Evropsko prvenstvo u kajaku - Blic Sport\nSrpski kajakaši Marko Tomićević i Milenko Zorić postali su šampioni Evrope u dvosedu na 1.000 metara na prvenstvu u Beogradu.\nZLATNI KAJAKAŠI Grujić i Novaković šampioni Evrope!\nNaši kajakaši Nebojša Grujić i Marko Novaković osvojili su zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u Moskvi, u disciplini kajak dvosed na 200 metara.\nVučić i Udovičić čestitali kajakašima: Medalja u Riju je naša\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić čestitao je osvajanje zlatnih medalja kajakašici Kristini Bedeč u jednosedu, kao i srpskom dvosedu Milici Starović i Dalmi Ružičić-Benedek na Šampionatu Evrope u Moskvi.\nKajakaši Srbije od četvrtka na Evropskom prvenstvu u Poznanju\nReprezentativci Srbije u kajaku od četvrtka do nedelje takmičiće se na prvenstvu Evrope za juniore i seniore do 23 godine u poljskom gradu Poznanju, gde će učestvovati 800 takmičara iz 32 zemlje.\nDragosavljević: Da je bilo vetra i da je duvao u grudi, osvojio bih zlato!\nU A finalu discipline dvoseda na 500 metara, uprkos najboljem vremenu koje su imali u kvalifikacijama, posada kajakaša Simo Boltić i Marko Dragosavljević stigla je druga na cilj na Evropskom prvenstvu u Portugalu. Momci iz Bačke Palanke su do srebrne medalje doveslali u vremenu od 1:33,089 iza posade Nemačke, a ispred čamca Poljske, a selektor Miroslav Rodić nije bio zadovoljan u potpunosti.\nPosle srebra sa Boltićem, Dragosavljević postao vicešampion Evrope u jednosedu\nSrpski kajakaš Marko Dragosavljević osvojio je srebrnu medalju u jednosedu na 200 metara na Evropskom prvenstvu u Portugalu.\nPosle 15 zlatnih medalja za Mađarsku, Dalma Benedek - Ružičić osvojila zlato i za Srbiju\nPosle osam zlatnih medalja na svetskim i sedam na prvenstvima Evrope koje je donela Mađarskoj, Dalma Benedek - Ružičić je nastupajući za Srbiju osvojila prvo mesto na Evropskom prvenstvu u kajaku, pobedivši u finalnoj trci jednoseda na 1.000 metara.\nNastavlja se žetva medalja, kajakaši Torubarov i Pajić osvojili srebro\nSrpski kajakaši Vladimir Torubarov i Dejan Pajić osvojili su srebrnu medalju u trcu dvoseda na 500 metara na prvenstvu Evrope za juniore i mlađe seniore u portuglaskom gradu Montemor o Veljo.\nKajakaš Novaković prvak Evrope, srebro dvosedu, bronza za četverac!\nSrpski kajakaš Marko Novaković postao je šampion Evrope u olimpijskoj disciplini K 1 - 200 metara na prvenstvu Evrope u Zagrebu.


Turski i mađarski ministar odbrane razgovarali o saradnji | Nova Zora\nTurski i mađarski ministar odbrane razgovarali o saradnji\nTurski ministar odbrane i njegov mađarski kolega Tibor Benko\nTurski ministar odbrane Hulusi Akar kaže da su razgovori bili “konstruktivni i produktivni”\nTurski ministar odbrane Hulusi Akar i njegov mađarski kolega Tibor Benko sastali su se u glavnom gradu Mađarske Budimpešti kako bi razgovarali o pitanjima odbrane i sigurnosti, kao i oblastima vojne saradnje.\nGovoreći na zajedničkoj konferenciji za novinare u srijedu nakon razgovora na ministarskom i delegacijskom nivou, Akar je rekao da su razgovori bili “konstruktivni i produktivni”.\nTokom sastanka, pored bilateralnih veza, razgovarano je o pitanjima odbrane i sigurnosti NATO-a, EU, kao i o situaciji na Egejskom moru, Balkanu, Azerbejdžanu, Libiji i Afganistanu, naglasio je Akar koji je Mađarsku nazvao „pravim prijateljem i saveznikom”.\nSaradnja i zajednički napor obje zemlje nisu samo doprinijeli bilateralnim vezama, već i naporima EU i NATO-a u aspektu sigurnosti, dodao je.\nOkvir koji su postavili turski i mađarski predsjednici prethodnih godina znatno je olakšao vojnu saradnju zemalja, naglasio je Akar, rekavši kako će u narednom periodu biti moguć brz napredak tehničkih i operativnih pitanja zahvaljujući političkom pristupu zemalja.\nAkar je također rekao da je Turska također preuzela lidersvo NATO-ve VJTF (Zajedničke operativne grupe za hitno raspoređivanje) u 2021. godini, a mađarski doprinos u ovom kontekstu bio je važan, ističući da je Turska pridavala veliku važnost odnosima s Mađarskom kako u NATO-u tako i kroz historiju.\nVJTF je osnovan 2014. godine na samitu NATO-a u Walesu kao odgovor na promjenu sigurnosnog okruženja poput poremećaja na Bliskom istoku i ruskih destabilizirajućih aktivnosti u Ukrajini.\nMađarski ministar odbrane Benko sa svoje strane rekao je da su razgovarali o mnogim važnim pitanjima i da su u sklopu NATO-a uloženi zajednički napori kako bi se osigurala sigurnost, stabilnost i mir.\nNaglašavajući da je turska mirovna misija pružila dragocjene doprinose miru i sigurnosti na zapadnom Balkanu, on je nadalje napomenuo da napori Turske u pogledu zbrinjavanja 4 miliona izbjeglica znače puno i za Evropu i za Mađarsku, zahvalivši lično turskom predsjedniku Recepu Tayyipu Erdoganu i njegovom kolegi Akaru.\nOsvrćući se na mađarsko-tursku saradnju, mađarski premijer Viktor Orban je prethodno napominjao da je 2013. godine u Ankari postignut dogovor s Erdoganom o uspostavljanju Vrhovnog strateškog vijeća i sastancima svake godine.\nRekao je da vojna saradnja između Mađarske i Turske, kao dvije članice NATO-a, dobro napreduje.\nMađarska i Turska, rekao je, zajednički su finansirali programe u Africi, uključujući medicinsku misiju u Keniji.\nIn this article:Mađarska vijesti, turska najnovije vijesti, Turska vijesti, velika Mađarska


Datum kreiranja: utorak, 01 avgust 2017\nUz kašnjenje od nekoliko meseci, skupštinski odbor za finansije (Odbor za finansije, republiči budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava) razmatrao je godišnji izveštaj Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki.(https://goo.gl/d1w79j)\nZa razliku od većine drugih nezavisnih državnih organa, Komisija za zaštitu prava ne objavljuje svoje godišnje izveštaje onda kada ih uputi u Skupštinu, već čeka da budu usvojeni. Na taj način je javnost lišena mogućnosti da se unapred upozna sa ovim rezultatima rada i problemima na koje ovaj organ nailazi u radu. O tim problemima i načinu kako da se reše javnost nije ništa saznala ni iz izveštaja sa sednice skupštinskog Odbora. Tu se može pročitati da Komisija nije radila u punom sastavu, koliko je ukupno donela odluka i održala sednica, u koliko slučajeva su zahtevi za zaštitu prava bili osnovani i slično. Tu je i podatak da je ukupna vrednost postupaka u 2016. godini u kojima je Komisija odlučivala iznosila 118 milijardi dinara, te da je Komisija naplatila takse u iznosu od 118 miliona dinara, a kad je u pitanju kontrola sprovođenja odluka Komisije kod poništenih javnih nabavki, 11 naručilaca nije postupilo u skladu sa odlukama Komisije, "što je zanemarljiv broj u odnosu na broj odluka koje se poštuju" (prema izjavi predsednice Komisije). Ona je navela i da je u 35 predmeta izvršeno novčano kažnjavanje, a u 10 predmeta su poništeni ugovori o javnim nabavkama. Istakla je i da su rokovi za postupanje Komisije skraćeni, "tako da se od prosečnih 74 dana po predmetu u 2016. godini, došlo do 35 dana za predmete iz 2016. godine i 30 dana za predmete iz 2017. godine".\nPredlog zaključka koji će ići pred skupštinski plenum sadrži samo stav o tome da se "izveštaj prihvata". (https://goo.gl/bzPCw4)Razmatranje izveštaja nezavisnih državnih organa je odlična prilika da se sagleda šta su problemi u sistemu i kako da se oni najbolje reše. Kada je reč o radu Komisije za zaštitu prava, očigledno je da jedan od glavnih problema predstavlja to što ona ne vrši jednu od svojih nadležnosti - postupanje u prekršajnim postupcima zbog kršenja Zakona o javnim nabavkama, usled neusaglašenosti tog zakona sa Zakonom o prekršajima. Dalje, ma koliko mali bio broj slučajeva u kojima rešenja Komisije nisu izvršena, to ne bi smelo da se dešava nikad i potrebno je videti kako da do toga ubuduće ne dolazi. Najzad, političari, čak i iz vrha izvršne vlasti ponekad osporavaju pravo na zaštitu u postupku javne nabavke i zalažu se za brz završetak radova čak i kada je očigledno da su pravila prekršena (kao u nedavnom slučaju niškog kliničkog centra). Skupština bi trebalo da afirmiše postupak zaštite prava i da ohrabri sve one koji imaju informacije o nepravilnostima da se obrate i Komisiji i Odboru, bilo da su kvalifikovani da podnesu zahtev ili ne. S druge strane, narodni poslanici bi od Komisije trebalo da traže informacije ili da sami izvrše analize o delotvornosti sistema zaštite prava u sprečavanju da tokom javnih nabavki nastane šteta za budžet.


Čajetinci traže smanjenje stepena zaštite Parka prirode – ZoomUe\nby Vesna Đurović · 29 maja, 2017\nČAJETINA-U opštini Čajetina održan je sastanak predstavnika Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, Zavoda za zaštitu prirode i lokalne samouprave na temu uspostavljanja Parka prirode Zlatibor. Razgovaralo se o iznalaženju najboljeg rešenja u pogledu smanjenja stepena zaštite u građevinskim zonama na teritoriji opštine Čajetina, koje su definisane važećim planskiim dokumentima.\nStručne službe Opštine iznele su primedbe na Uredbu i Studiju o parku prirode Zlatibor, koji ne obuhvata centralni deo turističkog naselja. Dobijeno je obećanje da će obrađivač, zajedno sa resornim odsekom za zaštitu životne sredine sve primedbe uzeti u obzir i uneti ih u sama dokumenta za usvajanje,navodi se u saopštenju iz opštine Čajetina.\nIz opštinske uprave pozivaju sve zainteresovane vlasnike parcela da prisustvuju javnoj raspravi o Parku prirode Zlatibor, u četvrtak 01.juna 2017.godine u 14 sati u velikoj sali zgrade opštine.\nTags: Čajetinapark prirodeZlatibor\nby Marija Vranic · Published 24 aprila, 2019\nby Vesna Đurović · Published 11 februara, 2017\nNext story Održan prvi Užički biciklistički karavan (video)\nPrevious story Stari grad zatvoren za posetioce do srede


Prvi duel šesnaestine finala Lige Evrope je pre šest dana odigran u Beogradu, bez pobednika 2:2.\nSada je red na revanš u Italiji, a najveće pitanje je koga će Stefano Pioli uvrstiti za meč protiv Zvezde.\nU Beogradu je iskusni italijanski strateg na teren izveo kombinovani sastav i na klupi za rezerve ostavio najveću zvezdu tima Zlatana Ibrahimovića.\nI uprkos povredi Marija Mandžukića koji je propustio utakmicu sa Interom za vikend, prema pisanju italijanskih medija i revanš protiv crveno-belih bi trebalo da Ibrahimović počne na klupi.\nMesto u startnoj postavi će imati Rafael Leao, 21-godišnji portugalski napadač koji je ove sezone na 26 utakmica bio strelac šest puta uz pet asistencija.\nItalijanski mediji očekuju da Pioli meč počne u formaciji 4-2-3-1, a iza Portugalca bi trebalo da budu Kasiljeho, Krunić i Rebić.\nOno što je namera trenera Milana jeste da dodatno pojača vezni red u odnosu na utakmicu u Beogradu, pa bi trebalod a Tonali i Kesi budu starteri. Promene bi trebalo da se dese i u odbrani, a ključna rokada bi bio ulazak Simona Kjera u tim umesto Romanjolija.


Vladan Milojević posetio trening ŽFK Crvena zvezda - Moja Crvena Zvezda\nFeatured Važne vesti Važno Ženski fudbal Klupska dešavanja Najnovije Fudbal\nod Vladimir nov 21, 2019 0115\nŽFK Crvena zvezda u nedelju 24. novembra gostuje na kragujevačkom stadionu „Čika Dača“ u poslednjem 11. kolu prvog dela šampionata. Crveno-bele „Vučice“ odigraće drugi ovosezonski duel sa ekipom Radničkog 1923, a ovih dana traju poslednje pripreme za ovaj susret.\nNa današnjem treningu naše fudbalerke imale su veoma prijatno iznenađenje. Posetio ih je šef stručnog štaba muškog pogona Vladan Milojević. U razgovoru sa devojkama dao im je neke životne savete i pružio im maksimalnu podršku u svemu što rade proslavljajući crveno-bele boje koje sa ponosom nose.\nSasvim je jasno da će i ova poseta dati dodatni „vetar u leđa“ igračicama trenera Slaviše Čule koje očekuje ni malo lak susret protiv ekipe koja je vidno napredovala u odnosu na start sezone, a treba podsetiti da su u prvom susretu naše fudbalerke slavile minimalnim rezultatom 1:0.


