Policija proverava imovinu Radoja Zvicera, koji slovi za jednog od vođa kavačke grupe, ali i šefova suparničkog klana škaljaraca Igora i Jovice Vukotića, Ranka Radulovića, Milića Minje Šakovića i Stevana Stamatovića. Sumnja se da se imovina ovih kriminalaca procenjuje na više miliona evra.\nSvi oni poseduju brojne nekretnine, a policija sumnja da su sve to kupili novcem zarađenim od trgovine drogom i drugih krivičnih dela.\nPripadnici škaljarskog klana svoju bazu uglavnom imaju u "Pentagonu" i ovo naselje bilo je nekoliko puta na udaru policije. Poslednji put pre tačno godinu dana, kada su pretresene prostroije Igora Dedovića, jednog od navodnih vođa škaljarskog klana, i još nekoliko pripadnika ove grupe.\nKvadrat u "Pentagonu" košta minimum 2.000 evra\nPolicija je tada proveravla i zakonitosti sticanja novca za gradnju kompleksa "Pentagon" u Kotoru i kupovinu stanova u ovoj zgradi.\nTada je pretresen i stan Aleksandre Đurić, supruge pokojnog Dalibora Đurića, koji je ubijen prošle godine dok je šetao poluotvorenim odeljenjem podgoričkog zatvora. Ona je bila meta pretresa i u prošloj akciji policije.\nKompleks zgrada poznat pod ovim imenom relativno je mlado naselje: njegova gradnja počela je tokom 2014. godine i dovršena prošle godine.\nPolicija je prošle godine u decembru upala u "Pentagon"\nRadi se o relativno luksuznom kompleksu, na prestižnoj lokaciji. Smešten na oko 100 metara iznad nivoa mora, ima pogled na kompletan kotorski deo bokokotorskog zaliva.\nUprkos padu cena nekretnina poslednjih godina u Crnoj Gori, kvadrat stana u ovom kompleksu i dalje je oko 2.000 evra.\nInvestitor ovog betonskog objekta, za koji stručnjaci smatraju da primerom devastacije primorskog prostora, kompanija "Premia" iz Kotora, obratila se opštini Kotor krajem oktobra 2014. godine, sa zahtevima za izdavanje građevinskih dozvola za tri od ukupno pet lamela "Pentagona", pisale su podgoričke "Vijesti".\nKotor postao je glavna luka ova dva klana\nNa stranu estetika, crnogorska policija ovom i sličnim racijama nagoveštava promenu načina borbe protiv organizovanih kriminalnih grupa u Kotoru. Pod nadzorom Specijalnog tužilaštva, policija sve češće izvodi racije koje su usmerene na "češljanje" imovine oba klana i njeno oduzimanje ili makar zamrzavanje dok traje istraga.\nUpad u "Pentagon"\nTim akcijama od oba klana do sada je zaplenjeno mnogo luksuznih vozila, novca i zelenaških ugovora za kupovinu nekretnina. Takav pristup borbi protiv organizovanog kriminala udara na ključni - finansijski - aspekt njihovog delovanja i trebalo bi da "osiromaši" klanove do te mere da se njihova moć sroza. Da li će se sa tim uspeti - ostaje da se vidi. Sasvim je sigurno da je klanove ozbiljno poremetilo i to što su im za par nedelja uhapšene vođe i jednog i drugog klana i nalaze se u zatvorima.\nzagledamo nas zanima kako su napravili taj potpotni zid\nNeko Utvrdjenja..samo im nedostaje Robin Hud...\nMiško Imaju više vođa nego stanovnika\nmiras vrhovni je nedodirljiv!\nogi nije mi jasno cemu sluze ovakvi video zapisi,ko treba da izvuce pouku iz ovoga ,sta je poenta ne kontam,glupavo...\nJa Predstava za narod, povezani su oni cvrsto s vlascu i politickim strukturama u C. Gori i sire.\nbravo tako i kod nas sve ispitati koji zive u nekretninama skupljim od 100k evra i sve ih pohapsiti! e da onda bi trebali da pohapse i policajce i politicare... ups\ncale Cesljanje imovine? Predpostavljam da to znaci da i oni traze malo kajmaka\nGGG Svi su oni klanovi od Djuke\nI Ovi su specijalci kao kosovski :)


Usvojen Pravilnik o preventivnim merama za bezbedan i zdrav rad | Zunic Law Firm\nOd ukidanja vanrednog stanja u Republici Srbiji i poslodavci i zaposleni su bili u nedoumici kako treba da se organizuje rad, koje su obaveze i mere koje treba da se preduzmu u vezi sprečavanja širenja zaraze, ko je odgovoran za eventualne propuste i koje kazne mogu da se izreknu.\nRazlog ovome je činjenica da se sve svodilo na preporuke nadležnih organa, s obzirom da na nivou Republike, ali ni na nivou većine gradova, nisu bili usvojeni obavezujući akti koji bi detaljno regulisali obaveze poslodavaca u vezi sa organizacijom rada nakon ukidanja vanrednog stanja u Srbiji (o čemu smo detaljno pisali u tekstu Povratak zaposlenih na radna mesta – nove obaveze poslodavaca?).\nMeđutim, počevši od 11. jula 2020. godine, sve obaveze u vezi sa organizovanjem rada kod poslodavca, kao i preventivnim merama zaštite od širenja zaraze su dobile svoj zvaničan i obavezujući okvir.\nNaime, 03.07.2020. godine usvojen je Pravilnik o preventivnim merama za bezbedan i zdrav rad za sprečavanje pojave širenja epidemije zarazne bolesti (dalje: Pravilnik) koji stupa na snagu 11.07.2020. godine i koji na detaljan način reguliše kako obaveze poslodavca, tako i obaveze zaposlenih na radnom mestu. U skladu sa Pravilnikom, poslodavci imaju rok do 10. avgusta 2020. godine da usvoje plan prevencije u skladu sa navedenim Pravilnikom.\nŠta je regulisano novim Pravilnikom?\nPravilnikom su definisane:\npreventivne mere i aktivnosti koje je poslodavac dužan da preduzme,\nobaveze lica za bezbednost i zdravlje na radu,\nobaveze zaposlenih, kao i\nmere i aktivnosti za postupanje u slučaju pojave epidemije.\nVažno je naglasiti da se ovim Pravilnikom ne regulišu obaveze poslodavca kada se rad obavlja od kuće ili na terenu. Dakle, samo poslodavci kod kojih je rad organizovan u poslovnim prostorijama, imaju obavezu usklađivanja sa navedenim Pravilnikom.\nKoje konkretne mere poslodavci treba da preduzmu?\nPravilnik propisuje niz preventivnih mera koje su poslodavci dužni da preduzmu, a koji naročito uključuju sledeće obaveze poslodavca:\nOsim toga, poslodavci su dužni da u roku od 30 dana od dana stupanja Pravilnika na snagu, dakle najkasnije 10. avgusta 2020. godine donesu Plan primene mera za sprečavanje pojave i širenja epidemije zarazne bolesti, koji je sastavni deo akta o proceni rizika.\nNe treba zaboraviti ni obavezu poslodavaca koji se nalaze na teritorijama jedinica lokalne samouprave gde je proglašeno vanredno stanje da primene i posebne mere zaštite definisane Uredbom Vlade o merama za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti COVID-19: 66/2020-4, 93/2020-12, 94/2020-3\nKoje su obaveze zaposlenih?\nPored obaveza poslodavaca, Pravilnik za promenu reguliše i obaveze zaposlenih. Naime, do sada se sav teret prebacivao na poslodavce i obaveze koje su oni dužni da preduzmu. Međutim, Pravilnik propisuje i obaveze za zaposlene u vezi sa preduzimanjem mera zaštite od širenja zarazne bolesti.\nPrema odredbama Pravilnika, zaposleni je obavezan da:\nInteresantno je da Pravilnikom nisu izričito regulisane posledice kršenja propisanih obaveza, odnosno propuštanje njihovog preduzimanja kako od strane poslodavaca, tako i od strane zaposlenih.\nIpak, to ne znači da Vam ne preti izricanje odgovarajućih kazni ili utvrđivanje prekršajne odgovornosti, ukoliko se ne uskladite sa propisanim obavezama.\nNaime, s obzirom da se Pravilnikom regulišu preventivne mere u vezi sa bezbednošću i zdravljem na radu, smatramo da bi se u slučaju kršenja odredbi Pravilnika primenile kaznene odredbe Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu, koje definišu izricanje novčane kazne poslodavcima u iznosu od 800.000 dinara do 1.000.000 dinara.\nSa druge strane, isti Zakon propisuje novčane kazne za zaposlene u iznosu od 10.000 dinara do 20.000 dinara, ali je u praksi izuzetno retko da nadležni inspekcijski organi izriču novčane kazne zaposlenima.\nNa kraju, možemo samo da konstatujemo da je nejasno zbog čega su državni organi čekali gotovo 2 meseca od ukidanja vanrednog stanja u Srbiji kako bi detaljnije regulisali obaveze zaposlenih i poslodavaca, kao i preventivne mere radi sprečavanja širenja zaraze COVID-19. Sigurno je da je neozbiljno postupanje ovih organa dovelo do ponovnog širenja zaraze, a da je Pravilnik donet sa dva meseca zakašnjenja.\nBilo kako bilo, sada je prebačena lopta na teren poslodavaca. Ukoliko niste implementirali sve mere, imate priliku da u nedelji pred nama taj proces završite.\nCOVID-19 i zaštita podataka zaposlenih: Odgovori na dileme poslodavca Kratak vodič za osnivanje apoteke


