kapaciteti u njihovim zemljama. Kroz […]\nU želji da unaprede međusobnu saradnju i zajedničkim snagama doprinesu unapređenju i zaštiti životne sredine kompanija Patrol 023 iz Zrenjanina i Inženjeri zaštite životne sredine potpisali su ugovor o poslovno tehničkoj sardanji. Kako bi konkretizovali svoju saradnju na konferenciji za medije održanoj u Medija centru Vojvodine 11.09.2019. potpisani su i aneksi ugovora kojima se bliže […]\nU okviru projekta “Erasmus plus otvara vrata” održan je konsultativni sastanak sa mladima i organizacijama za mlade u Crnoj Gori. Na sastanku koji je održan u sredu 4. septembra 2019. godine u Omladinskom klubu u Tivtu prisutni su upoznati se projektnim aktivnostima i mogućnošću da se aktivno uključe u kreiranju preporuka upućenim donosiocima odluka u […]


utorak, 2. februar 2016. 00:17h\nU Velikom Središtu, Vasin je obišao privatnu mlekaru „Petrov“ koja će početi sa radom krajem februara, a proizvodiće mlečne proizvode od organskog mleka. Ovu priliku Vasin je iskoristio i da poseti nesvakidašnji objekat – vinariju i galeriju savremene umetnosti „Geramuseum“, vlasnika Živka Grozdanića Gere, akademskog slikara - piše u saopštenju vršačkog DS.\nNakon posete Velikom Središtu, Miroslav Vasin je učestvovao na političkoj tribinu „Politička realnost i nove političke ideje u Srbiji“ koja je održana na Visokoj školi za obrazovanje vaspitača u Vršcu. Tom prilikom građanima Vršca je predstavljen izborni program DS sa kojim će ova stranka izaći na izbore 2016.\nOvaj program je drugačiji od svih, veoma je precizan, sadrži konkretne mere, pun je novih rešenja i lako proverljiv. Smatramo da proverljivost programa političkih stranaka treba da bude ono najvažnije – da se vidi šta je ko obećavao u predizbornoj kampanji, a šta ispunio na kraju svog mandata. U pisanju ovog programa učestvovalo je preko 500 ljudi, među kojima su bili profesori univerziteta, eksperti, ljudi iz privrede. Naš program je dostupan na sajtu Demokratske stranke i pozivam sve članove, simpatizere i zainteresovanu javnost da podnude predloge mera kojima se može unaprediti razvoj naše države, rekao je Miroslav Vasin.\nNa tribini je osim Vasina govorila i dr Tatjana Vešović, predsednica OO DS Vršac. Ona je istakla da je po ugledu na centralu i Opštinski odbor DS u Vršcu na svom sajtu postavio izborni program DS za Vršac.\nOna je pozvala sve građane opštine Vršac da pročitaju Izborni program i daju svoje sugestije i predloge kako bi zajedničkim snagama unapredili razvoj vršačke opštine, navode demokrate u saopštenju.\nSmanjen pritasak vode u mreži