Rođen je 27. juna 1976. u Beogradu, gde je završio osnovnu i srednju školu (Đuro Đaković i Prvu beogradsku gimnaziju). Diplomirao je 1999. i doktorirao 2009. na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu, a magistrirao je 2003. na Pravnom fakultetu Univerziteta Pariz I(Panthéon-Sorbonne). Usavršavao se i na drugim evropskim visokoškolskim ustanovama, iz oblasti uporednog ustavnog prava i međunarodnog prava ljudskih prava: na Institutu za federalizam Univerziteta u Friburu (2000), Međunarodnom institutu za ljudska prava u Strazburu (2001), Centralnoevropskom univerzitetu u Budimpešti (2002), Centru za međunarodne studije i istraživanja Fakulteta političkih nauka u Parizu (2005) i Univerzitetu u Oksfordu (2007 – 2008).\nOd 2000. godine zaposlen je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu na predmetu Ustavno pravo, prošavši sva zvanja od asistenta-pripravnika do vanrednog profesora. Držao je predavanja na Univerzitetu u Sarbrikenu (2016) i Univerzitetu u Bordou (2016). Držao je predavanja u Alternativnoj akademskoj obrazovanoj mreži (2001 – 2002) i Beogradskoj otvorenoj školi (od 2009), i obuke na seminarima Cesida (2000), Građanskih inicijativa (2000 – 2002) i Foruma za etničke odnose (2005). Kao lokalni ekspert Saveta Evrope držao je predavanjaiz oblasti primene Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava sudijama i stručnim saradnicima osnovnih, viših i apelacionih sudova, kao i Upravnog i Vrhovnog kasacionog suda u Srbiji (od 2014). Na poziv Ustavnog suda Republike Srbije učestvovao je u više javnih raspravapovodom ispitivanja ustavnosti: Zakona o lokalnim izborima (2010), Zakona o crkvama i verskim zajednicama (2010), Predloga za zabranu Udruženja građana „Otačastveni pokret Obraz“ (2011), Statuta Autonomne pokrajine Vojvodine (2013)i ”Prvog sporazuma o principima koji regulišu normalizaciju odnosa” između Vlade Republike Srbije i Privremenih institucija samouprave u Prištini (2014). Na poziv Narodne skupštine Republike Srbije učestvovao je i u javnoj raspravi o temama od značaja za izradu Predloga zakona o Narodnoj skupštini i Predloga poslovnika Narodne skupštine (2009). Bio je urednik Pravne bilioteke Službenog glasnika Republike Srbije (2012-2013).\nOd 2015. godine je predsednik Srpskog udruženja za ustavno pravo, pošto je prethodnih petnaest godina obavljao funkciju njegovog generalnog sekretara. Organizovao je i učestvovao na više desetina međunarodnih i domaćih konferencija. Objavio je Izborne sisteme država članica Evropske unije (2001), Pojmovnik liberalne demokratije (u koautorstvu, 2008), Granice slobode političkog udruživanja (2014) iKomentar zakona o zabrani diskriminacije (u koautorstvu, drugo izdanje 2016), kao i preko trideset članaka na srpskom, engleskom i francuskom jeziku iz oblasti ustavnog prava, evropskog prava ljudskih prava i teorije prava. Kourednik je dva zbornika na engleskom jeziku: Key Developments in Constitutionalism and Constitutional Law(2014) i European Democracy in Crisis: Polities under Challenge and Social Movements(u pripremi).


BOSNA TEMPIRANA BOMBA: Preko 1.000 organizacija regrutuje ljude pod plaštom Vehabizma | Dnevna Gazeta\nSlučaj „Asker“ i radikalna vojna obuka bošnjačke dece širom federacije otvara Pandorinu kutiju. Galijašević: Islamisti se okupljaju u 22 paradžemata i 29 verskih objekata širom BiH.\nIslamkis ekstremiti (Foto: Screenshot)\nPojava klipa koji prikazuje obuku sličnu vojnoj, a u kojoj učestvuju bošnjačka dece od sedam do 15 godina na Vlašiću pod okriljem Udruženja za razvoj, fizičkih i pozitivnih moralnih osobina „Asker“, prijavljenog na adresi u Sarajevu u opštini Novi grad, samo je početak objavljivanja sličnih klipova na internetu, pišu „Novosti“.\nKako priča DŽevad Galijašević, ekspert za borbu protiv radikalnog islama, u BiH ima preko 1.000 raznih organizacija poput „Askera“, a koje se dovode u vezu sa radikalnim vehabijama u BiH.\n– Ukoliko bezbednosne službe BiH u veoma kratkom roku ne deluju prema „Askeru“ i pokažu da takvo delovanje nije po zakonu, uslediće prava poplava raznih klipova sa vojnim obukama koje se izvode u Federaciji – ističe Galijašević.\nGalijašević dalje kaže da za BiH nije samo problem organizacija „Asker“ već i sedam organizacija koje se godinama nalaze na svetskim crnim bezbednosnim listama, jer su bliske teroristima.\n– Nažalost, BiH je odlično tlo za nevladine organizacije koje služe za finansiranje i organizovanje vehabija jer nema jasne borbe institucija BiH protiv ovih udruženja ili organizacija – ističe Galijašević.\nPrema njegovim rečima, razne organizacije bliske vehabijama u BiH puštanjem promotivnih klipova o obuci dece šalju poruku da se ne plaše države BiH i da nemaju nikakvih sankcija zbog ovakvog delovanja.\n– Sedište radikalnih organizacija je u Federaciji BiH. Oni se okupljaju u 22 paradžemata koja su odbila da se priključe Islamskoj zajednici BiH, ali i u 29 verskih objekta širom Federacije, koji nisu zvanično prijavljeni – navodi Galijašević.\nOn dalje dodaje da je godinama veliki problem za BiH, a pre svega Federaciju, postojanje oko 100 naselja na području FBiH gde žive radikalni islamisti.\n– Osnivanje raznih nevladinih organizacija vehabijama je odličan izvor zarade. Preko njih stiže novac, koji niko ne kontroliše. Veliku ulogu u finansiranju ovih nevladinih organizacija ima Turska, ali i Saudijska Arabija – ističe Galijašević.\nPredrag Ćeranić, dekan Fakulteta bezbednosnih nauka Univerziteta u Banjaluci da je „Asker“ deo vehabijskog paradžemata u Briješću kod Sarajeva i da su vođe te organizacije vehabije iz paradžemata koje su čak privođene u akciji „Rez“, kada je krajem 2015. policija uhapsila desetak vehabija pod sumnjom da su planirali teroristički napad za Novu godinu u Sarajevu. Među njima su bili i Bilal Dervišić i Nermin Ćuprija.\nU BiH je veliki problem zakonska regulativa jer nema jasnih pravnih normi šta je to vojna obuka i ko je može izvoditi.\n– Ako institucije BiH žele da se obračunaju sa organizacijama koje provode vojne obuke, onda se moraju usvojiti pravne norme i zakonom odrediti šta se može raditi a šta ne. Samo tako se mogu sprečiti vojne obuke po BiH – ističe Predrag Ćeranić.


Ubuduće će fizička lica koja, pored zakona, ne poštuju ni uredbe i odluke nadležnih organa, morati iz svog džepa da izdvoje od 50.000 do 150.000 dinara, a pravni subjekti od 50.000 do čak 500.000 dinara.\nrimera radi, pravno lica će biti kažnjeno i do 500.000 ako ne bude dezinfikovalo svoj prostor, ali i ako bude dalo nalog za putovanja\nzaposlenom u zemlju u kojoj ima oboljenja koja predstavljaju pretnju po\njavno zdravlje. Što se tiče fizičkih lica, ona mogu da budu sankcionisana\nako se, na primer, ne pridržavaju naloga za izolaciju i karantin. Ako prekrše ove ali i druge mere koje su definisane važećim zakonom, mogu da plate\nod 50.000 do 150.000 dinara - kaže naš izvor.\nKazne za izička lica\n*Ako postupku epidemiološkog ispitivanja ne govori istinu i ne daje tačne i potpune podatke od značaja za otkrivanje izvora i načina prenošenja\nzarazne bolesti, odnosno za otkrivanje, sprečavanje i suzbijanje epidemije\nte zarazne bolesti, kao i ako se po potrebi ne podvrgne određenim medicinskim ispitivanjima.\n*Ako se ne pridržava naloga doktora u slučaju kada mu je određena\nobaveza prevoza sanitetskim vozilom ili mera izolacije i lečenja, odnosno izolacije, u skladu sa ovim zakonom.\n*Ako se pre putovanja u zemlje u kojima ima zaraženih, kao po povratku\niz tih zemalja, ne pridržava obaveza propisanih ovim zakonom kao i mera koje priroda bolesti nalaže.\n*Ukoliko se se u skladu sa izdatim rešenjem sanitarnog inspektora, ne\njavlja zavodu odnosno institutu za javno zdravlje prema mestu boravka radi praćenja svog zdravstvenog stanja, odnosno, ako se ne pridržava naloga izabranog doktora.\n*Ako se ne pridržava mere karantina.\n*Ukoliko odbije obaveznu imunizaciju lica određenog uzrasta.\n*Ako obavlja proizvodnju i promet hrane a nije obavio obavezni zdravstveni pregled i ne poseduje propisno overenu sanitarnu knjižicu.\n*Ako ne sprovodi mere propisane ovim zakonom i ne postupi po rešenju sanitarnog inspektora radi zaštite stanovništva od zaraznih bolesti, u rokovima, pod uslovima i na način određen tim rešenjem.\n*Ukoliko obolelo ne daje istinite podatke i ne pridržava se određenih mera i uputstava zdravstvene ustanove, odnosno naloga doktora, naročito u pogledu sprečavanja prenošenja bolesti.\n*Ukoliko organizuje putovanje u zemlju u kojoj ima oboljenja koja predstavljaju pretnju po međunarodno javno zdravlje, i ne pridržavaju se obaveza koje nalažu da o tome obaveste Ministarstvo.\n*Ako privremeno ne ustupi svoj objekat na korišćenje radi suzbijanja\nzarazne bolesti, odnosno epidemije te zarazne bolesti.\n*Ukoliko ne sprovodi pružanje higijenskih usluga pod uslovima i na način kojim se sprečava pojava i širenje zaraznih bolesti.\n*Ako iskopavanje i prenošenje lica umrlih od zaraznih bolesti ne vrši pod uslovima kojima se sprečava pojava i prenošenje zaraznih bolesti.\nNovčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 500.000 dinara, kazniće se za prekršaj pravno lice u sledećim slučajevima:\n*Ako ne sprovodi dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju po


Radojičić: Svašta se »kuha«, neki bi mogli i da izlete iz Vijeća ministara BiH\nPotpredsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Igor Radojičić rekao da se “svašta kuha” oko Vijeća ministara te su “glavnu priču zakuhale federalne partije”, ali i da bi se moglo desiti da neke stranke “izlete” iz Vijeća ministara BiH.\nOn kaže da je “dosta partija već ušlo u neke bilateralne razgovore i da je puno toga vezano za federalne vlasti”.\n“Glavne u tom kuhanju su stranke iz Federacije BiH, koje međusobno pokušavaju složiti kockice, prije svega, kako pokriti većinu i Vladu u Federaciji BiH, a onda posljedično i Vijeće ministara BiH”, kaže Radojičić.\nOno što je, kaže, relativno iznenađujuće je priča SDS-a koja se odnosi na Vijeće ministara BiH.\n“Nismo imali nikakav dogovor koji bi govorio o pokretanju pitanja povjerenja Vijeću ministara. Ukoliko oni smatraju, da bi, recimo, zakon o jedinstvenom matičnom broju trebao biti okidač za takvu priču onda bi to bilo narušavanje međusobnih dogovora SNSD-a i SDS-a, kojih, vrlo često fali. Vidjeli ste da se nismo mogli dogovoriti ni na sjednici Narodne skupštine RS o zaključcima koji su prethodno bili dogovoreni kod predsjednika RS i to svjedoči o jednom povećanom soliranju SDS-a u institucijama BiH”, naglasio je Radojičić.\nUkoliko bi ta stranka, kako je dodao, na svoju ruka išla u takve inicijative, onda bi se moglo desiti da “neko ispadne iz Vijeća ministara”.\nOn napominje da SNSD i SDS imaju dogovor o zajedničkom djelovanju na nivou BiH.\n“Ako neko radi na svoju ruku, onda mora da snosi i odgovornost”, kazao je.\nNa pitanje da li bi u tom slučaju i “šestorka” mogla da pretrpi promjene, Radojičić je ponovio da se “svašta kuha” i da glavna priča vodi od partija u Federaciji.\n“Stoga je ova priča SDS-a iznenađujuća i nije dogovorena između stranaka u RS-u i radi se o njihovoj samoinicijativi te nije u platformi u zajedničkom djelovanju. Ako misle nešto sami da rade, onda iskaču iz platforme, a to onda ima i svoje posljedice, ali glavnu priču su zakuhale partije iz Federacije”, zaključio je Radojičić.


Peking: Vučić posetio kompaniju HUAWEI – Balkanekspresrb.rs\nPeking: Vučić posetio kompaniju HUAWEI\nPotpredsednik HUAWEI Jung Lu je istakao da je ta kompanija spremna na veća ulaganja u Srbiji, gde već sarađuju sa Telekomom i EPS, kao i na poboljšanju kvaliteta kompjuterske opreme i povećanju broja stipendista iz Srbije\nPREDSEDNIK Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić započeo je poslednji dan posete Narodnoj Republici Kini sastankom sa predstavnicima kompanije HUAWEI. Tom prilikom se sastao i sa srpskim studentima, učesnicima programa “Seme za budućnost”. Na sastanku se razgovaralo o napretku programa koji je dogovoren prilikom posete kineskog premijera Li Kećianga Srbiji.\nPremijer Vučić zahvalio je predstavnicima kompanije HUAWEI na prilici da srpski studenti učestvuju u programu “Seme za budućnost”’, koji je od velikog značaja za Srbiju. On je istakao da se nada da će na srpskom tržištu biti još više mesta za kompaniju HUAWEI.\nPotpredsednik HUAWEI Jung Lu je istakao da je ta kompanija spremna na veća ulaganja u Srbiji, gde već sarađuju sa Telekomom i EPS, kao i na poboljšanju kvaliteta kompjuterske opreme i povećanju broja stipendista iz Srbije.\nObraćajući se srpskim studentima, koji borave u Kini u okviru projekta HUAWEI “Seme za budućnost”, premijer Vučić je istakao da Srbija ima talentovane ljude kojima nedostaje praksa. “Vi ovde ne učite samo za sebe, vi ovde predstavljate svoju zemlju. Ono što ćete vratiti u Srbiju od velikog je značaja za celu zemlju, a mi ćemo učiniti sve da dobijete priliku da svoje znanje u Srbiji i pokažete”, izjavio je premijer Vučić.\nJung Lu je naglasio da HUAWEI promoviše talenat u IT sektoru u Srbiji. “Smisao našeg projekta je da ponudimo inovativne proizvode i rešenja. Veoma smo ponosni na njega. Studenti iz 60 zemalja učestvuju u ovom projektu, Srbija već drugu godinu. Naš cilj je da najnovije tehnologije dovedemo u Srbiju”, zaključio je Jung Lu.\nPremijer Vučić nastavlja posetu susretima sa predsednikom NR Kine Si Đinpingom i premijerom Li Kećiangom.♦\nTagsAleksandar Vučić Peking\nMarija Labović novi v.d. direktor TOS\nUžice: Svečani koncert KUD-a „Sevojno“„ U kolu sa prijateljima “


AMERIČKI MEDIJI: Rusija pokazala moć Ratne mornarice | Novosti.RS\n04. 08. 2019. u 11:33\nAmerički magazin „Nešenel interest“ je primetio da se Rusija fokusirala na male, efikasne brodove u okviru programa modernizacije Ratne mornarice\nKako se navodi u članku, Rusija je na paradi pokazala svu moć Ratne mornarice koja se ubrzano menja.\nAutor teksta je obratio pažnju na to da na smotri nisu učestvovali nuklearna podmornica „Petar Veliki“ i nosač aviona „Admiral Kuznjecov“, ali su zato bili predstavljeni fregata „Admiral Kasatonov“, deplasmana 4,5 hiljada tona, na kojem se nalazi protivbrodski sistemi „Paket-NK“.\nNa paradi je učestvovala i nova korveta „Gremjašči“ koji je modernizovana verzija korveta, klase „Steregušči“, kao i podmornica „Krondštadt“ projekta „Lada“.\n„Upravo ovakav pragmatični fokus na male, efikasne brodove je deo velikog programa modernizacije ruske flote“, naglašava novinar, primećujući da Rusija na takav način menja sovjetsko nasleđe Ratne mornarice.\n„Manji paradni stroj 2019. godine govori da je poslednjih nekoliko decenija ruska mornarica preduzela ozbiljne napore da uspostavi put novih projekata“, zaključuje autor članka.\nGlavna morska parada u Sankt Peterburgu je održana 28. jula. Tokom glavnog dela programa Nevom su plovila 43 broda. Paradi je prisustvovao i ruski predsednik Vladimir Putin. On je u svom govoru naglasio da će Rusija izgraditi unikatnu, po svojim mogućnostima, flotu za jaku, nezavisnu državu.\nDan Ratne mornarice Rusije svake godine se održava poslednje subote maja.