Trudnicama u Velikoj Britaniji preporučuju vakcinisanje Fajzerom ili Modernom – Portal Bar\nTrudnicama u Velikoj…\nTrudnicama u Velikoj Britaniji preporučuju vakcinisanje Fajzerom ili Modernom\nTrudnice u Velikoj Britaniji trebale bi da se vakcinišu vakcinom kompanija Fajzer/Biontek ili Moderna jer ima više stvarnih podataka da su bezbjedne, objavilo je tijelo koje izdaje smjernice za vakcinaciju, javlja ju agencije Hina i Rojters.\n„Na na osnovu tih podataka, JCVI savjetuje da se trudnicama u Velikoj Britaniji, kada god je to moguće, daju vakcine Fajzer-Biontek ili Moderna“, stoji u saopštenju a prenosi N1.\n„Nema dokaza da su ostale vakcine nebezbjedne za trudnice, ali potrebna su dodatna ispitivanja“, dodaje JCVI.\nTrudnicama u Velikoj Britaniji je ranije savjetovano da se ne vakcinišu jer nema dovoljno podataka o nuspojavama.\n„Preporučujem svim trudnicama da, kada dobiju poziv za vakcinaciju, dođu i razgovaraju o koristima i rizicima s pouzdanim izvorom, kao što su njihov porodični ljekar, ginekolog ili babica“, rekao je britanski ministar zdravlja, Met Henkok.\nVelika Britanija je nedavno savjetovala da se mlađi od 30 godina, ako je moguće, vakcinišu nekim drugim vakcinama umjesto AstraZenekinom vakcinom zbog „izuzetno“ retke nuspojave krvnih ugrušaka u mozgu.


Da li su pozivi na promenu ličnih navika najbolji način za borbu protiv klimatskih promena?\nAutorka: Jovana Stanković Datum: 27.10.2020.\nU poslednje vreme sve češće nam pažnju okupiraju poruke o tome kako je budućnost planete u rukama nas kao pojedinaca.\nZamenite automobil biciklom, smanjite broj letova avionom, prestanite da jedete meso, instalirajte solarne panele na krov svoje kuće, koristite što manje vode kada perete zube ili kada se tuširate… Ovo su samo neki od saveta koje svakodnevno možemo pročitati u medijima ili ih čuti od različitih influensera na društvenim mrežama (slične sugestije ste često mogli da pročitate i na našim kanalima).\nSjajno je što ovi saveti sada dolaze sa svih strana i što briga za životnu sredinu postaje mejnstrim, ali ako se osvrnemo oko sebe i pogledamo kakvo je stanje u svetu, mora se postaviti pitanje koliko su ovakve poruke zaista učinkovite.\nNovo istraživanje Državnog univerziteta Džordžija sugeriše da slušanje ekoloških saveta poput ovih zapravo smanjuje spremnost ljudi da učine bilo šta povodom klimatskih promena. Stručnjaci kažu da, nasuprot ovome, postoje bolji načini da se ljudi privole da počnu da menjaju svoje navike, a oni ne uključuju prigovaranje ni nabacivanje osećaja krivice.\n„Ne govori mi šta da radim“\nAktivistima u sferi klimatskih promena jasno je da naše znanje o tome na koji način najbolje da prenesemo poruku o važnosti ovog pitanja u ogromnoj meri zaostaje za znanjem naučnika o samim procesima u našoj atmosferi. Zato pomalo i iznenađuje činjenica da je urađeno veoma malo studija o efektivnosti različitih vidova komunikacije kada su u pitanju klimatske promene.\nU jednoj od njih pod nazivom „Ne govori mi šta da radim“, naučnici sa Državnog univerziteta Džordžija putem interneta su anketirali 1915 stanovnika Sjedinjenih Američkih Država kako bi videli na koji način će ispitanici odgovoriti na različite poruke o klimatskim promenama.\nIspitanicima je prikazana jedna od 6 poruka, koliko ih je osmišljeno u svrhu istraživanja.\nNeki od njih su videli samo izjavu o opasnostima usled klimatskih promena, drugi su videli istu poruku praćenu preporukama o promeni ličnih navika, dok su neki videli početnu poruku uz predloge o političkim merama koje mogu da se preduzmu.\nNakon čitanja saveta, učesnicima istraživanja postavljen je niz pitanja o njihovim stavovima o klimatskim promenama. Odgovori na ova pitanja otkrili su da poruke koje sugerišu promenu ličnih navika pojedinaca mogu imati neočekivani efekat – smanjenu volju ljudi da smanje sopstvene emisije.\nPored toga, ispitanici koji su čitali savete o tome kako pojedinci svojim delovanjem mogu da preokrenu tok klimatskih promena ređe su isticali da veruju da su ljudi odgovorni za globalno zagrevanje. Takođe, manji broj njih istakao je da podržava političke kandidate koji su okrenuti borbi protiv klimatskih promena.\nS druge strane, poruke povezane sa političkim pitanjima nisu imale ovu vrstu negativnog efekta.\nOvim je istraživanje Univerziteta u Džordžiji potvrdilo slične rezultate nekih prethodnih studija, koji pokazuju da ljudi više vole promene koje se tiču celokupnog društva i koje ne zahtevaju od njih da promene sopstveno ponašanje.\nZašto su ljudima toliko odbojni saveti o promeni ponašanja u borbi protiv klimatskih promena?\n„Poruke koje impliciraju da su neophodna individualna odricanja u životnom stilu kako bi se smanjile štetne emisije izazivaju odbojnostna dobijeni savet, povećan skepticizam prema nauci o klimatskim promenama i poljuljano poverenje u klimatologe“, objašnjavaju naučnici koji su sproveli ovo istraživanje.\nOni ističu da se ovakvi odgovori svode na pitanje psihologije, te da kad se ljudima ne sviđaju rešenja koja su im predstavljena ili kada osećaju da im je ugrožena sloboda, često poriču da uopšte postoji problem.\nRazgovor o životnoj sredini je je težak, ali profesorka urbane geografije i autorka ovog istraživanja Risa Palm kaže da su pažljivo izrađene poruke veoma važne. „Ljudi uvek govore stvari poput: ’Kada bi se samo više komuniciralo o klimatskim promenama’, ali u stvari je mnogo važnije kakva je ta komunikacija.“\nNa primer, Kopenhagen je nakon naftne krize 1973. godine morao znatno da promeni saobraćajnu infrastrukturu kako bi biciklizam postao bezbedniji i pogodniji za sve građane. Međutim, da bi ljudi zaista automobile zamenili biciklima, u glavnom gradu Danske je vožnja bicikla predstavljena kao praktična, uzbudljiva, pa čak i glamurozna.\nDrugim rečima građani su motivisani pozitivnim primerom, a ne pozivima na odricanje ili prebacivanjem krivice. Rezultat ovakve kampanje jeste da danas u Kopenhagenu ima više bicikala nego ljudi i čak 5 puta više bicikala nego automobila.\nI pored ovakvih saznanja sve je više poruka o tome kako ljudi treba da promene sopstvene navike i time doprinesu ublažavanju klimatskih promena. Pa ipak, ukoliko bi im se pokazalo primerom da određeno ponašanje ne mora da predstavlja žrtvu, i da zapravo može da bude veoma zanimljivo i ispunjujuće, moguće je da bi veći broj pojedinaca to zaista i uradio.\nNadamo se da će se ubuduće više istraživača i stručnjaka baviti ovom temom kako bi se unapredilo informisanje ljudi o klimatskim promenama.\nKako klimatske promene utiču na mentalno zdravlje ljudi?


Srpska sinonim za sigurnost i razvoj\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da je Srpska jedina samoodrživa političko-teritorijalna jedinica u BiH i sinonom za sigurnost i razvoj.\nDodik je u Bijeljini izjavio da je Srpska na dobrom putu i da je sposobna da se razvija, ojača i kao takva bude prihvaćena u svijetu, ali da je za Srpsku veoma skupa BiH, kao i njena administracija sa 22 000 ljudi.\nOn je podsjetio da samo za penzije penzionera koji su to pravo stekli u Federaciji BiH i kojima bi Federacija to trebalo i da isplaćuje, Srpska mjesečno izdvaja oko 9,4 miliona maraka, a godišnje oko 110 miliona maraka, dok FBiH Srpskoj duguje oko 48 miliona maraka na osnovu raspodjele prihoda od poreza na dodatu vrijednost.\n"Najveći gubitak Srpske je sistem indirektnog oporezivanja koji je sve ove godine, od uvođenja tog sistema, bio na štetu Srpske", rekao je Dodik na tribini "RS na dobrom putu".\nDodik je naglasio da je Srpska, u kojoj je na vrijeme formirana vlast, usmjerena danas na rješavanje životnih, ekonomsko-socijalnih problema, napomenuvši da u Razvojno-investicionoj banci ima 300 miliona maraka za podršku realnim projektima za zapošljavanje i realnoj proizvodnji kako bi bio poboljšan standard.\nOn je istakao da Republika Srpska ima zdraviju i bolju ekonomiju od Federacije, ali i bolja ekonomska kretanja od nekih zemalja u regionu, sa kojima ima dobre odnose. "Srpska nije remetilački faktor u regionu", rekao je Dodik.\nPredsjednik RS napomenuo je da Srpska treba da sarađuje sa EU koja jeste cilj, jer je civilizacijski važno da dostići evropske standarde, ali ne pod uslovom da Republika izgubi svoj identitet. On je dodao da je sa Natom drugačije i da taj odnos treba izvagati.\nGovoreći o Bijeljini, Dodik je rekao da je u protekle četiri godine više od 56 miliona maraka uloženo u ovaj grad, navodeći da je najveći investicioni projekat u zdravstvu u BiH upravo u Bijeljini, gdje je u toku izgradnja nove bolnice koja će ovaj grad svrstati u regionalne zdravstvene centre.\nTribini u Bijeljini pod nazivom "RS na Dobrom putu" prisustvovali su ministri u Vladi Srpske, poslanici u Narodnoj skupštini RS i parlamentu BiH, šef Predstavništva RS u Izraelu Arie Livne, predstavnici opštine, SPC i mnogobrojni građani.


Iz ugla čitalaca... - www.lobi-info.rs\nIz ugla čitalaca... - Page 2\nObjavljeno 12. decembra 2012. 11. novembra 2013.\nUkoliko danas želite da opstanete na tržištu, potrebne su vam ideje. U svakom smislu opstanka! Danas se uspeh kompanija meri\nNekako, kada imaš dvadeset, čini ti se da možeš sve, sa trideset da ne možeš ništa, sa četrdeset da možeš\nPrijateljska fudbalska utakmica, 22.7.2015. Padinska Skela, Stadion SC „Tibor i Dragan“ Gledalaca 40 (kapacitet 500) PKB Padinska Skela 3 –\nPosle svađe, sve je slađe…\nObjavljeno 1. decembra 2012. 11. novembra 2013.\nSvađa je jedan od načina rešavanja zamršenih siutacija i problema. Budući da smo mi vrlo emotivna bića, postoje nesuglasice koje je nemoguće rešiti bez svađe. Tada, naš očaj i pomućena životna ravnoteža navedu nas na veoma čudne i ružne stvari.\nObjavljeno 29. oktobra 2012. 11. novembra 2013.\nLjudi će danas biti više nego očajni, hormoni i nervni sistem će se poremetiti, radnici će obavljati svoje poslove sa 50% manje efikasnosti, energije i motivacije tvrdi Svetska zdravstvena organizacija, lekari i psiholozi.\nVolim, volim da te volim…\nObjavljeno 11. oktobra 2012. 11. novembra 2013.\nOd trenutka kada se rodite, vi osećate nešto. Vi možete zaustaviti vaše svesne misli ali nikad ne možete zaustaviti osećanja, jer biti živ znači osećati život.\nObjavljeno 2. oktobra 2012. 11. novembra 2013.\nLjubljenje tri puta je karakteristično za srpsku kulturu, no zna li neko šta simbolizuju, zašto baš tri puta? Elem, izašla sam u čaršiju među mitskim bićima da razotkrijem istoriju tri poljupca. Rekoh oni moraju da znaju sa obzirom na činjenicu da su preživeli dva svetska rata.\nVišegodišnji problem manjka kontejnera u našem naselju i dalje je noćna mora za meštane i plodno tlo za širenje zaraze i bakterija. Iako kamioni jednom nedeljno (četvrtkom) odvoze smeće iz našeg naselja, a neretko intervenišu i bageri, slika je gotovo svakog dana ista.\nAmbrozija – Apćihaaaa\nObjavljeno 25. septembra 2012. 11. novembra 2013.\nOd avgusta meseca, odnosno od kad su počele nevolje onih koji su alergični na dotičnu ubicu disajnih puteva, o ovoj biljci se toliko priča da je ljudima prosto mrsko da je uklone iz svojih dvorišta.\nObjavljeno 18. septembra 2012. 11. novembra 2013.\nPojam “ džangrizave babe ” je poznat od davnina u našoj narodnoj srpskoj književnosti. Narodna književnost nam potvrđuje da je taj “opaki” sloj postojao oduvek i da mu je uvek bilo teško doći glave.\nObjavljeno 15. septembra 2012. 11. novembra 2013.\nVožnja bez karte se više neće tolerisati, ali disanje na škrge u autobusu na liniji 106, itekako hoće! Elem, naši sugrađani će morati da menjaju navike,


Vremenska prognoza za 12. mart 2017. godine: Oblačno, ponegde kiša, na planinama sneg - Jutarnji GLASnik\nHomeGLASNIKOV MAGAZINVREME I STANJE NA PUTEVIMAVremenska prognoza za 12. mart 2017. godine: Oblačno, ponegde kiša, na planinama sneg\nVremenska prognoza za 12. mart 2017. godine: Oblačno, ponegde kiša, na planinama sneg\nU većem delu zemlje danas će biti pretežno oblačno, mestimično s kišom, a na planinama moguć sneg, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod.\nNa severozapadu zemlje biće suvo, a krajem dana se očekuje delimično razvedravanje. Duveće umeren vetar, koji će na istoku biti povremeno jak, posle podne u slabljenju.\nNajniža temperatura biće od nule do šest, a najviša dnevna od šest do 10 stepeni.\nU Beogradu će danas biti pretežno oblačno, uz slab do umeren vetar, pre podne uglavnom suvo, posle podne povremeno slaba kiša. Najniža temperatura biće tri stepena, a najviša dnevna sedam stepeni.\nU Srbiji će u ponedeljak i utorak biti promenljivo oblačno, na jugu i istoku ponegde slaba kiša, a u planinskim predelima slab sneg.\nU sredu će tokom dana biti pretežno sunčano, a uveče i u četvrtak pre podne prolazno naoblačenje, mestimično s kišom, a na planinama sa snegom.\nU četvrtak posle podne se očekuje razvedravanje, a zatim, od petka pretežno sunčano i malo toplije vreme.\nFoto: Thinkstock/ Izvor: Beta\nPrognoza vremena za 7. april: Hladno, promenljivo oblačno, do 13 stepeni\nOblačno i hladno – Vremenska prognoza za 20. april 2017. – Aprilska zima ne prestaje.\nVremenska prognoza za 11. mart 2017. godine: Oblačno i vetrovito, najviše do 12 stepeni\nU četvrtak hladno, povremeno s kišom, do 10 stepeni\nPrognoza vremena za 13. mart 2017. godine: Oblačno, ponegde slaba kiša\nVremenska prognoza za 9. mart – Oblačno i malo toplije\nUjutru oblačno, tokom dana sunčano, uveče moguća kiša\nU četvrtak umereno oblačno i toplo, do 11 stepeni