Nišu odobrena sredstva za izgradnju socijalnih stanova - juGmedia\nNišu odobrena sredstva za izgradnju socijalnih stanova\nNIŠ – Na osnovu odluke Vlade Srbije da se iz kredita Razvojne banke Saveta Evrope koji je namenjen razvoju domaće građevinske industrije, za izgradnju socijalnih stanova u Nišu izdvoji 6,5 miliona evra predstavnici lokalne samouprave i Ministarstva za prostorno planiranje i životnu sredinu potpisali su ugovor o finansiranju izgradnje stanova za socijalno stanovanje u Nišu.\nOvim parama u Ulici Petra Ranđelovića u niškom naselju Ledena stena gradiće se četiri lamele sa ukupno 237 stanova.\nDirektor Gradske stambene agencije Miomir Pešić izjavio je da ovo preduzeće već ima sve neophodne dozvole za gradnju, tako da će moći veoma brzo da raspiše tender za izbor izvođača radova. Prva lamela, prema Pešićevim rečima mogli bi da budu završena već marta ili aprila sledeće godine.\n„U prva 42 stana koja će biti izgrađena na ovoj lokaciji useliće se stanovnici sela Mramor čije je kuće klizište srušilo ili teško oštetilo. Stanovi u preostale tri lamele na Ledenoj steni prodavaće se po uslovima koje će propisivati budući pravilnik, a on će biti napravljen na osnovu Zakona o socijalnom stanovanju i gradske odluke koja reguliše ovu oblast“, izjavio je Pešić i dodao da će prosečna površina stanova biti oko 50 kvadrata.\nNiška Gradska stambena agencija prošlog leta završila je gradnju 97 stanova za socijalno stanovanje izgrađenih u niškom naselju „Duvanište“. Stanovi su se prodavali po ceni od 756,74 evra po kvadratu, i mogli su da ih kupe one Nišlije koje sakupile najveći broj bodova na konkursu, a ocenjivao se stambeni status, zdravstveno stanje, invalidnost i broj članova domaćinstva prijavljenih kandidata. Stanovi u Ulici Majakovskog u „Duvaništu“, prvi su stanovi u Nišu koji su se prodavali uz subvenciju grada. Pomoć grada iznosila je oko 100 evra po kvadratu i obezbeđena je na taj način što grad nije naplatio svoje usluge u delu naknade za uređivanje građevinskog zemljišta.\nEvropska škola debate sutra u pirotskoj Skupštini\nU okviru ovogodišnje Evropske škole debate, učenici i studenti imaće priliku da debatuju 17. aprila u Skupštini grada Pirota od 12 sati. (više…)\nNovinari i NVO biraju članove LAF\nNIŠ - Udruženja građana i novinara su za svoje predstavnike u komisiju za definisanje kriterijuma i izbor članova lokalnog antikorupcijskog foruma…\nZatvorenicima Okružnog zatvora u Leskovcu pružila se prilika da iskažu svoju kreativnost i otkriju neko svoje drugo ja, ali i prenesu snažne poruke,…


Jovanović šampion, Rosić vicešampion Srbije\n31.08.2020 Jovanović šampion, Rosić vicešampion Srbije\nU prethodna tri dana je u Sremskoj Mitrovici i Kruševcu održano Prvenstvo Srbije za juniore na kome su nastupila dva člana AK "Sprint".\nVeć u petak je zasijao zlatom Đorđe Jovanović u skoku motkom sa ličnim rekordom od 3.90 metara. Napadao je Đorđe i 4.11 što bi mu bio apsolutni lični rekord (u dvorani, u uslovima bez vetra ima 4.10), ali je sva tri puta bio jako blizu, ostavljajući tu visinu za sledeći vikend i Novi Pazar. Đorđe je bio odličan i u trci na 110 metara sa preponama, gde je bio petoplasirani, trčavši veliki lični od 15.87 sekudi, ali i u bacanju diska, gde je došao do ličnog rekorda od 36.85 metara i četvrtog mesta.\nNikola Rosić je u velikoj borbi, uspeo da se domogne ,,samo'' vicešampionske titule sa daljinom od 47.73 i to sa vrlo niskim hicem, tako da ostaje žal za titulom koja je bila u dometu (51.31 metra), samo da je koplje bačeno na tehnički korektniji način. Pored bacanja koplja, Nikola Rosić je nastupao i u trci na 400 metara i završio je sa velikim ličnim rekordom od 56.34 i velikom rezervom za dalji napredak koji se može očekivati na Prvenstvu Srbije u višebojima, poslednjeg vikenda ovog meseca.\nSprintere sledeće nedelje očekuje najvažnije domaće takmičenje - Prvenstvo Srbije za seniore koje će se održati u Novom Pazaru, pa Balkansko prvenstvao za juniore (Istanbul) i seniore (Kluž, Rumunija) na kome bi trebali da imaju reprezentativne nastupe Jovanović Đorđe i Grnović Aleksandar, obojica u disciplinama desetoboj.\nVi ste posetilac br: 19 444 594


Sat - Blic Online\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Džozef Bajden našao se na meti brojnih kritičara nakon što je u javnost procurela slika kako gleda na sat tokom ceremonije održavanja počasti američkim vojnicima koji su ubijeni u samoubilačkom napadu ISIS-K u četvrtak u Kabulu, prenose "Novosti".\nDigitalizacija satova na zgradi bivše Glavne železničke stanice\nZgrada bivše Železničke stanice biće modernizovana, odnosno nova digitalna mehanizacija naći će se na tri sata koja se nalaze na ovom zdanju, jedan sa prednje strane i dva sa zadnje.\nU noći između subote i nedelje počinje letnje računanje vremena, što u praksi znači pomeranje kazaljki na satu za jedan sat unapred, tačnije sa dva na tri sata ujutru.\nSlučajno je pronašao svoj stari sat, koji godinama nije nosio, a kada ga je odneo na procenu vrednosti, UHVATIO SE ZA GLAVU (VIDEO)\nDva sata, sa jednom i sa pet kazaljki u svakom trenutku govore Slobodanu Vesiću sa Rudnika koliko je sati, i to ne samo u Srbiji, već na još nekoliko kontinenata. Sam je konstruisao oba sata, jer kako kaže za njega postoje samo dve vremenske odrednice "onomad" i "sjutra".\nNa aerodromu "Nikola Tesla" zaplenjen je luksuzni sat vredan 22.000 evra, kada su carinici posumnjali u izjavu jednog putnika da nema ništa za prijavu i proverili mu kofer na skeneru.


Preduslov za ovakav način naplate u svakoj zgradi jeste ugradnja termoregulacionih ventila i uređaja za registrovanje pojedinačne potrošnje na svaki radijator. Ugradnju ove opreme, kao i raspodelu utrošene energije svakog stana pojedinačno ne rade toplane.\nKada su u pitanju novoizgrađeni objekti koji su, po novoj metodologiji, priključeni na sistem daljinskog grejanja, u periodu od prvog do petog dana u mesecu, preko mernog uređaja ugrađenog u toplotno-predajnu stanicu obavlja se očitavanje ukupne isporučene toplotne energije.\nInvestitori u ovim objektima angažovali su firme koje u periodu od dve godine vrše raspodelu potrošnje na osnovu mesečnog očitavanja pojedinačne potrošnje.\nMeđutim, kako bi naplata prema potrošnji bila moguća, neophodno je da bude formirana skupština stanara, koja će po isteku dve godine sklopiti ugovor o nastavku usluge očitavanja i raspodele.\n"Ukoliko se nakon isteka dve godine ne formira skupština stanara ili se ne sklopi ugovor sa firmom o raspodeli očitanih vrednosti, naplata isporučene toplotne energije na osnovu očitanih vrednosti merila u predajnoj stanici vršiće se srazmerno učešću zagrevane površine predmetnog prostora u ukupnoj zagrevanoj površini objekata priključenih na predajnu stanicu", navedeno je na sajtu JKP "Beogradske elektrane".\nI u već postojećim objektima neophodno je formiranje skupštine stanara, kako bi naplata prema potrošnji bila sprovedena u delo. Na osnovu njenog zahteva, JKP "Beorgadske elektrane" vrše analizu potrošnje iz prethodnog perioda i prosleđuju je skupštini stanara koja zatim donosi konačnu odluku o prelasku na naplatu prema potrošnji.\n"Ukoliko skupština stanara odluči da pređe na naplatu prema potrošnji i raspodeli, obavezna je da prema Odluci o snabdevanju toplotnom energijom u gradu Beogradu izabere preduzeće koje će izvesti projektnu dokumentaciju - elaborat o ugradnji termostatskih ventila i uređaja za registrovanje potrošnje. Nakon izrade potrebne dokumentacije i nakon usklađivanja instalacije prema izvedenoj projektnoj dokumentaciji predmetni objekat može na početku narednog obračunskog perioda, od 1. aprila tekuće godine, preći u naplatu prema potrošnji", navode iz ovog javnog komunalnog predužeća.\nKako objašnjavaju, uslov za prelazak na napltu prema potrošnji i raspodeli toplotne energije je da "skupština stanara dostavi elaborat o raspodeli, zapisnik o aktiviranju uređaja za raspodelu potrošnje i ugovor sa firmom koja će u ime skuštine stanara vršiti raspodelu, nakon čega se obostrano potpisuje ugovor o isporuci topotne energije".\nOvu vrstu naplate za tambene prostore vrši JKP "Infostan". Naplata se vrši shodno Rešenju gradonačelnika grada Beograda o cenama toplotne energije.\nIznos od 3.565 dinara po kilovatu godišnje naplaćuje se za instalisanu snagu (na "Infostan" priznanici označeno kao "instalisana snaga") koja se za prvu grejnu sezonu obračunava za period od šest meseci, a po isteku tekuće grejne sezone naplaćuje se 12 meseci.\nDruga opcija je cena od 390 dinara po kilovatu godišnje za instalisanu snagu (na "Infostan" priznanici označeno kao stavka "grejanje angažovana snaga"), koja se za prvu grejnu sezonu obračunava za period od šest meseci, a po isteku tekuće grejne sezone naplaćuje se 12 meseci.\nZatim, sedam dinara naplaćuje se utrošena energija za stambeni prostor, koja se naplaćuje šest meseci, odnosno tokom grejne sezone. Ova stavka je na priznanici JKP "Infostan" prikazana kao "grejanje".\nS druge strane, devet dinara po kilovatu naplaćuje utrošena energija za poslovni prostor, koja se naplaćuje u toku grejne sezone.\nVaša imovina nije samo stan\nKako navode iz JKP "Beogradske elektrane", "vaša imovina je stambena zgrada u kojoj živite, ne samo vaš stan", te postoji i merenje i obračun utrošene toplote na nivou objekta.\n"Očitavanjem ultrazvučnog merila, koji evidentira predatu toplotnu energiju predajnoj stanici (zgradi), dobija se zbirno utrošena energija. Daljom raspodelom utrošene energije na površinu svakog stambenog prostora, dobija se koliko je koji stambeni prostor učestvovao u ukupnoj potrošnji energije celokupnog objekta", navedeno je na sajtu preduzeća.\nPravilnim rukovanjem termoregulacionim ventilom i racionalnim korišćenjem toplotne energije, moguće je ostvariti značajno manju potrošnju toplotne energije, posebno ukoliko je zgrada propisno izolovana i ukoliko je spoljašnja stolarija dobrog kvaliteta.