"Gorenje" priikuplja ponude za kupovinu obveznica u visini 50 mil EUR\nSlovenski proizvođač kućnih aparata "Gorenje" od 1. do 6. oktobra prikupljaće obvezujuće ponude za kupovinu svojih petogodišnjih obveznica, objavio je koncern iz Velenja.\n"Gorenje" se na izdavanje obveznica kojima želi "raspršiti" svoje izvore finansiranja, do sada limitirane samo na bankarske kredite, odlučilo po prvi put. Na ovaj način "Gorenje" želi da prikupi 50 mil EUR.\nMože se uplatiti najmanje 10 obveznica po pojedinačnoj ceni od 1.000 EUR. Kamatna stopa iznosi 3,85% godišnje i znatno je viša od kamata koje nude banke na depozite, navode u "Gorenju".\nSlovenski koncern za obveznice jamči svojom celokupnom imovinom, a uplate se vrše preko finansijske skupine "Alta", Nove Ljubljanske banke (NLB) i Nove kreditne banke Maribor (NKBM).\nProdaje se srpski operator Targo Telekom\nProces prodaje srpskog telekomunikacionog operatora Targo Telekoma d.o.o, sa mrežom koja obuhvata oko 1.200 kilometara optičkih kablova, u toku je i očekuje da se da će prodaja biti sprovedena na aukciji koja bi trebalo da se održi krajem 2014. godine.\nVlasnik mreže, Targo Telekom d.o.o, angažovao je NetBid Industrieauktionen AG da sprovede prodaju, navodi se u saopštenju.\nMreža poseduje najveći prenosni kapacitet za međunarodnu razmenu podataka, a omogućava potpuno nezavisno korišćenje širom Srbije, što je, zajedno sa kvalitetom servisa Targo Telekoma, ključna stavka u konkurentnosti, podseća se u saopštenju.\nViše od 160.000 domaćinstava mogu istog trenutka da se priključe na internet velike brzine u Beogradu, a celokupni tržišni potencijal za Beograd iznosi oko 540.000 domaćinstava.\n"Kupovina ove savremene srpske optičke mreže daće investitorima odličnu priliku da se uključe u rastuće tržište Srbije, bilo da su u pitanju fizička ili pravna lica. Visoki propusni opseg mreže i prenosni kapacitet čine je zanimljivim kandidatom na polju prenosa podataka, pre svega kao nosioca podataka za međunarodne telekomunikacione i internet kompanije, velike firme i državne institucije", istakao je član Upravnog odbora NetBid AG iz Hamburga, Tim Langenfeld.\nIako je proces prodaje i dalje otvoren za dodatne ponuđače, prvih nekoliko zainteresovanih već su počeli sa pripremama za kupovinu.\nCentralni deo infrastrukture je 850 kilometara duga okosnica mreže, koja pokriva Srbiju od severa do juga, i od istoka do zapada.\nProdaja će uključivati Metronet, koji obuhvata oko 500 kilometara u gradskom području Beograda.\nProdaja će biti sprovedena kao deo otvorene licitacije u organizaciji Netbid AG.\n"Bambi" među liderima društveno-korporativne odgovornosti u Srbiji\nKompanija "Bambi" postala je novi član Foruma za odgovorno poslovanje, prve asocijacije društveno odgovornih kompanija u Srbiji, koja ima za cilj podsticanje razvoja društveno odgovornog poslovanja i uspostavljanje trajne i stabilne CSR prakse u domaćem poslovnom sektoru.\nKompanija "Bambi" je jedan od lidera na polju društvene odgovornosti i jedan od primera dobre prakse kroz brojne projekte koje sprovodi, kao i pojedinačne aktivnosti koje su usmerene na pomaganje zajednice u kojoj posluje. Kao član Foruma za odgovorno poslovanje, "Bambi" će zajedno sa ostalim kompanijama - članicama nastaviti dijalog sa državom i drugim akterima u cilju promocije društveno odgovornog poslovanja.\nNemci zainteresovani za rudarstvo i obnovljive izvore\nKompanije iz nemačke pokrajine Baden Virtemberg su zainteresovane da ulažu u oblast biomase, vetroenergije i rudarstva u Srbiji, najavili su danas ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić i ministar za Bundesrat, Evropu i međunarodne poslove pokrajine Baden Virtemberg Peter Fridrih.\nNemačka ima veliko iskustvo i lider je u oblasti obnovljivih izvora energije i najbrže je moguće realizovati zajedničke projekte iz te i oblasti rudarstva, upravljanja rudarskim otpadom i prečišćavanja otpadnih voda, uz veću zaštitu životne sredine, rekao je Antić Tanjugu, posle sastanka sa ministrom Fridrihom, kome je prisustvovao i ambasador Nemačke u Srbiji Hajnc Vilhelm.\nAntić je naglasio da je na sastanku konstatovano da ima puno prostora za zajedničke srpsko-nemačke projekte i da je značajno iskoristiti nemačka iskustva i nove tehnologije, posebno u rudarstvu, geologiji, hidroenergiji, obnovljivim izvorima energije i prečišćavanju otpadnih voda.\nRazgovarano je i o mogućnosti organizovanja zajedničkog foruma o iskorišćenju hidroenergije i obnovljivih izvora energije radi međusobne razmene znanja, dodao je Antić.\nFridrih je precizirao da je na sastanku bilo reči o realizaciji projekata prečišćavanja otpadnih voda u Staroj Pazovi, iskorišćenja vetroenergije u Srbiji, po uzoru na jedan vetropark u Makedoniji, kao i o hidroenergiji i jednom projektu iskorišćenja biomase u saradnji sa Nemačkom razvojnom bankom (KfW).\n"Naši investitori su spremni i traže mogućnosti ulaganja u Srbiji, koja je pred velikim izazovima da primeni evropske standarde i to zahteva velike investicije, zato smo spremni da pomognemo svojim iskustvima i ekspertizom", rekao je Fridrih Tanjugu, posle sastanka u Ministarstvu rudarstva i energetike.\nZa korišćenje biomase imamo konkretan projekat, jer Srbija ima dobre potencijale u toj oblasti i spremni smo da damo svoj doprinos, ali još nemamo konkretan rok početka realizacije tog projekta, rekao je Fridrih i dodao da u oblasti vetroenergije postoji jedan vetropark u Makedoniji po uzoru na koji Nemci žele da realizuju sličan projekat i u Srbiji, ali nije želeo da otkrije na kojoj lokaciji bi se gradio.


WhatsApp dodaje opciju da se poruke same brišu poslije određenog perioda - BIGportal.ba\nWhatsApp dodaje opciju da se poruke same brišu poslije određenog perioda\n28 Decembra, 2019 28 Decembra, 2019 077\nWhatsApp često dodaje funkcije u svoju popularnu aplikaciju za komunikaciju.\nTokom oktobra su se pojavile informacije da WhatsApp testira novu karakteristiku, pod nazivom “Disappearing Messages”, ali njena funkcija do sada nije bila poznata.\nFunkcija je ponovo primećena u najnovijoj verziji 2.19.275 za WhatsApp Beta za Android i sada imamo bolji uvid u svrhu ove karakteristike. Naziv opcije je u međuvremenu promenjen u “Delete Messages”, a porukama korisnika omogućava da nestanu/obrišu se nakon određenog vremenskog perioda (nakon jednog sata, dana, nedelje, meseca ili godine).\nWABetaInfo je otkrio da je namena funkcije da spreči da grupni razgovori preko poruka zauzimaju previše mesta na telefonima. Delete Messages za grupne razgovore je trenutno dostupan samo administratorima grupnih chatova, kako bi se podešavanja primenila na sve učesnike u razgovoru.\nHuawei planira da isporuči 100 miliona 5G telefona u Kini naredne godine\n“The Witcher” serijal: Tri velike razlike između video-igara i serije\nKojih to 53 modela telefona više neće moći da koriste WhatsApp?\nPritvoren otac, osumnjičen da je obljubio dvanestogodišnju kćerku


Legenda Crvene zvezde i našeg fudbala Dragan Džajić rođen je Ubu 30. maja 1946. godine, a kao petnaestogodišnjak je prešao u Crvenu zvezdu. Upravo je treća Zvezdina zvezda proslavila Ub, gradić između Save i Kolubare, koji je danas bio u centru fudbalskih zbivanja.\nOtvaranju novog stadiona su prisustvovale brojne poznate ličnosti, pre svih takođe proslavljeni Ubljani: Dušan Savić, Nemanja Matić i Radosav Petrović, potom reprezentativac Branislav Ivanović, ali i predsednik Zvezde Svetozar Mijailović kao i potpredsednik Fudbalskog saveza Srbije Goran Bunjevčević.\nZanimljivo je da je Nemanja Matić bio organizator akcije renoviranja stadiona, a da su tribine stadiona dobile imena po Dušanu Saviću i Radosavu Petroviću.\n- Drago mi je što su ljudi iz ovog mesta i Nemanja Matić došli na ideju da ovaj stadion nosi moje ime. Ovo je malo mesto, koje je dalo veliki broj igrača. Najvažnije od svega je da se posla Ratka Čolića, Dušana Savića, Nemanje Matića, Radovana Petrovića i mene produži taj kontinuitet uspešnih fudbalera Ubljana za šta je potreban ozbiljan rad, koga će biti s obzirom na to koliko se Nemanja Matić oko svega angažovao. Treba da gajimo tradiciju i da ovo malo mesto nastavlja da pravi igrače za reprezentaciju - rekao je Dragan Džajić.\nU Džajinu čast je odigran i meč mlađih selekcija iz ovog kraja na kome je on izveo početni udarac, a potom je u večernjim časovima održana i svečana akademija.\nBio je to dan na koji će Ub sigurno biti ponosan.


maj 2021 | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Crnogorska Hronika maj 2021\nKontingent od preko 200 hiljada doza kineskih vakcina Sinofarm stigao je u Crnu Goru. Vakcine su nabavljene nakon direktnih bilateralnih pregovora između vlada Crne Gore i NR Kine. U ime Vlade Crne Gore na Aerodromu Podgorica isporuku Sinofarmovih vakcina dočekali...\nČlanovi udruženja ICT Cortex organizovali su prvi put akciju dobrovoljnog davanja krvi u okviru koje su krv dali zaposleni u Logate, Bild studio, Codingo, Coinis, Data Disign. U akciji je učestvovalo 25 davalaca krvi . Zaposleni u kompaniji Entext organizovali...\nU Crnoj Gori su u aprilu registrovana ukupno 5.944 slučaja koronavirusa, što je za 61 odsto manje nego u martu, kada je taj broj iznosio 15.290. Tokom aprila urađeno je 38.599 testova, u prosjeku 1.287 dnevno. Procenat pozitivnih od...\nU Crnu Goru je stiglo 10 hiljada doza vakcine AstraZeneka koje je našoj državi donirala Srbija. Ministarka zdravlja dr Jelena Borovinić Bojović, u ime ministarstva, Vlade i premijera zahvalila je državi Srbiji, njenim građanima i predsjedniku Aleksandru Vučiću, na donaciji...\nSavezna Republika Njemačka donirala je crnogorskom zdravstvenom sistemu 1.300.000 medicinskih zaštitnih maski. Donaciju vrijednu preko 600.000 eura ministarski zdravlja, dr Jeleni Borovinić Bojović uručio je ambasador Savezne Repšublike Njemačke u Crnoj Gori, dr Robert Veber. Izrazivši zahvalnost njemačkom ambasadoru za vrijednu donaciju,...


Zanimljivosti dana : Prišio prste noge na desnu ruku da bi vozio motocikl!\nPrišio prste noge na desnu ruku da bi vozio motocikl!\nBritanac Džonas Barber (31) otac devojčice koja ima tri godine .iz Lidsa je veliki zaljubljenik u motocikle.Pre nekoliko meseci on je izgubio prste desne ruke u saobraćajnoj nesreći.....\nAli uz pomoć hiriurga ovaj ljubitelj motocikala će ponovo će moći voziti moto trke, jer su mu hirurzi zašili nožne prste na ruku.!\nBarber zaista veliki ljubitelj motorcikala,on je doneo odluku da će sve uraditi da bi ponovo se vratio onom što voli-moto trkama .Britanac je tako uimao 12-stanu operaciju presađivanja prstiju noge na desnu ruku sa ovim hirurškim zahvatom on će ponovo moći da drži ručke svog motora i da upravlja njime.Njemu su hirurzi dva nožna prsta uklonili da bi bili prišiveni na njegovu desnu ruku.\nZa novinske medije hirurg Sajmon Kaj koji je prvi u Velikoj Britaniji obavio transplantaciju ruke JE izjavio: "Zahvat mu je pomogao da povrati osećaj,neke pokrete kao i samu snagu šake. Džonas je bio dobar pacijent i nije pravio preiše drame oko ruke i oko pristiju"\nBarberu su odstranjeni kažiprsti sa obe njegove noge, ali mu nije narušena funkcija stopala.Dok estetski gledano sada njegove noge tj.prsti ne zigledaju baš tako sjani ali zaljubleniku u motocikle Džonasu nije ni bitno.\n"Nisu baš najlepši prsti na nogama,briga me.Najvažnije mi je to, da ponovo imam neophodne funkcije prstuju šake.Na sve wam pristao samo da bih ponovo vozio motor " izjavio je Džonas.


Djelokrug djelovanja | Muzikološko Društvo Federacije Bosne i Hercegovine\nMuzikološko društvo je neprofitna strukovna organizacija osnovana u junu 1997. godine. Društvo okuplja stručnjake iz muzičke nauke radi provođenja naučnih istraživanja, objavljivanja naučnih publikacija te organizacije naučnih i umjetničkih skupova relevatnih u bosanskohercegovačkim i internacionalnim okvirima. Njegove aktivnosti danas su integralni dio muzičkog života BiH.\nMuzikološko društvo je prva i jedina organizacija ove vrste u BiH. Okuplja više od 50 članova, isključivo naučnika i stručnjaka iz šire muzikološke oblasti. Njegovo sjedište je u prostorima Muzičke akademije Univerziteta u Sarajevu koja podržava njegov rad i s kojim ostvaruje kontinuiranu i aktivnu saradnju.\nDruštvo je istaknuti faktor u istraživačkim aktivnostima kako domaće, tako i regionalne muzikologije, što je jasno vidljivo kroz brojne aspekte saradnje u svim njegovim aktivnostima. U ovom smislu su posebno značajni Časopis za muzičku kulturu Muzika, Zbornik radova Muzika u društvu, te Međunarodni bijenalni simpozij Muzika u društvu koji se realizira od 1998. godine, i na kojem je do sada učestvalo preko 1000 naučnika iz oblasti muzikologije iz 32 zemalje svijeta.\nAktivnosti Društva su neprofitne, te ovise o kontinuitetu podrške javnih i privatnih fondova, a do sada su primarno finansirane podrškom struktura Kantona Sarajevo i Federacije BiH.


Tadžikistan proverava borbenu gotovost usled nestabilnosti u Avganistanu\nJedinice Tadžikistanske vojske, Dušanbe 22. jula 2021.\nTadžikistan je sve svoje oružane snage stavio u visoku pripravnost radi provere borbene gotovosti i premešta hiljade vojnika na granicu sa Avganistanom usred sve veće zabrinutosti za bezbednost u Centralnoj Aziji zbog teritorijalnih dobitaka Talibana u severnom delu ratom zahvaćene zemlje, prenosi RSE na engleskom jeziku.\nTadžikistan je mobilisao 100.000 aktivnih vojnika, 130.000 rezervnih oficira i vojnika, kao i agencije za sprovođenje zakona za vežbu 22. jula po nalogu predsednika Emomalija Rahmona, u najveću takvu vežbu u 30-godišnjoj istoriji nezavisnog Tadžikistana.\nPored toga, 20.000 pripadnika iz reda vojne rezerve poslato je na tadžikistansko-avganistansku granicu radi pojačanja pograničnih trupa.\nTadžikistan jača granicu zbog prebega vojske iz Avganistana\nTalibani su poslednjih nedelja stavili pod kontrolu veliku teritoriju Avganistana dok su se međunarodne snage pod vođstvom SAD povlačile, uključujući glavni granični prelaz Shir Khan Bandar sa Tadžikistanom. Tadžikistanske vlasti kažu da više od 900 kilometara avganistanske granice sa Tadžikistanom trenutno kontrolišu talibani.\nGovoreći pred pripadnicima Nacionalne garde, Rahmon je rekao da situacija u Avganistanu, posebno u severnim avganistanskim regionima koji se graniče sa Tadžikistanom, „ostaje izuzetno teška i neizvesna“.\n"Situacija se iz dana u dan, pa čak i iz sata u sat, komplikuje", dodao je on.\nAfganistanska vojska bježi u Tadžikistan\nStotine Avganistanaca, uključujući policijske i vladine trupe, napustile su zemlju poslednjih nedelja i ušle u Tadžikistan i susedni Uzbekistan dok su talibani pojačavali ofanzivu protiv vlade koju u Kabulu podržava zapad.\nSjedinjene Države planiraju da svoje povlačenje završe do 31. avgusta, a pobunjenici sada kontrolišu više od polovine okružnih centara zemlje, prema američkom generalu Mark Milley, predsedavajućem Združenog štaba.\nUsred zabrinutosti da bi se avganistanska vlada mogla srušiti usled brzog povlačenja američkih snaga i uspeha talibana na bojnom polju, Rusija je najavila zajedničke vojne manevre sa Uzbekistanom od 30. jula do 10. avgusta.\nMoskva, koja upravlja vojnom bazom u Tadžikistanu, takođe planira da tamo održi zajedničke vežbe sa Tadžikistanom i Uzbekistanom od 5. do 10. avgusta.


Home/U FOKUSU/Blumberg: Nemačka će odbiti da uvozi rusku naftu do kraja ove godine\n16. маја 2022.\tU FOKUSU Ostavite komentar\nNemačka će odbiti da uvozi rusku naftu pre kraja ove godine, čak i ako Evropska unija ne postigne sporazum o ovom pitanju u okviru sledećeg paketa antiruskih sankcija, prenosi Blumberg, pozivajući se na izvore iz vlade.\nRečeno je da je vlada kancelara Olafa Šolca odlučna da se založi za postepeno ukidanje ruske nafte kao deo ograničenja EU kao odgovor na specijalnu operaciju u Ukrajini.\nBerlin je već angažovan na sklapanju poslova sa alternativnim dobavljačima energije, ali još nije objavljen spisak zemalja koje će nadoknaditi nestašicu nafte.\nNemačka vlada je uverena da će uspeti da reši logistička pitanja u roku od šest do sedam meseci, dodaju sagovornici agencije.\nKako prenosi Blumberg, tema naftnih sankcija i energetske bezbednosti biće glavna tema Šolcovih razgovora sa holandskim premijerom Markom Ruteom , koji su zakazani za četvrtak, kao i na sastanku sa katarskim emirom Tamimom bin Hamadom Al Tanijem u petak.\nZapadne zemlje uvele su nekoliko paketa sankcija Rusiji zbog situacije u Ukrajini . Zemlje EU ozbiljno razmatraju mogućnost napuštanja ruske nafte i gasa.\nŠesti paket sankcija EU predviđa uvođenje naftnog embarga, ali brojne zemlje, posebno Mađarska, blokiraju njegovo usvajanje.\nPredsednik Vladimir Putin rekao je da je politika obuzdavanja i slabljenja Rusije dugoročna strategija za Zapad, a sankcije su zadale ozbiljan udarac celokupnoj globalnoj ekonomiji.\nPrema njegovim rečima, glavni cilj Zapada je da pogorša živote miliona ljudi.\nPredsednik je dodao da aktuelna dešavanja povlače crtu pod globalnom dominacijom Zapada i u politici i u ekonomiji. Prema Putinovim rečima, Rusija se neće izolovati, ne može biti striktno izolovana u savremenom svetu.