Skupština Srbije o izboru Malog za ministra | N1 Srbija\n28.05.2018. |08.42 >16.50 |\nBrnabić je obrazlažući svoj predlog poslanicima u Skupštini Srbije rekla da je Beograd imao dug od milijardu i 118 miliona evra duga koji je za vreme mandata Malog prepolovljen.\nOna je napomenula da je bilo 14 milijardi dinara neplaćenih obaveza i deficit od 20,25 odsto, a da su danas sve obaveze isplaćene i deficit smanjen za četiri puta, a Beograd je dobio prvi put u istoriji prvi kreditni rejting 2016. koji će se do kraja ove godine još unaprediti, a što je značajno za privlačene investicija.\nBrnabić: Mali je zajednički izbor, imao odlične rezultate\nDa li je Siniša Mali jedina promena u Vladi Srbije?\nOno što ga preporučuje je da je Beograd danas stabilna lokalna samouprava i najveća investiciona destinacija u ovom delu evrope, a sprovedena je konsolidacija javnih i javno-komunalnih preduzeća.\n"Obećao je da će Beograd biti grad kranova - to je ispunio, pokazao da je timski igrač, da se ne plaši napornog rada, da se ne plaši kritike, i da se ne plaši teških odluka u interesu Beograđana i građana. Njegovi uspesi i znanje su ono što verujem da je najbolje za kandidata za ministra finansija", rekla je Ana Brnabić.\nOna je kazala da su u vreme njegovog mandata pokrenuti veliki investicioni projekti od kojih je najznačajniji "Beograd na vodi", a napomenula i da je otvorena robna kuća IKEA koja ne dolazi u zemlju u kojoj postoji korupcija.\n"IKEA ne dolazi u zemlju gde postoji korupcija. To što je Švedska u Beogradu i Srbiji, pokazuje da se Srbija uspešno bori sa korupcijom i da ima transparentno poslovanje", istakla je Brnabić, što je propraćeno apaluzom poslanika vladajuće većine.\nOna je rekla da se danas građevinske dozvole izdaju u Beogradu za svega 12 dana, da je proces u potpunosti elektronski da bi se sprečila bilo kakva mogućnost korupcije, i da su za četiri godine njegovog mandata izdate građevinske dozvole za više od dva miliona kvadratnih metara, što je duplo više od prethodne vlasti.\n"Kao predsednica vlade lično mogu da posvedočim da je zahvaljući velikim investicionim projektima grada Beograda BDP Srbije održan, a građevinska industrija značajno unapređena", istakla je Brnabićeva.\nKako je dodala, pokrenuta je jaka međunarodna saradnja koja je u vreme bivšeg gradonačelnika Daragan Đilasa "skoro pa potpuno zamrla".\nPodsetila je da je na inicijativu Sinše Malog i tadašnjeg premijera Aleksandra Vučića 2015. godine pokrenut investicioni dani koji danas postaju jedna od glavnih regionalnih incijativa koja okuplja privredu, međunarodne finansijske institucije i strane i domaće investitore.\nOna je kazala da je za vreme mandata Siniše Malog u glavnom gradu broj nezaposlenih smanjen za 25.500 ljudi, da su izgrađeni i pokrenuti brojni saobraćajni i infrastrukturni projekti poput Pupinovog mosta, izgradnja Makiša dva, tehnološki park na Zvezdari koji zapošljava 560 mladih inžinjera i izgrađeni novi zdravstveni objekti.\nKako je dodala, uvedeno je 10 novih autobuskih linija i 107 novih autobusa. Bilo je milion turista u 2017. godine, što je 20 odsto rast u odnosu na 2016. godinu. Ona je dodala da za 52 osobe sa invaliditetom usluge plaća grad Beograd za asistente za osobe sa invaliditetom, da je cena vrtića smanjena i da se pomažu porodilje i socijalno ugroženi.\nBrnabić je na kraju obraćanja pozvala poslanike da podrže njen predlog i da uspesi i znanje Siniše Malog govore da je dobar kandidat za ministra. Poslanici su posle toga počeli raspravu o izboru Malog za novog ministra finansija koji na to mesto dolazi umesto Dušana Vujovića, koji je podneo ostavku.\nPosle završetka rasprave poslanici će glasati, a da bi ministar bio izabran potrebno je da dobije većinu glasova od ukupnog broja narodnih poslanika. Mandat novog ministra počinje polaganjem zakletve.\nSiniša Mali je za ministra predložen umesto Dušana Vujovića koji je ostavku obrazložio ličnim i porodičnim razlozima. Sednici prisustvuje Siniša Mali.\nIako se spekulisalo da će doći do rekonstrukcije Vlade, u petak je u Skupštinu stigao jedino predlog za izbor novog ministra finansija.\nPredsednica parlamenta Maja Gojković je uoči početka sednice, za N1 rekla da se o rekonstrukciji Vlade za sada nije bilo reči na nivou stranaka koje čine većinu u parlamentu.\nNa pitanje da li ne isključuje mogućnost da bude ministarka kulture, Gojković je rekla: “Danas sam predsednik parlamenta, sutra videćemo”.\n"Da predsednik postavlja ministre, to bi bila diktatura"\nPremijerka Brnabić je tokom skupštinske rasprave izjavila da predsednik Vučić ne postavlja ministre u vladi, jer bi u suprotnom to značilo da u Srbiji vlada diktatura.\n"Da postavlja predsednik države, to bi bila diktatura, a ja se nadam da se vi za to ne zalažete i žao mi je što ja jednom poslaniku moram da kažem da ministre biraju poslanici i Narodna skupština", rekla je Brnabić u parlamentu odgovarajući samostalnom poslaniku Jovanu Jovaniću.\nJovanović je prethodno istakao da Branbić nema opravdanja što ne rukovodi vladom i ne bira ministre, već da to radi predsednik, pod izgovorom da je tehnokratski premijer i naglasio da "pojam tehnokratskog premijera ne poznaje Ustav Srbije".\n"Nemam ja izgovor da sam tehnokratski premijer, to je činjenica. To nije novina u svetu, prosto ja nisam član vladajuće stranke, a vodim vladu", kazala je premijerka.\nOna je istakla da je Jovanović izneo niz paušalnih izjava, da se nije dobro pripremio za svoj govor u kojem se nije obazirao na činjenice. Osvrnula se i na Jovanovićevu tvrdnju da Srbija ima najniži privredni rast u regionu, navodeći da svi ekonomski parametri pokazuju oporavak i rast privrede.\nPoslanik Jovanović istakao je da poznaje Sinišu Malog već 20 godina, od vremena kada su studirali zajedno u Vašigtonu i upitao "ako je tako dobar kao što tvrdi premijerka, zašto nije predsednik vlade, već ministar finansija".\n"Novi ministar će morati da nastavi da pazi na kasu"\nPremijerka Brnabić izjavila je da će novi ministar finansija morati da nastavi da "pazi na kasu".\nOna je u debati u Skupštini Srbije o imenovanju dosadašnjeg gradonačelnika Beograda Siniše Malog za ministrra finansija kazala da ministar mora da obezbedi da sredstva za što više javnih investicija i ulaganja i da će biti zadužen za transformaciju poreske uprave.\n"Konačno javni dug - javni dug je ispod 60 odsto BDP, ispod nivoa Mastrihta, Srbija se svrstava u grupu stabilnih zemalja... Važno je da mi danas možemo lakše da vraćamo javni dug, jer je privreda jača", rekla je Brnabić.\nBožović: Lični računovođa Aleksandra Vučića\nPoslanik Demokratske stranke Balša Božović ocenio je da je potpuno nebitno ko je kandidat za budućeg ministra finansija, jer je to mogao biti bilo ko, pošto će taj, u ovom slučaju Siniša Mali, "služiti kao lični računovođa Aleksandra Vučića i njegovog privatnog režima".\nBožović je rekao da je u Srbiji danas potpuno nevažno ko će biti ministar u kom resoru, jer se za sve pita Vučić, "ne postoji više ni iluzija da postoji Vlada".\nKako je istakao, potpuno je svejedno i da li će sutra Maja Gojković biti ministar kulture ili Marijan Rističević.\nOvo je još jedno ponižavanje premijerke Ane Brnabić, a danas je izostala i podrška ostalih ministara imenovanju Malog, jer nijedan od njih nije došao da to podrži, konstatovao je Božović.\nRašković Ivić: Gladnom vuku dajete jagnje na čuvanje\nŠefica poslaničke grupe Pokret za spas Srbije – Nova Srbija Sanda Rašković Ivić zamerila je premijerki Brnabić što se nije osvrnula na afere koje prate Malog, na šta je Brnabić rekla da raspravlja "samo o činjenicama, a ne o paušalnim tvrdnjama".\nRašković-Ivić je rekla da se na račun Malog iznose ozbiljne optužbe, te da on nema sposobnost da sedne na stolicu najvažnijeg čoveka u Vladi Srbije pored premijera.\n"To je kao da se gladnom vuku date jagnje na čuvanje. Mislim da Srbija to nije zaslužila", rekla je Rašković-Ivić.\nOna je kazala da je interesantno što je premijerka zaboravila da kaže da je Siniša Mali radio od 2001. do 2003. godine kao pomoćnik ministra za privatizaciju, a da pripadnici Srpske napredne stranke imaju velike primedbe na tadašnju privatizaciju i na one koji su tada bili na funkcijama.\nĐurišić: Mesecima se pere biografija Siniše Malog\nPoslanik Socijademokratske stranke Marko Đurišić izjavio je da se već nekoliko meseci pokušava "oprati" biografija Siniše Malog, za koga se vezuju brojne afere o kojima još nema epiloga, kao i da je predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić braneći Malog promovisala u parlamentu rad of šor, što je nezabeležen primer u svetu.\n"Prilozi za biografiju Siniše Malog mogli bi biti na nekih 30 strana i na svih 30 strana je sve afera do afere, gde po pravilu na kraju stoji rečenica da navode proverava Agencija za borbu protiv korupcije, da navode proverava Tužilaštvo, da navode proverava neki drugi državni organ, ali nigde epiloga nema", rekao je Đurišić.\nGovoreći o of šor firmama, Đurišić je kazao da ako se govori o tome da je potrebno uvesti red i da je potrebno smanjiti sivu zonu srpskoj privredi koja danas iznosi 30 odsto, pa onda valjda jedan od prioriteta treba da bude borba protiv poslovanja preko of šor firmi, a ne njihovo promovisanje. On je rekao da je poslovanje Malog preko of šor zona interesantno zato što se time bave nadležni organi Srbije, ali nažalost, bave se na takav način da nikada istragu ne završe.\nĐurišić je naveo i da je Mali bio na čelu Centra za tendersku privatizaciju do kraja 2003. godine kada se desila sporna privatizacija "Beopetrola". Odgovarajući na primebde Đurišića, premijerka je navela da ne tvrdi da privatizacija "Beopetrola" nije bila sporna, nego da je aktivirana garancija, koja je pod pritiskom tadašnje vlasti ukinuta.\nOna mu je povodom kritika na račun rada Vlade rekla da bi "bilo teško odgovoriti na sve njegove trvdnje da se ne zna ko je doveo Srbiju na tri meseca od bankrota i ko je Beograd ostavio sa milijardu i 118 miliona duga".\nBrbnabić je ironično rekla da je za vreme bivše vlasti plata bila jako velika, a nezaposlenost samo 26 odsto.\nDSS: Šamar i poniženje građanima Srbije\nPoslanici Demokratske stranke Srbije glasaće protiv izbora Malog, jer je predlog za njegovo imenovanje šamar i poniženje građanima Srbije, najavio je poslanik te partije Dejan Šulkić.\nOn je istakao da Malog prate afere upravljanja gradom, učešća u privatizacijama od 2001. godine i njegov lični sukob sa zakonom, jer nije prijavljivao imovinu, lažno je prikazivao prihode, kao i slučaj doktorata.\nŠulkić je ocenio da građani Srbije ne zaslužuju takvog ministra finansija, a da će se sa Malim desiti isto kao i sa dvojicom prethodnika, Lazarom Krstićem i Dušanom Vujovićem - "gromoglasno su najavljivani, a tiho su otišli".\nŠešelj: Iz Vlade da se izbaci svako ko je sumnjiv\nPostavljanje Siniše Malog za ministra finansija nije podržala Srpska radikalna stranka, čiji je lider Vojislav Šešelj izrazo sumnju da će dobro obavljati taj posao.\n"Iako je premijer pročitala srceparajuće slovo, samo što u jednom trentku nisam zaplakao od tolikih pohvala, zašto se Mali ne predlaže da bude još jedan mandat gradonačelnik, ako je tako dobar, nego ga guraju na novo mesto", upitao je Šešelj.\nOn je podsetio da će Mali biti treći ministar finansija aktuelne vlade i naglasio da su i njegovi prethodnici bili najavljivani kao vrsni stručnjaci i "svetski geniji".\nŠešelj je kazao da je Dušan Vujović dao ostavku, zato što je umešan u brojne kriminalne afere, odnosno da je omogućio uništavanje Komercijalne banke kako bi bila prodata po niskoj ceni i da je zloupotrebio svoju funkciju dok je u Ukrajini radio u železnici.\n"Vlada mora da se rekonstruiše, iz vlade mora da se izbaci svako ko je sumnjiv", kazao je Šešelj i upitao ko od ministara informiše strane ambasade.\nNakon njegovog obraćanja, javila se premijerka Ana Brnabić koja je ocenila da u njenom govoru nije bilo ništa srceparajuće, da je govorila o proverljivim rezultatima Siniše Malog zbog kojih je presrećna.\nOna je odogovrila Šešelju i da ambasadori i strani zvaničnici ne mogu da utuču na politiku zemlje i da je Srbija stabilna i bezbedna zemlja.\nDJB: Novogodišnja jelka od 83.000 evra simbol upravljanja\nPoslanica Dosta je bilo Branka Stamenković rekla je da je novogodišnja jelka u Beogradu od 83.000 evra simbol pogrešnog upravljanja javnim finansijama.\n"To je samo jedan primer kako je Mali upravljao javnim finansijama, to je razlog zašto da mu ne treba poveriti mnogo veće finansije", rekla je Stamenković u debati u Skupštini Srbije o imenovanju Malog za ministrra finansija i dodala da dosadašnji gradonačelnik Beograda troši državni novac kao da je privatni.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić rekla je da ona sve novogodišnje ukrase vidi kao - investicije.\n"Ja najiskrenije sve ukrase koji se tiču nove godine gledam kao investiciju", rekla je Brnabić.\nPoslanik pokreta Dosta je bilo Branislav Mihajlović izjavio je da taj pokret neće podržati Malog, jer smatra da je nedostojan funkcije ministra finansija.\n"Zašto se u državi postavljaju kadrovi sa sumnjivom prošlošću, molim vas da mi odgovorite na to. Mislim da je to u cilju učvršivanja partokratskog režima u Srbiji, koji se hrani korupcijom", rekao je Mihajlović koji je prethodno naveo brojne afere u koje je navodno umešan Mali.\nPastor: Počnite da trenirate za maraton\nPodršku izboru Malog za ministra finansija dao je Savez Vojvođanskih Mađara, čiji je poslanik Balint Pastor istakao da ga podržava zato što su deo vladajuće koalicije i što veruje da će uspešno raditi svoj posao.\n"Znamo da trčite polumaraton, ali sada treba da početne da trenirate za maraton, jer će vam trebati više strpljenja i energije", poručio je Pastor Siniši Malom.\nOn je iskoristio svoje obraćanje i od budućeg ministra finansija zatražio da nastavi da podržava projekte koji su započeti 2014. godine poput rekonstrukcije Narodnog pozorišta u Subotici, gradnje obilaznice oko tog grada i finansijske podrške lokalnim samupravama u Vojvodini.\nPalma: Mali tu zbog sposobnosti, ostali po podobnosti\nProlaznu ocenu Siniši Malom, dao je i lider Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma, jer na funkciju ministra finansija dolazi zbog svojih sposobnosti, a ne podobnosti, što se kako je ocenio, ne može reći za sve ministre.\n"Neću mnogo da vas hvalim, ono što ste radili do sada ocenio sam veoma visokom ocenom, imajući u vidu da ja znam kako se grad vodi i šta ste nasledili", kazao je Marković.\nOn je rekao da Mali treba da bude ponosan zato što je jedini ministar za koga je JS glasala.\nMarković je kazao da samo za nekoliko ministara u vladi može da kaže da dobro rade i da se oni na tim funkcijama nalaze zato što ih je predložio Aleksandar Vučić, a ne zato što su sposobni.\n"Poštujem vladu, hvalim je gde god da odem, vlada je kolektivni organ, ali sve je to zahvaljući Aleksandru Vučiću", rekao je Marković.\nSDS: Bahat potez aktuelne vlasti\nPoslanik poslaničke grupe SDS-Narodna stranka Milovan Aleksić kazao je da je imenovanje donedavnog gradonačelnika Beograda Siniše Malog na mesto ministra finansija "bahat potez aktuelne vlasti i ruganje gradjanima Srbije".\n"Predlagati jednog kandidata sa najvećim brojem afera jeste ponižavanje Srbije i ruganje gradjanima Srbije. To je jedan bahat potez vlasti i vi ste vrlo bahati kada je u pitnaju unutrašnja politika", kazao je Aleksić tokom skupštinske rasprave.\nSiniša Mali Skupština Srbije Ana Brnabić\nNovosti saznaju u vrhu SNS: Vučević i Brnabić imaju najveće šanse za premijera 06.08.2020.\nBrnabić: Spremna da razgovaram sa potpisnicima peticije Ujedinjeni protiv kovida 05.08.2020.\nBNV poziva bošnjačke stranke da naprave zajednički blok u parlamentu 05.08.2020.