Kako se nositi sa vrućinom – savetuju lekari - juGmedia\nKako se nositi sa vrućinom – savetuju lekari\nNIŠ – Grаđаni ne treba bez preke potrebe da borаve nа otvorenom od 10 do 17 sati, a ukoliko je to nužno treba dа obuku lаgаnu odeću svetlijih bojа od prirodnih mаterijаlа, nose otvorenu obuću, nаočаre zа sunce, šešire, kаpe, koriste suncobrаne, da uzimаju što više tečnosti i izbegаvаju napitke sa kofeinom i аlkoholna pića.\nOvo je jedna od preporuka niškog Štaba za vanredne situacije, koje su, zbog očekivanih visokih temperatura u narednom periodu, donete na njegovoj jučerašnjoj sednici.\nNišlijama se preporučuje da klima-uređaje podese tako da teperaturna razlika u klimatizovanoj prostoriji i napolju ne bude veća od 10 stepeni.\nPrema savetima Štaba, poslodavci treba da skrate ili preraspodele radno vreme zaposlenih ako je to moguće, kao i da sva javna i javna komunalna preduzeća od 11 do 16 sati obustave rad zaposlenih na otvorenom prostoru.\nGradske opštine u saradnji sa JKP Naisus treba da poprave sve javne česme na svojim teritorijama, a JKP Medijana da ujutru i uveče poliva ulice, staze, parkirališta, parkove i zelene površine.\nČlanovi Štaba smatraju i da je potrebno organizovati češći inspekcijski nadzor nаd sprovođenjem merа zаštite i bezbednosti nа rаdu, dok je nenаmensko trošenje vode iz grаdskog vodovodа zа zаlivаnje bаšti i prаnje аutomobilа – zabranjeno.\nU Opštoj bolnici manjak 200 sestara i tehničara\nDan sestrinstva u niškom Domu zdravlja\nNIŠ – Dodelom zahvalnica najboljim medicinskim sestrama za 10 i 20 godina rada, “Srebrne i Zlatne Vile” i Svečanom akademijom u niškom Domu…\nTri beogradske opštine - Novi Beograd, Surčin i Vračar nalaze se u samom vrhu u Srbiji po visini decembarskih primanja, dok se na tri poslednja mesta…\nNazire se kraj desetogodišnjem uređenju kanala Rogoz\nGradska uprava u saradnji sa Kancelarijom za javna ulaganja Srbije uređuje kanal Rogoz u istoimenom romskom naselju u Pirotu, koji pravi velike probleme…


Godina 2013. bila je godina dijaloga, izbora i nade za postizanje evorpske perspektive.\nU odlazećoj godini postignut je sporazum o normalizaciji odnosa Kosova i Srbije. Neki su ga ocenili istorijskim, a neki kao korak nazad kada je u pitanju izgradnja države Kosovo.\nU procesu političkog dijaloga o normalizaciji odnosa Prištine i Beograda posredovala je visoka predstavnica EU, Catherine Ashton. Dijalog je februara podignut i na onaj najviši nivo – predsednički, i u Briselu je po prvi put održan sastanak predsednika Kosova i Srbije, Atifete Jahjage i Tomislava Nikolića.\nJahjaga je sastanak ocenila kao „novo poglavlje“ za dve zemlje na putu evropskih integracija.\n„Bio je korektan sastanak uz recipročno poštovanje vlasti. Pitanje severa Kosova će se rešiti unutar Ustava Republike Kosova. Biće još ovakvih sastanaka“, kazala je Jahjaga nakon sastanka.\nUz nekoliko tehničkih sporazuma, premijeri Kosova i Srbije su u aprilu zatvorili jedno poglavlje dijaloga Sporazumom o normalizaciji odnosa. Sporazum poštuje volju Srbije o neutralnoj poziciji prema nezavisnosti Kosova, kojim se ova zemlja ne obavezuje da prizna Kosovo.\nKompromis je bio da se u četiri opštine sa srpskom većinom na severu Kosova održe kosovski lokalni izbori. Sporazumom se predviđa i transformacija ilegalnih srpskih struktura, uključujući i one bezbednosne, u kosovske organe.\nSporazum od 15 tačaka predviđa i formiranje Asocijacije, odnosno Zajednice srpskih opština na Kosovu.\nBaronesa Ashton je potvrdila da su se dva premijera složila i parafirala sporazum.\n"Pregovori su završeni. Tekst je parafiran od strane oba premijera. Želim im čestitati na njihovoj odlučnosti tokom ovih mjeseci kao i na njihovoj hrabrosti. Sada je važno da kod obje strane vidimo otklon od prošlosti i korak ka Evropi," izjavila je tada Ešton.\nTri nedelje kasnije, poslanici Skupštine Kosova su glasali za Rezoluciju kojom se podržava sporazum o normalizaciji odnosa sa Srbijom. Tome se jedino protivio pokret Samoopredeljenje Albina Kurtija, koji je ovaj sporazum ocenio izdajom Kosova.\n“Asocijacija srpskih opština je Thacijeva izdaja Kosova. Na kraju krajeva, ovlašćenja asocijacije nisu važna – sama činjenica da se ona realizuje u saradnji sa Srbijom predstavlja izdaju“, kazao je Kurti, dok su aktivisti njegovog pokreta protestvovali.\nNa osnovu sporazuma, Skupština je izglasala i Zakon o amnestiji, kojim je omogućena transformacija ilegalnih srpskih struktura bezbednosti. Samoopredelje, ali i civilno društvo, se usprotivilo i ovom zakonu.\nIlir Deda, koji je bio na čelu protesta koje je organizovalo civilno društva, tada je izjavio da zakon o amnestiji koji je usvojen u Skupštini, ne amnestira samo Srbe koji su radili u srpskim institucijama, već i sva ostala lica koja uopšte nisu deo Briselskog sporazuma.\nNapredak u dijalogu je Srbiji doneo zeleno svetlo za početak pregovora o članstvu, a Kosovu početak pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju. Gradjani Kosova su, medjutim, i ove godine ostali bez vizne liberalizacije.\nBriselski sporazum je takođe doveo i do razmene oficira za vezu između Beograda i Prištine. Kosovo je najpre na tu poziciju poslalo Lulzima Pecija, koji je samo dan nakon što je preuzeo dužnost, dao ostavku s obzirom na to da ga je, kako je rekao, premijer Kosova kritikovao zato što je u izjavi za medije rekao da se potpuna normalizacija odnosa može postići samo kada Srbija prizna Kosovo. Na njegovo mesto je ubrzo postavljen Valder Sadiku, bivši ambasador Kosova u Hrvatskoj.\nNovembra su održani i prvi lokalni izbori na celoj teritoriji Republike Kosova. Na severu zemlje, održavanje izbora je pomogla misija OEBS-a. Beograd je tada formirao građansku inicijativu „Srpska“ koja je učestvovala na izborima, a kasnije i dobila devet od 10 opština sa srpskom većinom na celom Kosovu.\nPrvi krug lokalnih izbora 3. novembra propratili su incidenti na severu Mitrovice kada su maskirane osobe neposredno pred zatvaranja biračkih mesta, upali u glasačke centre i uništili izborni materijal. Izbori su u tom delu ponovljeni 15. novembra i tada prošli bez incidenata.\nDrugi krug lokalnih izbora 1. decembra doneo je velika iznenađenja.\nPobeda Shpenda Ahmetija iz Samoopredeljenja u Prištini, a poraz Demokratskog saveza Kosova u ovoj opštini, te poraz vladajuće Demokratske partije Kosova u Mitrovici, Gnjilanu, Lipljanu, Uroševcu, a Alijanse za budućnost Kosova Ramuša Haradinaja u Peći i Đakovici, i pobede Alijanse Novo Kosovo Bexheta Pacollija u Mitrovici i Đakovici, preokreti su koji će obeležiti lokalne izbore 2013.\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga ocenila je da je drugi krug izbora dokazao posvećenost građana izgradnji demokratskog društva putem slobodnog glasanja i to na celoj teritoriji Kosova.\nVećina novih gradonačelnika je preuzelo dužnost osim onih na severu. Konstituisanje Skupština opština u tom delu se očekuje početkom godine.\nNa samom kraju ove godine, stigla je i vest o nominaciji Hashima Thacija i Ivice Dačića, kao i posrednice u dijalogu, Catherine Ashton, za Nobelovu nagradu za mir.