Ovo je priča o čoveku sa “hiljadarke”: Radio je u Železari i umro je u neimaštini (FOTO) - Grocka Info\nNaslovna Vesti Prenosimo Ovo je priča o čoveku sa “hiljadarke”: Radio je u Železari i...\nOvo je priča o čoveku sa “hiljadarke”: Radio je u Železari i umro je u neimaštini (FOTO)\nPre nekoliko meseci u bosanskohercegovačkim bioskopima počelo je premijerno emitovanje filma “Hiljadarka” u režiji Nenada Đurića. U filmu je lik s novčanice “hiljadarke” u nekadašnjoj Jugoslaviji, rudar Atif Kurtović, dok je u stvarnosti lik s “hiljadarke” bio livac u Železari, Zeničanin Arif Heralić.\nArif je radio na visokoj peći u Zenici. Njegovu poznatu fotografiju napravio je Nikola Bibić, novinski fotograf beogradske “Borbe” 1954. godine, da bi se kasnije ta slika iz novina našla na novčanici od 1.000 jugoslovenskih dinara, koja je bila u upotrebi od 1955. do 1981. godine. Oni koji su poznavali Heraliće kažu da se Arif doselio u Zenicu iz Maglaja i zaposlio u Željezari.\nPrethodni tekstВРЧИН: Асфалтира се 500 метара Дунавске улице\nSledeći tekstPLJAČKA TRAFIKE U ZEMUNU!: Napadač nasrnuo nožem, radnik se odbranio bejzbolkom (VIDEO)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Japan donira Šavniku vozilo za čišćenje snijega\n14. 11. 2019. 16:03 >> 16:02 0\nJapan donira Šavniku vozilo za čišćenje snijega\nVlada Japana i Javno preduzeće „Komunalne djelatnosti“ Šavnik potpisali su ugovor o donaciji te zemlje šavničkom komunalnom preduzeću specijalnog vozila za čišćenje snijega, čija je vrijednost, sa dodacima, 76.250 eura.\nGeneralni direktor Direktorata za upravljanje otpadom i komunalni razvoj u Ministarstvu održivog razvoja i turizma Dragan Asanović kazao je da to nije prva donacija Japana našoj zemlji u okviru projekta „Japanska bespovratna pomoć za projekte za osnovne potrebe stanovništva u Crnoj Gori (POPOS)“, ali je istakao da je prva iz oblasti komunalnih djelatnosti.\nAmbasador Japana u Crnoj Gori na nerezidentnoj osnovi Đunići Marujama istakao je da od 1998. Ambasada Japana direktno podržava projekte u Crnoj Gori, koje sprovode lokalne samouprave, škole, zdravstvene ustanove i nevladine organizacije.\n„Iznos izdvojenih sredstava izgleda ograničen, ali ipak omogućava lokalnom stanovništvu pravovremenu pomoć brzom mobilizacijom sredstava i sprovođenjem projekta. Projekat koji danas potpisujemo, obezbijediće specijalno vozilo JP `Komunalne djelatnosti` i omogućiti im održavanje životne sredine i zaštitu od nepogoda u Šavniku i udaljenim naseljima smještenim duboko u planinama““, saopštio je ambasador, istakli su iz Ministarstva održivog razvoja i turizma.\nPredsjednik Opštine Šavnik Mijomir Vujačić naveo je da će zahvaljujući Toj donaciji Japana znatno biti unaprijeđeni tehnički uslovi za rad preduzeća i osavremenjen postojeći vozni park, dodajući da će to u krajnjem doprinijeti unapređenju kvaliteta života stanovništva u opštini Šavnik.\nŠavnik Ambasada Japana\nUmjesto praznovanja, dan kao i svaki drugi\nSlobodarstvo i antifašizam istorijski biljeg Šavničana


Zbog trgovinskog rata, fanovi ''Igre prestola'' u Kini nisu mogli da gledaju finale serije -\nObjavljeno 21-05-2019 ; Autor: Oz_Admin | Komentari su isključeni na Zbog trgovinskog rata, fanovi “Igre prestola“ u Kini nisu mogli da gledaju finale serije\nOstale vesti, 21.05.2019, 10:30 AM\nU nedelju uveče milioni ljudi iz celog sveta gledali su poslednju epizodu serije „Igra prestola“, ali ne i ljubitelji serije u Kini.\nHiljade kineskih korisnika koji koriste streaming platformu Tencent Video bili su ogorčeni kada su videli da ne mogu da pristupe najnovijoj epizodi. Njih je umesto finala serije sačekala poruka o problemima sa prenosom, preneo je sajt The Verge. Portparol HBO-a izjavio je za Wall Street Journal da mreža nema problema sa prenosom te epizode, ali Tencentu je kineska vlada zabranila da je emituje zbog aktuelnih trgovinskih sporova sa Sjedinjenim Državama.\nObožavatelji serije u Kini koji nisu mogli da gledaju poslednju epizodu su samo još jedan primer kako trgovinski spor između Sjedinjenih Država i Kine u poslednjih nekoliko nedelja postaje sve napetiji i intenzivniji. Osim finala serije „Game of Thrones“, kraj nedelje je obeležila vest da je Google ukinuo Huaweijevu Android licencu zbog naredbe američkog Ministarstva trgovine. Ministarstvo je objavilo crnu listu kompanija koje moraju da obezbede odobrenje američke vlade za kupovinu tehnologije od američkih kompanija.\nKina je optužila američku vladu da ima „preterana očekivanja“ za trgovinski sporazum, navodi se u izveštaju Rojtersa. Portparol kineskog Ministarstva spoljnih poslova Lu Kang rekao je da trgovinski pregovori između Sjedinjenih Država i Kine nisu uspeli jer su SAD pokušale „da postignu nerazumne interese ekstremnim pritiskom“. Tramp, sa druge strane, tvrdi da je krivica Kine što je sporazum propao.\nFanovi koji nisu mogli da gledaju poslednju epizodu „Igre prestola“ ne izgledaju kao veliki problem u poređenju sa drugim problemima u trgovinskim pregovorima Sjedinjenih Država sa Kinom, ali to je primer kako ovi problemi utiču na obične ljude. „Igra prestola“ je jedna od najpopularnijih serija u Kini. Poslednja epizoda se može naći na piratskim sajtovima, ali još uvek nije dostupna za gledanje preko Tencent Videa.\n« Državne institucije u Južnoj Koreji sa Windowsa 7 prelaze na Linux\nNovi problemi za Huawei: Posle Googlea, i Intel, Qualcomm i Broadcom prekidaju saradnju sa kineskom kompanijom »


Crnogorska Skupština – od parlamentarne diktature do glasačke mašine » CDT\n27/09/2017 Milica Bogdanović\nParlamentarna kriza i opozicioni bojkot rada Skupštine, koji u Crnoj Gori traje skoro godinu dana, uticali su na kvalitet kontrole zakonodavne nad izvršnom vlašću i doveli u pitanje ostvarivanje\nustavne uloge Parlamenta – kontrolora Vlade.\nCrnogorska opozicija u radu Skupštine i njenih tijela nije učestvovala od konstituisanja parlamenta – novembra 2016. odbijajući da prihvati rezultate parlamentarnih izbora i tvrdeći da su dešavanja tokom izbornog dana uticala na slobodnu volju birača.\nParlamentarni izbori u Crnoj Gori održani su sredinom oktobra 2016. godine, a tokom izbornog dana uhapšeno je dvadesetak osoba kojima se trenutno sudi zbog optužbi za stvaranje kriminalne organizacije i terorizam u pokušaju.\nTužilaštvo ovu grupu tereti da su imali namjeru da izazovu nerede i spriječe ulazak Crne Gore u NATO. Među optuženima se nalaze i poslanici opozicionog Demokratskog fronta.\nOd prošle godine se u crnogorskom Parlamentu nijesu čule argumentovane rasprave, na relaciji vlast opozicija, a tokom premijerskog sata i poslaničkih pitanja poslanici vladajuće većine postavljali su pitanja premijeru i ministrima iz iste koalicije.\nPodaci koje nam je dostavila Skupština Crne Gore pokazuju da od novembra 2016. do 30. juna 2017. nije bilo kontrolnih saslušanja i da je održano osam konsultativnih. U poređenju sa ovom godinom, iz Izvještaja o radu Parlamenta se može zaključiti da je 2016. bilo deset kontrolnih saslušanja i 32 konsultativna, a 2015. sedam kontrolnih i 43 konsultativna.\nU vladajućoj partiji Socijaldemokrata Crne Gore (SD), čiji je lider Ivan Brajović i šef crnogorskog parlamenta, smatraju da kontrolno saslušanje nije jedini mehanizam kontrole Parlamenta nad izvršnom vlašću niti pokazatelj efikasne kontrole.\n“Parlament, između ostalog, svoju kontrolnu ulogu nad izvršnom vlašću vrši kroz razmatranje godišnjih izvještaja državnih institucija. Socijaldemokrate su se u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti\nuvijek ponašale odgovorno i bavile se suštinom u najboljem interesu države i naših građana”, saopšteno je iz medijskog tima ove partije.\nTakođe, tvrde da je “opozicija u proteklim sazivima inicirala najveći broj kontrolnih saslušanja iz raznoraznih političkih razloga, što im je bio jedan vid političkog marketinga”.\nS druge strane, u opoziciji smatraju da je “institut premijerski sat pretvoren u predstavu za javnost, priredbu u kojoj je do posljednje riječi razrađen scenario i uloge unaprijed podijeljene”.\nKonstruktivna raspava ili protočni bojler\nU Demokratama Crne Gore smatraju da je rad u odborima sveden na sazivanje, redovno održavanje i uniformno glasanje.\n“Rijetko se kad čuje glas nekog od članova odbora. Sve ovo najbolje potvrđuje tezu da je Skupština pretvorena u pravi protočni bojler. No, neka. Jeste bolno to gledati i trpjeti, ali neka i građani Crne Gore i cijela međunarodna javnost vidi kakvu to mi demokratiju upražnjavamo u Crnoj Gori. Uskoro će i tome doći kraj”, kazao je Boris Bogdanović, poslanik ove partije.\nSkupština je, prema podacima koje nam je dostavila, od novembra do 30. juna održala 17 sjednica što je oko dvije sjednice mjesečno koje su trajale u prosjeku oko tri sata. Prošle godine su sjednice trajale u prosjeku četiri puta duže, a 2015. pet puta.\nU vladajućoj SD smatraju da dužina trajanja rasprave o nekom zakonu, nije mjerilo zainteresovanosti niti garant kvaliteta donesenog zakona.\n“Važno je da je rasprava konstruktivna i da se bavi suštinom, te da joj krajnji cilj bude donošenje dobrog i održivog zakona za dobrobit svih građana”, smatraju u medijskom timu ove partije.\nKada je u pitanju broj usvojenih predloga zakona, može se zaključiti da je parlament u ovom periodu u prosjeku usvajao deset zakona mjesečno, kao i ranijih godina.\nU prosjeku je podnijeto oko 27 amandmana, dok je ranijih godina taj broj bio od tri do četiri puta veći.\nTakođe, na osnovu zvaničnih podataka parlamenta se može zaključiti i da su poslanici ranijih godina predlagali veći broj amandamana.\n„Sasvim je razumljivo da je podnijeto manje amandmana i da je predložen manji broj zakonskih tekstova od strane poslanika i da su sjednice Parlamenta kraće trajale u odnosu na prošlu godinu, iz prostog razloga što 39 poslanika ne dolazi na posao. Bilo bi naravno dobro da poslanici opozicije odustanu od toga i da se vrate u Parlament, međutim, to je njihov izbor koji u većoj mjeri ne utiče na kvalitet rasprave, niti na kvalitet zakonskih tekstova”, pojašnjavaju u SD-u.\nKriza utiče na demokratski razvoj\nAnalitičar Sergej Sekulović smatra da je prirodno da izostanak debate utiče na kvalitet zakonskih tekstova, ali ne mora da znači.\n“Kako između ove dvije grane vlasti trenutno vlada simbioza na štetu Parlamenta, možemo slobodno reći da je Parlament postao neka vrsta prudužene ruke izvršne vlasti, te se i amandmansko djelovanje javlja kao incidentno”.\nNa pitanje koliko je ova parlamentarna kriza uticala na demokratiju u CG i koliko će nam trebati vremena da se ‘oporavi’ kontrolna uloga Parlamenta, Sekulović kaže da politička kriza kroz koju prolazimo nesporno negativno utiče na demokratski razvoj crnogorskog društva i razvoj građansko-kritičke svijesti.\n“Nemamo fukcionalnu, već kontrolisanu demokratiju. Ne znam koliko će vremena trebati za oporavak, ali da bi to vrijeme bilo što kraće određeni javni vritisak, u smislu kontrolne funkcije od\nstrane opozicije, bi se mogao pojačano vršiti i sada”.\nDemokrate, ipak, smatraju da „što god mislili o prošlim vremenima i sazivima, kvalitet rasprava je bio na mnogo višem nivou i često su se lomila koplja oko jedne riječi ili sintagme.\n“Od poslanika koji su mandate dobili na krilima ‘terorističkih akata’ ne možete očekivati kvalitet u raspravi. Jedino do čega je njima stalo jeste da iskoriste to „malo“ privilegija što imaju i da što prije otaljaju posao”.\nKako je parlament od novembra do danas obavljao zakonodavanu, kontrolnu i reprezentativnu funkciju, te da li je ostvario svoju Ustavnu ulogu pitali smo i vladajuće Demokratsku partiju socijalista i Bošnjačku stranku, kao i opozicioni SDP i Građanski pokret URA, ali odgovor nijesmo dobili.\nProšlo je zlatno doba parlamentarizma\nU civilnom sektoru smatraju da u odnosu na ovo danas, rad Skupštine kojim nisu bili zadovoljni prethodnih godina, izgleda kao zlatno doba crnogorskog parlamentarizma.\nTada se prvi put desilo da je Parlament glasao protiv Vladinih odluka što je tadašnji premijer nazvao parlamentarnom diktaturom.\nDina Bajramspahić iz Instituta Alternativa podsjeća da je po definiciji Skupština epicentar demokratije i da ta institucija treba da obezbijedi pluralizam mišljenja o problemima koji opterećuju jedno društvo i da da smjernice za rješavanje.\n“Zbog odsustva opozije iz Skupštine Crne Gore, sve njene uloge su obesmišljene pa je ona danas samo glasačka kutija, u kojoj se umjesto ozbiljnih rasprava, nižu pohvale Vladi i potvrđuju njeni\npredlozi dizanjem ruke. Posljedice takve situacije trpe sami građani jer se politike koje se tiču svih nas, koje uređuju naš život – ne analiziraju, ne kritikuju, ne unaprjeđuju”.\nCrnogorski Parlament, smatra ona, svoju punu Ustavnu ulogu nije postizao ni dok je opozija bila u skupštinskim redovima.\n“To najbolje potvrđuje činjenica da opozicija, po Poslovniku, u svim odborima ima u godini dana dvije prethodne inicijative za kontrolno saslušanje – odnosno može da stavi na dnevni red dvije teme bez glasova vladajuće većine, a da to u praksi skoro uopšte nije bilo korišteno”, kazala je Bajramspahić.\nOna je podsjetila i da ranije parlamentarne istrage nijesu dovele do zaključaka, niti su pitanja koja su bila teme kontrolnih saslušanja uspjela da utvrde sve činjenice i odgovornost nadležnih za propuste.\n“Zakonodavna uloga je takođe, na zavidnom stanju, pa kvalitet amandmana ni u ranijem periodu nije bio na očekivanom nivou”, zaključila je ona.\nPrilog je nastao u okviru projekta “Krizno izvještavanje jugoistočnoj Evropi” Mreže za profesionalizaciju medija u jugoistočnoj Evropi (SEENPM) koji je finansijski podržao Nacionalni fond za demokratiju (NED). Za sadržaj priloga odgovoran je autor.


Srbija dobila rivale u prvoj fazi na Evropskom prvenstvu\nSrbija se nalazila u drugom šeširu žreba zajedno sa ekipama Belorusije, Ukrajine i Crne Gore. Raspored u šeširima se određivao na osnovu rezultata sa prethodnog Evrobasketa i kvalifikacija za šampionat 2017, u kojima je Srbija u grupi D zauzela drugo mesto iza Ukrajine, a ispred Nemačke i Luksemburga.\nFrancuska je bila prva u kvalifikacionoj grupi B sa Hrvatskom, Holandijom i Estonijom. Slovenija je takođe zauzela prvo mesto, u grupi A, ispred ekipa Letonije i Litvanije, dok je Grčka bila druga u grupi F iza Rusije, a ispred Bugarske i Švajcarske.\nSrbija se sastajala sa Francuskom na prethodna dva Evrobasketa. Naše košarkašice su 2013. doživele težak poraz rezultatom 76:32, ali se na najbolji mogući način osvetila u finalu prethodnog šampionata, kada je uzela titulu posle pobede od 76:68, Srbija je protiv Francuske slavila i u meču za bronzanu medalju na Olimpijskim Igrama u Riju, sa 70:63. Košarkašice Marine Maljković nisu igrale ni sa Slovenijom ni sa Grčkom na prethodnim velikim šampionatima.\n– Bila sam na ceremoniji žreba u Pragu. Mislim da je još rano za bilo kakve komentare. U poređenju sa drugim grupama dobro smo prošle, koliko je to moguće, s obzirom na to da se danas košarka igra svuda i da nema lakih protivnika. Ako igramo našu igru možemo sa svakom ekipom da se borimo, ali još je rano za te prognoze. Što se mene tiče, najviše sam zadovoljna što ćemo igrati celo takmičenje u Pragu…


Avdulah Hoti kandidat za premijera Kosova umjesto Mustafe\nAvdulah Hoti, kandidat DSK za premijer umjesto Ise Mustafe\nDosadašnji ministar finansija, Avdulah Hoti, kandidat je Demokratskog saveza Kosova za premijera, odluka je ove partije.\nLider partije, Isa Mustafa, inače odlazeći premijer, odustao je da se kandiduje za premijera, te je nakon konsultacija partije doneta odluka da na toj poziciji bude Hoti.\nKako je Mustafa rekao, Hoti ima podršku svih članova ove partije.\nHoti je jedan od mlađih članova ove partije. U vreme kada je Mustafa bio gradonačelnik Prištine, Hoti je obavljao dužnost zamenika gradonačelnika.\nDemokratski savez Kosova je do skoro bio u vladajućoj koaliciji sa Demokratskom partijom Kosova, koja je odlučila da podrži pad vlade prošle nedelje.\nLider Demokratske partije Kosova, Kadri Veselji, doskorašnji predsednik Skupštine, kandidat je ove partije za premijera.\nPrevremeni izbori na Kosovu održaće se 11. juna.


FEST od 25. februara do 6. marta | Boom93\nMedjunarodni filmski festival (FEST), 39. po redu, biće održan, pod sloganom "U kom si filmu", od 25. februara do 6. marta 2011. godine u Beogradu.\nNa sajtu FEST-a se navodi da će 39. FEST biti održan u Sava centru, Kulturnom centru, Muzeju Kinoteke i u renoviranoj dvorani Doma omladine u Beogradu.\n"Na predstojećem FEST-u će biti prikazani skoro svi najbolji i nagradjeni filmovi sa najvećih festivala u poslednjih osam meseci, kao što su festivali u Berlinu, Kanu, Veneciji, Torontu, kao i brojni drugi značajni novi filmovi svetske produkcije, najnoviji filmovi značajnih autora ali i ostvarenja najmladjih, budućih zvezda svetskog filma", piše na sajtu festivala.\nNa sajtu Festivala se dodaje da će publika i poštovaoci FEST-a imati prilike da na više sajtova interaktivno doprinose i samoj kampanji Festivala, a da će završna kampanja pod sloganom "U kom si filmu" trajati više od 50 dana, od sredine januara do kraja Festivala.\nKompletan program 39. FEST-a biće objavljen 15. januara, a ulaznice će biti puštene u prodaju 1. februara 2011. godine.\nPronadjena statua faraona stara 3.400 godina


U skladu sa inicijativom Ministarstva zdravlja, formirani su timovi za prevenciju narkomanije u školama u svim okruzima Republike Srbije. Centar za socijalni rad Кikinda je uzeo učešće na jednodnevnoj obuci koja je održana na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu u organizaciji Instituta za javno zdravlje Кikinda. U program prevencije u borbi protiv narkomanije uključeni su predstavnici policije, pravosuđa, osnovnih i srednjih škola, Кancelarije za mlade, Centri za socijalni rad i zdravstvene ustanove. Jedan tim radi sa učenicima, a drugi sa prosvetnim radnicima i roditeljima. Кikindski Zavod za javno zdravlje koordinator je nacionalnog projekta borbe protiv narkomanije u našem regionu.\nCentar za socijalni rad Кikinda je uzeo učešće na međunarodnoj konferenciji „Migrantska kriza – odgovor institucija“ koju je organizovao Pokrajinski zaštitnik građana – ombudsman – i fondacije ''Hanns Seidel'', u Somboru.\nCentar za socijalni rad i Pokrajinski zaštitnik građana-ombudsman su tokom 2018 godine sproveli akciono istraživanje. Rad Milkice Momčilov, dipl.sociologa i dipl.soc.radnika i Snežane Кnežević, zamenice Pokrajinskog ombudsmana za rodnu ravnopravnost pod nazivom ''Migrantkinje-između tradicije i savremenosti'' objavljen je u Zborniku Instituta za sociološka i kriminološka istraživanja.


Policajci će u direktnom prenosu gledati šta đaci rade u školama - Zelena učionica\nPolicajci će u direktnom prenosu gledati šta đaci rade u školama\nDirektori beogradskih škola koji snimke šalju policiji kažu da je ovo dobar način da učenike štite od napada drugih đaka, ali i od dilera droge\nUskoro bi sve škole u Srbiji trebalo da budu povezane sa policijskim stanicama. Uvezivanje škola i policije, kako bi se smanjilo i sprečilo vršnjačko nasilje, ali i kriminal u školama, obećao je ministar prosvete Mladen Šarčević. Mnoge škole već imaju video – nadzor, a pojedine su i uspostavile vezu sa lokalnim policijskim stanicama.\nU uvođenju ove bezbednosne mere prednjači Beograd, gde je, prema podacima Ministarstva unurašnjih poslova, 200 vaspitno – obrazovnih ustanova pokriveno kamerama. Negde su kamere uvele ustanove, a negde je to urađeno uz pomoć opština. Kao model za celu Srbiju može da posluži nekoliko beogradskih opština, gde se snimci iz školskih dvorišta i hodnika u realnom vremenu prenose u MUP i mogu da se prate na monitorima lokalnih policijskih ispostava.\n– Video – nadzor na teritoriji Palilule, Vračara, Zemuna, Savskog venca, Voždovca, Obrenovca i Starog grada povezan je sa monitoring centrima u područjima policijskih stanica – objašnjavaju u Ministarstvu unutrašnjih poslova. Tokom 2015. godine, i u devet osnovnih škola na teritoriji Čukarice instaliran je video – nadzor, koji je povezan sa monitoring centrom u policijskoj stanici te opštine. U saradnji sa organima lokalne samouprave, PU za grad Beograd nastoji da se monitoring instalira na području svih opština u gradu. Ovakav vid saradnje značajno doprinosi podizanju nivoa bezbednosti učenika u školama, pišu Novosti.\nKako u Beogradu, tako bi trebalo da bude i u celoj Srbiji. Procene Ministarstva prosvete su da u Srbiji ima oko 40 odsto škola ima video – nadzor, dok je u Beogradu 85 odsto obrazovnih ustanova pokriveno kamerama. Van glavnog grada više su izuzetak nego pravilo one koje su povezane sa policijom.\nDirektori beogradskih škola koji snimke šalju policiji kažu da je ovo dobar način da učenike štite od napada drugih đaka, ali i od dilera droge, koji se motaju oko škola, pa i od drugih vrsta kriminala. Milan Bajić, direktor OŠ “Josif Pančić” u Beogradu, kaže da svi oni koji bi hteli da rade nešto protivzakonito unapred odustanu, jer znaju da se sve snima.\n– Svako ko bi prišao školi, unapred zna da će biti snimljen, a svi snimci se čuvaju najmanje dve nedelje, i mogu da se vrate unazad. Tako smo više puta rešavali sukobe između učenika, gde jasno vidimo šta se zapravo dogodilo – objašnjava Bajić, i dodaje da su kamere tu upravo zbog prevencije.\nIma 12 kamera, i pokriveni su glavni delovi dvorišta i hodnika. Pre nekoliko godina, kada je video – nadzor uveden, to je finansirala opština. U međuvremenu, kako se koja kamera kvarila, sami smo kupovali nove. Opština je platila i povezivanje sa policijom.\nDobra su iskustva i OŠ “Vuk Karadžić” na beogradskoj opštini Stari grad, iz koje se snimci takođe šalju u policiju. Prema rečima direktora Zlatka Grušanovića, bilo bi dobro kada bi se ceo projekat u bezbednosti u školama bilo više novca, pa da više policajaca bude angažovano na praćenju snimaka, kako bi reagovali čim primete neko sumnjivo lice ispred škole.\n– Valjalo bi da sve škole imaju alarme povezane sa policijom, koji bi se oglašavali odmah u stanici, čim bi neko pokušao da provali, rekao je Grušanović, i dodao da u njihovoj školi o bezbednosti brine i školski policajac, a takođe su ugradili i alarm. Ranije je bilo i privatno obezbeđenje, ali je bilo preksupo. Sada postoji samo u ustanovama u kojima roditelji hoće sami da finansiraju.\nKrivične prijave protiv vaspitačice i direktorke vrtića\nPokrajinski sekretarijat za obrazovanje će promeniti svoj školski kalendar


Partizanu stiže dozvola za renoviranje stadiona!\nPočetna stranicaFK PartizanPartizanu stiže dozvola za renoviranje stadiona!\nPartizan Video Materijal 18.9.18\nDo kraja septembra crno-beli će imati svu neophodnu papirologiju, pa prelaze na drugu fazu koja podrazumeva izradu projekta. Radovi od sledećeg leta.\nUkoliko sve bude proteklo kako su ljudi iz Partizana zamislili, crno-beli će do kraja meseca dobiti sve neophodne dozvole Grada Beograda za renoviranje stadiona u Humskoj, koje je nedavno najavljeno. Klub iz Humske je, odmah posle konsultacija i sastanaka sa čelnicima Grada podneo zahtev, a pre nekoliko dana je stigao mig iz istog smera da će sva neophodna papirologija, odnosno Urbanistička dozvola stići do kraja septembra, posle čega se prelazi na drugu fazu priprema.\nCrno-beli već godinama imaju urađen projekat za zidanje novog zdanja, koje je još 2005. godine inicirao tadašnji generalni sekretar Žarko Zečević. Ali kako nema dovoljno novca, pošto su iz Grada Beograda planirali da podmlade nekoliko sportskih objekata, odlučeno je da se uđe u projekat renoviranja.\nKOMPLETNO POKRIVANJE, NOVI OBJEKAT DUŽ CELOG ZAPADA\nIpak, kako će ceo stadion biti umiven iznova, postoji jasan plan da ceo objekat u Humskoj bude pokriven i to ne montažnom konstrukcijom, kako je isprva planirano, već čeličnim nosačima.