Na putnim prelazima širom Srbije u prošloj godini vozači drumskih vozila slomili 3.700 rampi, a materijalna šteta oko 500 miliona dinara, poslednji slučaj na niškoj „Palilulskoj rampi“ – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nNa putnim prelazima širom Srbije u prošloj godini vozači drumskih vozila slomili 3.700 rampi, a materijalna šteta oko 500 miliona dinara, poslednji slučaj na niškoj „Palilulskoj rampi“\nObjavljeno 4. januara 2019. 15:04 4. januara 2019. 16:15\nU prošloj godini na putnim prelazima širom Srbije imali smo 3.700 slučajeva lomljenja branika i polubranika, koje su svojom neodgovornom i nepropisnom vožnjom oštetili vozači drumskih vozila. Broj polomljenih branika i polubranika na putnim prelazima u 2018. godini skoro je duplo veći od prosečnog broja ovakvih slučajeva u prethodnim godinama.\n„Infrastrukturi železnice Srbije“ lomljenjem rampi na putnim prelazima samo u prošloj godini naneta je direktna materijalna šteta od oko 500 miliona dinara. Za taj novac, „Infrastruktura železnice Srbije“ mogla je automatskim rampama da obezbedi oko 25 putnih prelaza širom Srbije.\nPoslednji ovakav slučaj dogodio se u Nišu, na putnom prelazu kod Palilulske rampe, 29. decembra u večernjim satima, kada se autobus javnog gradskog prevoza na liniji 8, koji saobraća na relaciji Gabrovačka Reka – Pasi Poljana, našao u zoni putnog prelaza u trenutku kada su se rampe već spuštale. Autobus je na taj način onemogućio da se rampe spuste i oštetio uređaj putnog prelaza, koji je pre toga funkcionisao i bio ispravan.\nAutomatski putni prelaz na ovom mestu usklađen je sa drumskom semaforskom signalizacijom, koja je takođe bila ispravna. Autobus javnog gradskog prevoza u Nišu zadržao se u zoni zatvaranja putnog prelaza u trenutku njegovog uključenja, iako je imao dodatnih 15 sekundi vremena tokom zvučnog signala da se udalji iz te zone.\nStručne službe „Infrastrukture železnice Srbije“ raspolažu potrebnim informacijama i fotografijama i juče je Osnovnom javnom tužilaštvu u Nišu podneta krivična prijava protiv odgovornih lica za krivično delo ugrožavanje javnog saobraćaja, prema članu 289 Krivičnog zakonika Republike Srbije.\nOvakvo ponašanje vozača autobusa u Nišu je začuđujuće i za svaku osudu, naročito ako se ima u vidu da se samo nekoliko dana pre toga dogodila teška saobraćajna nesreća u Donjem Međurovu.\n„Infrastruktura železnice Srbije“ i ovom prilikom apeluje na sve učesnike u saobraćaju da poštuju signalizaciju i da se pridržavaju propisa, jer je to jedini način da se očuva bezbednost saobraćaja.\n„Infrastruktura železnice Srbije“ zato i ovom prilikom ističe da se samo zajedničkim naporima i odgovornim ponašanjem učesnika u saobraćaju, na putnim prelazima mogu očuvati i unaprediti bezbednost i sprečiti nesreće.


Znamo da je Džesika bila najbolje obučena u Parizu... Jer ovo je bukvalno SAVRŠENSTVO! - Lepota i zdravlje\nZnamo da je Džesika bila najbolje obučena u Parizu… Jer ovo je bukvalno SAVRŠENSTVO!\nDžesika Alba, naša omiljena trendseterka, nije propustila modno dešavanje godine – posetila je Nedelju mode u Parizu i imala je šta da pokaže! Lepa glumica se prošetala u toliko dobrim odevnim kombinacijama, da smo odmah poželele da “skinemo” ove autfite. Tako šik, tako trendi, takoooo savršeni!\nNa reviji modne kuće “Valentino” Džesika je blistala u jednoj elegantnoj i romantičnoj, a ipak urbanoj kombinaciji, pokazavši nam kako seksepil nema veze sa golotinjom, već isključivo sa onim što nosimo u sebi.\nPročitajte i… Da li je ovo novi trend kome želimo da kažemo NE?\nAtraktivna 35-godišnjakinja odlučila se za klaisčnu košulju na plavo-bele prugice oplemenjenu diskretnim vezom u teget boji i statement suknjom od providnog tila i čipke u crvenoj boji.\nLook je upotpunila crnom Chanel torbicom i kožnim potpeticama koje su u ovo ženstveno, privlačno izdanje unele “rokerski” šmek i podigle ga na viši nivo.\nI šminka i frizura nisu nas ostavile ravnodušnima – savršeni balejaž, predivne, blage lokne uz crveni karmin i dugačke, dugačke trepavice! Pa, Džesika je u Parizu potvrdila da joj epitet “ikona stila” i te kako pristaje.\nPročitajte i… Rita je pokušala da bude seksi i elegantna, ali kakav je samo promašaj napravila…\nU našoj foto galeriji pogledajte još nekoliko izdanja ove lepotice.


Tramp vređao kongresmena demokrata zbog dokumenta o istrazi ruskog mešanja\n► Tramp vređao kongresmena demokrata zbog dokumenta o istrazi ruskog mešanja\nPredsednik SAD Donald Tramp izvređao je danas vođu demokrata u Odboru Predstavničkog doma za obaveštajna pitanja Adama Šifa u sklopu rasprave o poverljivim dokumentima republikanaca i demokrata o radu Federalnog istražnog biroa (FBI) na istrazi ruskog mešanja u američke izbore.\nPredsednik SAD je danas na Tviteru nazvao Šifa "jednim od najvećih lažova i 'krtica' u Vašingtonu", i dodao da on "mora biti zaustavljen".\nŠif je ubrzo uzvratio rekavši da bi američki narod cenio kada bi Tramp, umesto širenja lažnih optužbi po Tviteru, "isključio televizor i pomogao rešavanju krize finansiranja ili bilo čega drugog".\nŠif je rekao da je "vrlo moguće" da su republikanci predvođeni Devinom Nunjesom bili u dosluhu s Belom kućom kada su pisali poverljivi dokument na četiri strane. On je naveo da je cilj toga "podrivanje i diskreditacija FBI i Mulerove istrage".\nDokument potvrđuje da je FBI počeo kontraobaveštajnu istragu Trampovog izbornog štaba u julu 2016. godine, nekoliko meseci pre nego što je nalog za prismotru zatražen od suda, i da je istragu podstakla informacija o Trampovom tadašnjem pomoćniku Džordžu Papadopulosu. On je prošle godine priznao da je lagao FBI o kontaktima koje je imao s ruskom vladom 2016. godine.


SBB: Popust za elektronske račune u skladu sa zakonom\nBeta 21. decembra 2021. 14:15\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije poništilo je rešenje Tržišne inspekcije koja je tvrdila da kablovski operator SBB naplaćuje izdavanje računa i krši Zakon o zaštiti potrošača, saopštio je danas SBB.\nPoništavanjem rešenja potvrdjeno je, kako je navedeno, da je poslovnom odlukom da odobri popust za elektronske račune, SBB u potpunosti postupio u skladu sa zakonom.\n„Ovim je stavljena tačka na višemesečnu hajku protiv SBB-a i onemogućeni su pokušaji da se kazne gradjani koji koriste naše usluge i da im se zabrani popust“, ističe se u kompanijskom saopštenju.\nMinistarstvo je poništilo rešenje inspekcija sa obrazloženjem da nije pravilno i potpuno utvrdila činjenično stanje koje se ticalo odobravanja popusta od 100 dinara za korišćenje elektronskih računa koje je izdavao SBB.\nSBB je tvrdio da se radi o popustu radi podsticanja prelaska na elektronski račun, a ne o naplati računa kako je inspekcija predstavila.\n„Praksa odobravanja popusta za korisnike e-računa je dobro poznata u poslovanju vodećih svetskih kompanija, a SBB je ovim odricanjem od dela prihoda pružio svoj doprinos digitalizaciji i bespapirnoj ekonomiji štiteći istovremeno i životnu sredinu“, naveo je SBB u saopštenju.


Počinje sanacija dela cevovoda u podtupižničkim selima\nilustracija / FOTO: http://sr.hydro-electricity.eu\nU prolećnom periodu zbog obilnih padavina i pojave bujičnih tokova kojima su prouzrokovana brojna oštećenja na glavnom cevovodu u podtupižničkim selima je došlo do prekida vodosnabdevanja u trajanju od 12 dana. Nastali kvarovi su samo privremeno sanirani.\nKako bi osigurali trajno vodosnabdevanje u zimskim mesecima za pomenuta sela, od četvrtka, 10. oktobra radnici Javno-komunalnog preduzeća “Vodovod” Zaječar otpočeće sa radovima na kompletnoj sanaciji jednog dela cevovoda, kaže Nikola Šarčević, direktor pomenutog preduzeća.\n” Kako se radi o nepristupačnom terenu gde do pojedinih kvarova ne postoji mogućnost dopremanja mehanizacije, želeli bi smo da naše krajnje korisnike obavestimo o ovim radovima, o dužini trajanja dopremanja vode koja neće biti u kontinuitetu, kao i da im omogućimo uvid u problematiku vodosnabdevanja ovog kraja”, kaže Šarčević.\nDirektor upozorava da će tokom izvođenja radova u pojedinim podtupižničkim selima dolaziti do sukcesivne obustave u vodosnabdevanju. Radovi će kako navode u JKP “Vodovod” trajati do 25. oktobra.\nbez vode cevovod JKP Vodovod Zaječar kvar sanacija sela tupižnica zamena