Marko Pavlović - Blic Online\nU Kragujevcu na Pravnom fakultetu još se nije slegla prašina oko snimka žene profesora Marka Pavlovića, kako pretresa torbu studentkinji i njene uloge u ovoj instituciji, a dešava se novi apsurd. Profesor Pavlović je podneo disciplinsku prijavu protiv studentkinje Milene Milojević, koja se sa svojim kolegama pobunila protiv familijarizovanja na Pravnom fakultetu.\nPoslednje što mi je Marko rekao: "U toaletu sam, izlazim za sekund", više ga nisam video\nU užasu požara novosadske diskoteke „Kontarst“ sekunde su delile život od smrti. O tome svedoče potresne reči Jovana Sojanovića, koji je sa svojim nastradalim drugarom Markom Pavlovićem iz Kragujevca kobne noći bio u paklu.\nTela Tamare Miladinović (25), Marine Aničić (25), Zorana Ignjatovića (24), Marka Pavlovića (29) i Milene Dalmacija (28) našli smo u jednoj kabini u toaletu gde su pokušali da se sakriju od požara. Praktično su bili zagrljeni, tako su umrli, kaže za "Blic" jedan od inspektora koji je među prvima ušao u novosadsku diskoteku "Kontrast" čim su vatrogasci ugasili požar.\nMoj brat je pokušavao da izađe, ali su vrata toaleta bila blokirana\nKuća porodice Pavlović u naselju Pivara juče je bila nema od bola. Njihov Marko, stradao je u svojoj 29. godini u požaru u diskoteci "Kontrast" u Novom Sadu. Majka, otac i sestra bliznakinja nisu mogli od tuge ni reč da izuste.


Igokea ponovo osvojila Kup BiH: Kakanj bio ravnopravan takmac samo u prvom poluvremenu – Sport Centar Igokea ponovo osvojila Kup BiH: Kakanj bio ravnopravan takmac samo u prvom poluvremenu – Sport Centar\nKošarkaši Igokee opravdali su ulogu favorita u finalu i odbranili titulu osvajača Kupa BiH.\nSastav iz Laktaša pobijedio je ekipu Kaknja, koja je ujedno bila i domaćin završnog turnira takmičenja.\nPrvo poluvrijeme nije nagovještavalo rutinsku pobjedu aktuelnog prvaka BiH, domaći igrači su čak vodili dobrim dijelom prvih 20 minuta, da bi timovi na odmor otišli u egalu, 39:39.\nNo, već početkom drugog poluvremena Igokea je nanizala seriju od 11-0 za prednost od 50:39. Od tog trenutka, gosti nisu više ispuštali prednost, koju su uglavnom povećavali do završnih 94:76 za konačni trijumf i novi trofej.\nNajefikasniji u ekipi Kaknja bio je Milivoje Božović, koji je ubacio 23 poena, dok je to kod Igokee bio Rikić sa 18 koševa.


tetrakain, prednizolon, tirotricin\nl Oblik i pakovanje\nkapi za uši 10 ml\n(1 % + 0,1 % + 0,01 %)\n100 g kapi sadrži:\nTetrakain-hlorid 1,0 g Prednizolon 0,1 g Tirotricin 0,01 g Glicerol bezvodni ad 100,0 g\nOtol H®, zahvaljujući glicerolu, deluje osmotskim putem tako što izvlači zapalenjski eksudat koji se nakuplja u srednjem uhu, što se ogleda u brzom popuštanju bola i pritiska na bubnu opnu. Prednizolon deluje antiinflamatorno i antieksudativno. Tirotricin deluje antibakterijski i olakšava prolaz kroz bubnu opnu. Tetrakain usled lokalnog anestetičkog delovanja smanjuje bol. Ovakva dejstva sastojaka preparata Otol H® kapi doprinose sistemskom lečenju zapaljenja srednjeg uha.\nPrimenjuje se kao adjuvantna terapija kod zapaljenja srednjeg uha za suzbijanje bola i zapaljenske reakcije u spoljašnjem ušnom kanalu koji prate zapaljenje srednjeg uha.\nBol i svrab u ušnom kanalu kod ekcema, različitih dermatoza i nadražaja različite etiologije.\nNa svaki sat ukapati u obolelo uho 5-6 kapi odraslom, a 2-4 kapi od oj četu, odnosno detetu-do potpunog prestanka bolova. Posle ukapavanja treba ostati u ležećem položaju, na strani zdravog uha, oko 15 minuta. Pre ukapavanja bočicu sa kapima treba ugrejati držanjem u šaci. Kapi su veoma guste i treba, prilikom ukapavanja, pustiti da kap lagano sklizne po samoj ivici spoljašnjeg ušnog kanala da bi se omogućio izlaz vazduha i pouzdan silazak kapi do obolelpg mesta.\nNisu zabeležena neželjena dejstva kod primene Otol H® kapi za uho, mada može doći do lokalne preosetljivosti na svaku od komponenti ovog leka.\nPerforacija bubne opne i poznata preosetljlvost na sastojke ovog leka.\nTerapiju treba prekinuti kod nastanka nadražaja i pojave znakova preosetljivosti na ovaj lek.\nNikad ne treba da se primenjuje kao jedini lek, niti bez konsultacije sa lekarom, već samo uz odgovarajuću kauzalnu terapiju.\nKapi 10 ml (0,01 % + 0,1 + 1,0)\nHEMOFARM A.D. - PANFARMA D.O.O.- Beogra


17/01/14 - 11:55h\nĐoković – Istomin live prenos (oko 12:10h) – Gledajte direktan prenos\nSrpski teniser Novak Đoković u petak igra meč trećeg kola na Otvorenom prvenstvu Australije. Protivnik našeg tenisera je Uzbekistanac Denis Istomin. Njihov duel poslednji je na Rod Lejver areni i počeće po završetku meča Ivanović – Stosur. Direktne prenose ovih duela možete pratiti na TenisUživo.\nNovak Đoković je u dosadašnjem delu Australijan Openu odigrao na visokom nivou i savladao Lukaša Lacka u prvom kolu, rezultatom 3:0, po setovima 6:3, 7:6 (7:2), 6:1, dok je u svom drugom meču bio bolji od Leonarda Majera iz Argentine identičnim rezultatom, po setovima 6:0, 6:4, 6:4.\nUzbekistanac, Denis Istomin, trenutno je 49. teniser na ATP listi, a u dosadašnjem toku turnira savladao je Kipranina Markosa Bagdatisa u prvom kolu i načinio svojevrsno iznenađenje. Rezultat tog duela bio je 3:0, po setovima 6:4, 7:5, 6:4. U drugom kolu Denis je bio bolji od tenisera iz Rusije, Dmitrija Tursunova rezultatom 3:1, po setovima 7:6 (7:3), 4:6, 6:1, 6:4.\nNovak Đoković i Denis Istomin do sada su se sastali tri puta, a u sva tri slavio je Srbin. Njihov poslednji meč odigran je prošle godine na Rodžers kupu, a Novak je pobedio rezultatom 2:1, po setovima 2:6, 6:4, 6:4.\nTeme: Australian Open, Australian Open 2014, Direktan prenos, Grend Slem, Live Prenos, Novak Djoković, Teniseri, Treće kolo, Turniri, Vesti\nmaka eristavi January 17, 2014 Odgovori\nidemo genije tenisa nole\nmaka eristavi February 24, 2014 Odgovori\nNOLE IDEMO SAMPIONEV SVETA\nmaka eristavi February 25, 2014 Odgovori\nnole mi pobedimo sve <3


Tomislav Marković: Mladić je zadnje što je Srbija mogla da ponudi | Tacno.net\nAutor 11.6.2011. u 02:13\nDragan Čović je predsjednik najkorumpiranije hrvatske stranke\nNajtraženiji haški optuženik Ratko Mladić uhapšen je u četvrtak, 26. maja u Lazarevu, selu kod Zrenjanina, gde se krio u kući svog rođaka. Nezvanična vest o Mladićevom hapšenju prvo se pojavila na internetskim stranicama hrvatskih medija, da bi se kasnije, tokom dana, pojavila i u srpskim medijima. Na vanrednoj konferenciji za štampu, koja je održana u 13 časova, predsednik Srbije Boris Tadić potvrdio je da je Mladić uhapšen, naglasivši da su tim činom Srbiji “otvorena vrata” ka Evropskoj uniji.\n– Ovim se Srbija približava kraju saradnje sa Haškim tribunalom, mi ne zaboravljamo da treba da završimo i privođenje pravdi Gorana Hadžića, ali istraga ko je sve pomagao Ratku Mladiću će se nastaviti. Svi koji su to činili biće procesuirani, bilo da su radili u državnim strukturama ili ne – rekao je predsednik Srbije.\nPrema tvrdnjama ministra unutrašnjih poslova Ivice Dačića, Mladić je proteklih godina živeo sa svojim bratom u Lazarevu kod Zrenjanina, gde je uhapšen, “bez finansijskih sredstava i veoma teško”, a lokacija u tom selu prvi put je pretresena na dan hapšenja. Dačić je izbegao pitanje novinara zašto je kuća u kojoj se Mladić skrivao pretresena tek sada, prebacivši svu odgovornost na Tužilaštvo za ratne zločine, po čijem je nalogu policija radila. Ipak, sve zasluge za hapšenje pripisao je isključivo MUP-u Srbije, koji je akciju izveo “bez pomoći bilo čije strane službe”.\nIstog dana kada je uhapšen, Mladić je izveden pred Viši sud za ratne zločine u Beogradu i saslušan. Viši sud je ocenio da je uhapšenik sposoban da prati suđenje pred Haškim tribunalom, a Mladić je odbio da primi optužnicu iz Haškog tribunala, kojom mu se na teret stavljaju genocid, zločin protiv čovečnosti i kršenje zakona i običaja ratovanja u BiH.\nMaja Kovačević, portparolka Suda u Beogradu, kazala je da je Sud odlučio da su svi uslovi za ekstradiciju ispunjeni, a Bruno Vekarić, zamenik glavnog tužioca za ratne zločine, najavio je da će Mladić u roku od nedelju dana biti izručen Haškom tribunalu.\nMladićev advokat Miloš Šaljić uputio je u ponedeljak, 30. maja žalbu na rešenje o ispunjenosti uslova za izručenje Mladića Hagu, koju je veće sudija Specijalnog suda odbilo, da bi potom ministarka pravde Snežana Malović u utorak potpisala rešenje o izručenju. Konačno, Mladić je iz Beograda za Holandiju u utorak popodne upućen Vladinim avionom, koji je nešto posle 17.30 poleteo sa beogradskog aerodroma. Na aerodromu u Roterdamu su ga sačekale holandske snage bezbednosti sa spremnim helikopterom, kojim je prebačen u pritvorsku jedinicu Tribunala u Sheveningenu.\nMladićevo hapšenje brzo je postalo udarna vest u svetskim medijima, a mnogi evropski i svetski zvaničnici pozdravili su činjenicu da je najtraženiji haški optuženik priveden pred lice pravde. Bivša tužiteljka Haškog tribunala Karla del Ponte izjavila je da sada više nema prepreka za put Srbije u Evropsku uniju; predsednik Francuske Nikola Sarkozi pozdravio je hapšenje Ratka Mladića i ocenio da je to korak bliže ka integraciji Srbije u Evropsku uniju; predsednik Italije Đorđo Napolitano je pozdravio hapšenje Mladića, a predsedniku Srbije Borisu Tadiću uputio pismo u kome mu je čestitao na značajnom rezultatu; britanski ministar spoljnih poslova Vilijam Hejg čestitao je vlastima u Srbiji na hapšenju Mladića koje predstavlja istorijski momenat za region koji je bio pogođen ratom, naglasivši “naše misli su danas sa svim porodicama onih koji su izgubili svoj život tokom opsade Sarajeva i tokom genocida u Srebrenici”; glavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc pozdravio je hapšenje generala Ratka Mladića odajući priznanje vlastima Srbije; evropski komesar za proširenje Štefan File izjavio je da je Srbija bliže Evropskoj uniji nego što je to bila pre hapšenja Ratka Mladića; Barak Obama čestitao je predsedniku Srbije Borisu Tadiću i dodao da će Mladić sada morati da odgovara svojim žrtvama itd. Čestitke iz sveta nastavile su da se nižu u istom duhu, pa bi neupućeni posmatrač sa strane mogao da pomisli da se Mladić od srpskih vlasti skrivao nedelju dana, a ne 16 godina. Ako je uopšte bilo potrebe da se skriva.\nReakcije iz zemlje i podzemlja\nSvečarsko raspoloženje zahvatilo je i srpske zvaničnike, koji su se pridružili slavlju i čestitali sami sebi na dobro obavljenom poslu.\n– Hapšenjem Ratka Mladića Srbija je iskazala jasan moralni kredibilitet. Srbija je uklonila najveću prepreku u procesu evropskih integracija. Ovo je i dokaz da su sve nadležne institucije ozbiljno radile svoj posao – oglasio se premijer Srbije Mirko Cvetković u pisanoj izjavi za medije.\nMinistar odbrane i potpredsednik Demokratske stranke Dragan Šutanovac pohvalio se da je “Srbija pred celim svetom pokazala ne samo deklarativnu, već i suštinsku privrženost evropskim vrednostima”. Vladimir Vukčević, koordinator Akcionog tima, skromno je dodao da je “hapšenje Ratka Mladića istorijski dan koji će zatvoriti jednu mračnu stranicu”, te da je “tim činom Srbija dokazala da je iskreno sarađivala sa Haškim sudom”.\nUnisonost su delimično narušili naprednjaci Tomislava Nikolića, koji su bili iznenađeni hapšenjem, ali su ipak odlučili da ne protestuju, kao da do juče nisu govorili da je Skupština Srbije sigurna kuća za Ratka Mladića i lepili plakate sa natpisom “Bulevar Ratka Mladića” na Bulevaru Zorana Đinđića.\nDosledni sebi ostali su jedino radikali Vojislava Šešelja, koji su u nedelju, 29. maja organizovali protestni skup ispred Narodne skupštine u Beogradu. Na skupu se okupilo nekoliko hiljada fanova Ratka Mladića, koji su nosili zastave Srpske radikalne stranke i Obraza, fotografije Mladića, Radovana Karadžića i Šešelja, skandirali “Nož, žica, Srebrenica” i “Tadiću, ustašo” obučeni u prigodne narodne nošnje – majice sa likom Draže Mihailovića, Ratka Mladića (sa natpisom “srpski heroj”), ili sa obeležjima četničkog pokreta i natpisom “pravoslavlje ili smrt”.\nSa bine ukrašene transparentom “Tadić nije Srbija”, okupljenima se obratio i Mladićev sin, Darko Mladić, i poručio da se njegov otac “borio za slobodu svog naroda i nije naređivao ubistva civila i zarobljenika”. Na mitingu je nastupio i trinaestogodišnji Šešeljev sin, koji je pročitao pismo svog oca iz Haga, u kome lider radikala poručuje da će Tadić odgovarati za hapšenje i predaju Mladića Haškom tribunalu. Mitingu su prisustvovali akademik Kosta Čavoški i glumica Ivana Žigon, samoproklamovani četnički vojvoda i predsednik Srpske partije socijalista Siniša Vučinić, kao i vođa Obraza Mladen Obradović, osuđen na zatvorsku kaznu zbog nereda tokom prošlogodišnje Parade ponosa.\nNakon skupa usledili su neredi i sukobi mitingaša sa policijom, koji su čuvare reda gađali flašama i drugim predmetima, uzvikujući “Idite na Kosovo”. Izgrednici su se oglušili na pozive na mir potpredsednika SRS-a Dragana Todorovića. Povređeno je 13 policajaca i pet huligana, a preko sto ljudi je uhapšeno. SRS je odbio da preuzme odgovornost za incidente.\nIako prilično neočekivano, nije slučajno što se hapšenje Ratka Mladića dogodilo baš sad. Ovom događaju prethodile su posete evropskih zvaničnika koji su u Beograd donosili slične poruke. Državni sekretar Ministarstva spoljnih poslova Španije Dijego Lopes Garido poručio je da “stare prepreke na evropskom putu Srbije nisu do kraja uklonjene”; komesar za proširenje EU Štefan File kazao je da je “dolazak Srbije, tamo gde pripada, u porodicu nacija EU-a, realan cilj i nadohvat ruke”, ako Srbija ispuni dogovorene uslove; a predsednik EK-a Žoze Manuel Barozo je izjavio da vreme ističe, te da je ključ za EU u rukama Srbije.\nNa ove poruke nadovezala se poseta Serža Bramerca, čiji je izveštaj o saradnji Srbije sa Haškim tribunalom bio izrazito negativan. Bilo je planirano da Bramerc svoj izveštaj predstavi Savetu bezbednosti UN-a 6. juna, nakon čega bi Srbija mogla da se oprosti od statusa kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, čije se dobivanje očekivalo u decembru ove godine. Srpskim vlastima je gorelo pod nogama, a vreme za igranje žmurke sa Evropskom unijom je jednostavno isteklo. A još se bliži i izborna godina, treba pred birače izaći sa nekim adutima. Jedino što je Srbija mogla da ponudi Evropskoj uniji i izvuče se iz ćorsokaka u koji je zapala sopstvenom krivicom, bilo je upravo hapšenje Ratka Mladića.\nSve priče o nemogućnosti nalaženja haškog begunca, o prevrtanju neba i zemlje u potrazi za njim, o silnim bezuspešnim pokušajima da se Mladiću uđe u trag – sada su pale u vodu. Činjenica da je Mladić pronađen u kući svog rođaka, gde je boravio godinama, te da je kuća sad prvi put podlegla bezbednosnoj proveri, jasno govori da su srpske službe Mladića tražile svuda, osim tamo gde je bilo najlogičnije da se skriva. Izjava Borisa Tadića da su komentari kako su srpske vlasti godinama znale gde se krije Mladić glupost, možda je i tačna, ali samo pod jednim uslovom – ako nisu htele da znaju.\nO jagodama umesto o masovnim grobnicama\nMladićevo hapšenje praćeno je medijskom pompom u kojoj se malo pažnje pridaje monstruoznim zločinima za koje je optužen, a mnogo više izgradnji slike o zločincu sa ljudskim likom. Na delu je klasična zamena teza i sistem potiskivanja koji u Srbiji traje već godinama. Mediji se pune pričama o tome kako je Mladić ostario i propao, umesto da se govori o onima kojima Mladić nije dozvolio da ostare; o tome kako je Mladić tražio jagode, ruske klasike i televizor, umesto da se priča o onima kojima je Mladić uskratio pravo na život; o tome kako je tražio da poseti grob svoje ćerke, a zaboravlja se na masovne grobnice i njihovo premeštanje koje su izvodili Mladićevi potčinjeni.\nU medijskoj gunguli o hapšenju zaboravilo se na to zašto je Mladić uopšte uhapšen. Zavera ćutanja o zločinu koji je počinjen u naše ime traje i dalje, uprkos hapšenju. A činjenica da Mladić nije bio pojedinac, serijski ubica koji deluje samostalno, već deo šire mreže i zločinačkog udruženja, kao da se potpuno izgubila iz vida.\nOptužnica: genocid, deportacije, terorisanje civila…\nOptužnica protiv Mladića ista je kao optužnica po kojoj se pred Tribunalom sudi bivšem predsedniku RS-a Radovanu Karadžiću. Izmenjenom optužnicom Mladiću se na teret u 11 tačaka stavljaju genocid, zločini protiv čovečnosti nad nesrbima i kršenja zakona i običaja rata tokom sukoba u BiH 1992-95.\nU dve tačke Mladić je optužen za genocid, u ostalih devet na teret mu stavljaju progon, istrebljenje, ubistva, deportacija, prisilno premeštanje, terorisanje i nezakoniti napadi na civile i uzimanje talaca. Optužnica protiv Mladića usredsređena je na etničko čišćenje Muslimana i Hrvata širom BiH 1992-95; kampanju terora artiljerijskim i snajperskim napadima na civile tokom opsade Sarajeva u istom periodu; genocid nad oko 8.000 Muslimana u Srebrenici u julu 1995. i nad nesrbima u još osam opština u BiH te uzimanje međunarodnih talaca u maju iste godine.


Raznježićete se kad čujete kako Fatmir pjeva baladu Saše Matića – Haber.ba\nRaznježićete se kad čujete kako Fatmir pjeva baladu Saše Matića\nObjavljeno 10.08. 2016.\nRaznježićete se kad čujete kako Fatmir pjeva baladu Saše Matića…\nFatmir Sulejmani - Screenshot: YouTube\nDrugoplasirani takmičar ovogodišnje sezone “Zvezda Granda” Fatmir Sulejmani odlučio je da još jednom pokaže kakvim glasom raspolaže tako što je svoje pratioce na društvenim mrežama obradovao izvedbom pjesme Saše Matića “A ti si izabrala njega”.\nPjevač je veoma emotivno izveo ovu baladu, a kako ona zvuči u njegovoj interpretaciji poslušajte u nastavku, pišu “Zvezdegranda.tv“…\nMi smo se naježili, a vi?\nInače, Fatmir će 10. avgusta u svom rodnom gradu Brčkom održati koncert.\nTeme:balada, Brčko, Fatmir Sulejmani, Saša Matić, Zvezde Granda\nZvezda “Granda” završio u bolnici, hitno operisan…\nPlakao je u “Zvezdama Granda”, njegova tužna priča obišla je region, a evo kako živi i čime se sada bavi mladić iz Tuzle!\nSukob u selu Ošve kod Maglaja: Policija traga za Ademom Karamujom, optuženim za terorizam\nFerguson: Reforme u BiH neće biti lahke i vrlo su zahtjevne


Farma 5: Dado Topić, Vidovita Zorka i ženska verzija Ekrema stižu u Lisoviće! – Balkan Life\nFarma 5: Dado Topić, Vidovita Zorka i ženska verzija Ekrema stižu u Lisoviće!\nAutor Dragan 15. avgusta 2013., 00:00 1.5k pregleda 150 glasova\nVeć je poznato da će u septembru na farmu stići Suzana Mančić, Mira Škorić i Anastasija Buđić, a, kako Kurir saznaje, pridružiće im se Dado Topić, vidovita Zorka, manekenka Sara Trajković i internet zvezda Simonida Aćević.\n„Dado je pravi kandidat za Farmu 5. Rođen je u malom mestu i nisu mu strani poslovi na selu. Prvobitno se dvoumio da li da prihvati učešće, ali nije mogao da odbije kad je čuo visinu honorara“, kaže izvor blizak produkciji i dodaje: „Vidovita Zorka, proročica koja se proslavila devedesetih godina, nije imala dilemu. Posle prvog poziva dogovorila se s produkcijom“.\nNa imanje u Lisoviću ući će i ženski Ekrem Jevrić – Simonida Aćević, koja je za samo nekoliko dana sa spotom za pesmu „Hopa-cupa“ postala Youtube zvezda.\n„Volim da muzem i okopavam, a umem i da se svađam ako baš hoću. Želela bih da me pozovu na Farmu“, rekla je nedavno Aćevićeva, kojoj će se želja ispuniti.\nJedna od najlepših farmerki biće manekenka modne agencije „Kristal“ Sara Trajković. Ona je poznata po britkom jeziku, pa nikog ne treba da iznenadi ako se s nekim cimerom nađe u verbalnom obračunu. Godine 2009. bila je u vezi sa Cvijom, a prošle godine uradila je promo fotografije sa Sašom Kaporom.


“Čepom do osmeha” - Grad Niš\n· admin · 18. novembra 2016.\nU Gradskoj kući poptisan je sporazum o saradnji između Grada Niša I humanitarno-ekološke organizacije “Čepom do osmeha”,čime će ubuduće kutije za prikupljanje čepova biti postavljene I u prostorijama gradske uprave.\nDanas ovu akciju podržavaju brojne institucije i kompanije. Svoje humano srce pokazalli su vrtići, škole, fakulteti, firme, sportski centri, pojedinci…Naročito je važno što ovakva akcija ima trostruku ulogu, a to je da se otpad reciklira,ali da se misli o svojoj sredini i da se razvija humanost i solidarnost kod dece i ljudi.\nU gradu Nišu postoji na desetine lokacija na kojima možete ostaviti čepove ,među kojima su škole ,ali I društveno odgovorne kompanije I javne ustanove.\n“Biće nam čast I zadovoljstvo da se ova humana akcija realizuje I u prostorijama Grada Niša ,gde će ubuduće na osnovu potpisanog ugovora biti postavljene kutije za sakupljanje čepova .\nIskreno verujem da će zaposleni I svi koji dolaze u naše prostorije pokazati visok stepen društvene odgovornosti I da ćemo svojim aktivnim učešćem pomoći realizaciju ove akcije čiji je cilj da se pomogne deci sa invaliditetom u obavljanju aktivnosti vezanih za njihovo obrazovanje.\nJoš jednom se zahvaljujem organizatorima ove akcije na spremnosti da i Grad Niš uključe u ovu Iepu priču i nadam se da ćemo ostvariti uspešnu saradnju “ rekao je gradonačelnik Niša posle potpisivanja ugovora.\nSledeća objava: 72 NIŠKA OSNOVCA POHAĐAĆE PROGRAM SUAN PAN\nPrethodna objava: OŠ „Miroslav Antić“ dobija nove učionice, kabinete i fiskulturnu salu\nObeležena godišnjica oslobođenja Niša u Prvom svetskom ratu\nOTVOREN 20. MEĐUNARODNI SAJAM TURIZMA\n5. jula 2022., 21:09 h


Ko su najbogatije Ruskinje - Sputnjik Srbija\nKo su najbogatije Ruskinje\n21:24 25.10.2018 (osveženo 21:33 25.10.2018) Preuzmite kraći link\nNajbogatija Ruskinja je predsednica kompanije „Inteko menedžment“ Jelena Baturina, a njeno bogatstvo procenjuje se na oko 1,2 milijarde dolara, piše „Forbs“.\nNa drugom mestu se nalazi generalna direktorka onlajn prodavnice „Vajldberis“ Tatjana Bakalčuk, koja je „teška“ 600 miliona dolara.\nOvo je najbogatiji Rus na planeti\nTreća na listi najbogatijih žena je Jelena Ribolovljeva, koja je na to mesto dospela zahvaljujući razvodu braka sa Dmitrijem Ribolovljevom.\nPredsednica odbora direktora i suvlasnica „Grupe S7“ Natalija Filjeva nalazi se na četvrtom mestu (takođe oko 600 miliona dolara), a članica odbora direktora „Progres kapitala“ Olga Beljavceva, sa bogatstvom od oko 500 miliona dolara, zauzima peto mesto.\nSa istim kapitalom od 500 miliona dolara, na šestom i sedmom mestu nalaze se Lidija Mihajlova, supruga osnivača „Grupe Čerkizovo“ Igora Babajeva, i ćerka milijardera Arkadija Rotenberga — Lilija.\nMeđu prvih deset se nalazi i direktorka pravnog odeljenja „Novateka“ Tatjana Kuznjecova, čije bogatstvo vredi 450 miliona dolara, zatim Evgenija Gureva, koja od 2007. godine poseduje paket akcija „Fosagro“ (360 miliona), kao i suvlasnica grupe kompanija „Sodružestvo“ Natalija Lucenko (350 miliona dolara).\nbogatstvo, žene, Forbs


Nagrada iz Lugana „Grad ukusa“ stigla u Leskovac - juGmedia\nNagrada iz Lugana „Grad ukusa“ stigla u Leskovac\nLESKOVAC – Vitrine leskovačke lokalne samouprave od danas su bogatije za još jednu nagradu, nagradu „Grad ukusa“, dodeljenu gradu Leskovcu na Međunarodnom sajmu turizma u Luganu za slasne mirise i ukuse „Roštiljijade“.\nNagradu je doneo i pokazao gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović, koji je ocenio da se radi o prestižnom priznanju.\n„Na sajmu je bilo i izlagača iz Amerike, sa Sicilije iz Južnoafričke Republike. Zaslugu za nagradu ima Roštiljijada, koja traje 23 godine. Švajcarci su sami došli, snimali tokom Roštiljijade i doneli odluku o nagradi“, kazao je Cvetanović, koji je sa predstavnicima Turističke organizacije boravio na sajmu od 16. do 18. novembra.\nLeskovac je na tom sajmu imao i svoj štand, a Cvetanović je prisustvo prevodioca engleskog jezika iz Leskovca objasnio potrebom da se sa posetiocima razgovora i deli propagandni materijal.\nU spomen surduličkim žrtvama 1915. godine\nTradicionalni proizvodi na Sajmu etno hrane i pića\nLeskovački ribolovci organizuju čišćenje obale Južne Morave\nLeskovački ribolovci u nedelju 21. jula organizuju čišćenje rečne obale Južne Morave u potezu između Bogojevačkog i Lakošničkog mosta. (više…)\nGrad preuzima zgradu bioskopa posle 20 godina suđenja\nVRANJE- Odlukom Apelacionog suda u Nišu, grad Vranje dobio je višedecenijski spor oko vlasništva nad zgradom bioskopa “Sloboda” s pripadajućim…\nPIROT - Ministar odbrane Bratislav Gašić najavio je mogućnost povratka Vojske Srbije u pirotsku Kasarnu koja se iz ovog objketa povukla 2006. godine.…\nNN na Na nadvožnjaku suše veš