Stefanović u Sofiji o ilegalnim migrantima\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović razgovarao je danas u Sofiji sa zamenicom premijera i ministarkom unutrašnjih poslova Bugarske Rumijanom Bačarovom o problemu ilegalnih migranata.\nKako se navodi u saopštenju MUP-a, Stefanović je tokom razgovora u Sofiji ocenio da Bugarska i Srbija podnose veliki teret kao tranzitne zemlje za ilegalne migrante kojima je cilj zapadna Evropa.\n„Potrebno je da se više posvetimo pitanju pojačanog talasa migranata i azilanata koji stižu u Srbiju i Bugarsku i da pronađemo zajednička rešenja koja će biti održiva, a da istovremeno omogućimo poštovanje zakona i potpunu zaštitu naših državnih granica“, rekao je Stefanović i dodao da je u Srbiji od početka 2015. godine oko 32.000 osoba zatražilo azil.\nOn je pozvao predstavnike Bugarske da prisustvuju sastanku u Beogradu na kome će predstavnici nemačke, austrijske, srpske i mađarske policije zajedno tražiti rešenje za problem migranata.\nMinistarka unutrašnjih poslova Bugarske Rumijana Bačvarova istakla je da je cilj sastanka zajedničko rešavanje problema iregularnih migracija kao i da ta država, koja se trenutno suočava sa četiri puta većim brojem migranata, preduzima sve mere u cilju zaštite svojih granica prema Srbiji ali i drugim susedima.\nKako se navodi, Bačvarova je podržala Stefanovićevu inicijativu i dodala da će Bugarska zajedno sa Srbijom raditi na rešavanju tog zajedničkog problema.\nGovoreći o policijskoj saradnji i borbi protiv terorizma, Stefanović je ocenio da je saradnja policija dve zemlje izuzetno kvalitetna ali i da je potrebna još efikasnija saradnja u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala, korupcije, šverca i trgovine narkoticima.\n„Zaključili smo da će saradnja preko zajedničkih kontakt-centara, ali i intenzivnija razmena informacija između srpske i bugarske policije, doprineti većoj bezbednosti građana dve države, ali i većoj efikasnosti u borbi protiv velikog zla terorizma“, kazao je Stefanović koji je inicirao potpisivanje sporazuma sa Bugarskom kojim bi se detaljno utvrdila saradnja policija dve zemlje kao i saobraćajno i granično patroliranje.\nZamenica premijera Bugarske je istakla da je izuzetno važno da granična saradnja sa Srbijom bude na što višem nivou kao i da je treba intezivirati kroz zajedničke kontakt-centre.


Izvor: Radio Slobodna Evropa, 02.Avg.2021, 21:19\nAmbasador Rusije u Sjedinjenim Državama rekao je da je Washington zatražio od 24 ruskih diplomata da napuste zemlju do 3. septembra nakon isteka viza. U intervjuu za časopis National Interest, koji je objavljen u nedjelju, ambasador Anatoly Antonov rekao je da će skoro svi otići bez zamjena "jer je Washington naglo pooštrio procedure izdavanja viza". Glasnogovornik State Departmenta Ned Price, rekao je u ponedjeljak da Washington ne koristi vize ruskih diplomata kao osvetu...\nKurir: STEJT DEPARTMENT ODBACUJE TVRDNJE RUSKOG AMBASADORA: Diplomate iz Rusije mogu da apliciraju za produžetak viza\nRuski ambasador: SAD traže da 24 ruskih diplomata napusti zemlju do 3. septembra\nRuski ambasador u Sjedinjenim Američkim Državama Anatolij Antonov rekao je da je Vašington naredio da 24 ruskih diplomata napusti zemlju do 3. septembra.\nAntonov: SAD zatražile da 24 ruske diplomate napuste zemlju do 3. septembra\nIzvor: Vostok.rs, 03.Avg.2021, 08:00\nAmeričke vlasti predale su ruskoj ambasadi spisak od 24 diplomate koji moraju napustiti zemlju do 3. septembra zbog isteka viza, rekao je ruski ambasador Anatolij Antonov za "Nešenel interest", prenose "RIA Novosti". „Skoro svi će otići bez zamene jer je Vašington odjednom pooštrio vizne...


Prerada salata i ostalog povrća se sprovodi u skladu sa standardom FSSC 22000.\nIceberg Salat Centar preradu salate i ostalog povrća vrši u skladu sa FSSC 22000 standardom.\nOsnovni cilj primene ovog standarda jeste da se obezbedi praćenje i kontrola svih fizičkih, hemijskih i bioloških faktora koji mogu uticati na bezbednost i ispravnost hrane u svim procesima proizvodnje.\nSistem bezbednosti hrane pomaže kompaniji da implementira preventivni sistem koji osigurava bezbednu proizvodnju prehrambenih proizvoda. FSSC 22000 je sertifikacija sistema bezbednosti hrane, koja obuhvata Priručnik o bezbednosti hrane, samu bezbednost hrane, HACCP procedure i FSSC listu revizije.\nBezbednost hrane je briga na svetskom nivou. Ne samo zbog zaštite zdravlja potrošača, već i zbog kontinuiranog efekta koji bezbednost hrane ima u međunarodnoj trgovini. Mnoge zemlje zahtevaju HACCP (Analiza opasnosti i kritične kontrolne tačke) pristup u svojim zakonima kao obavezu za prehrambene kompanije.\nGlavni aspekti uslova bezbednosti hrane koji su zasnovani na HACCP bezbednosnom sistemu hrane:\n- Kontinuirano učešće svih zainteresovanih strana u bezbednosti hrane u okviru šeme sertifikacije, uključujući vladine agencije koje su odgovorne za sigurnost hrane;\n- Pragmatična izrada HACCP principa i koraci koji su pogodni za male kao i za velike prehrambene kompanije;\n- Visok nivo skupa zahteva šeme sertifikacije;\n- Praktična iskustva sa ovim sistemom od 1996. i veliki broj izdatih sertifikata na međunarodnom nivou;\n- Šemu sertifikata primenjuje sve veći broj velikih, renomiranih i međunarodno orijentisanih sertifikacionih tela, pod akreditacijom svetski priznatog akreditacionog tela (Holandsko akreditaciono veće RVA).


UEFA Liga Evrope: Mančester ne preti Anderlehtu, već obećava! - Meridianbet Vesti\nLiga Evrope Author:\tBudimir Svilar - 20/04/2017\nAko je na Old Trafordu pre nekoliko dana pao moćni Čelsi, zašto Mančester Junajted ne bi još i lakše savladao Anderleht u revanš utakmici UEFA Lige Evrope.\nOno što će Žoze Murinjo sigurno uzeti u obzir je rezultat prve utakmice (1:1) koji je pokazao da u ovoj fazi takmičenja izreka da nema lakih protivnika, nije samo fraza. Iako se odbrana belgijske ekipe ne može nazvati čvrstom – dopustila je čak 12 golova u Ligi Evrope – Portugalac nije bio previše zadovoljan učinkom svojih napadača u Briselu.\nJedini pogodak je postigao Henrik Mkhitarijan, koji bi zajedno sa Zlatanom Ibrahimovićem trebalo da predvodi napad Crvenih đavola u revanšu. Ibrahimović je protiv Čelsija na terenu proveo samo sedam minuta, a Murinjo je to obrazložio time što je Šveđaninu bio neophodan odmor.\nMajkl Kerik je takođe bio pošteđen punog napora pa je protiv Plavaca u igri proveo samo jedno poluvreme, ali se očekuje da i on bude u početnoj jedanaestorci u duelu sa belgijskim timom.\nIspalo je da je Liga Evrope jedini trofej koji Mančester Junajted može ove sezone da osvoji, pod uslovom da se ne računa Komjuniti Šild u kome je na početku sezone pobedio prošlogodišnjeg šampiona Lester. Trijumf nad Čelsijem je bez dileme najbolja utakmica Crvenih đavola ne samo ove godine koja nagoveštava da bi evropsko odličje ipak moglo da završi na Old Trafordu.\nMančester je u 2017. godini izgubio samo dve utakmice, ali ga je veliki broj nerešenih rezultata u Premijer ligi koštao ispadanja iz konkurencije za titulu šampiona Engleske za koju su najozbiljniji kandidati Čelsi i Totenhem.\nAnderleht se našao u četvrtfinalu nekog evropskog takmičenja prvi put posle 20 godina, odnosno od ispadanja od Intera u sezoni 1996/97 nekadašnjeg UEFA kupa.\nDo tog uspega ekipa Renea Vejlera je došla pobedama nad Zenitom i Apoelom, a belgijanci su posebno dobro igrali na gostovanjima gde su poraženi samo jednom na sedam utakmica, postigavši bar po jedan gol na svakoj od njih!\nNajveća uzdanica ovog tima je najbolji strelac belgijskog šampionata, Poljak Lukas Teodorčik, koji je propustio meč sa Ostendeom zbog povrede ramena, ali se očekuje da u četvrtak uveče bude u sastavu, kao i talentovani organizator igre, 19-godišnji Juri Tilemans.\nAnderleht je prethodne sezone putovao u Englesku, kada je u istom takmičenju izgubio od Totenhema. Rivali imaju prethodnu istoriju koja se sastoji id dva okršaja na početku ovoga veka, u kojima su oba rivala pobedila pred svojim navijačima, ali je ona koju je izborio Mančester (5:1), bila mnogo ubedljivija od Anderlehtove (2:1).\nCrveni đavoli imaju najkvalitetniji sastav od preostalih učesnika Lige Evrope, pa pobeda ne dolazi u pitanje, a predlog za tip je pobeda domaćina u oba poluvremena.\n9.3.2017. UEFA Liga Evrope: Mančester Junajted 3000 kilometara daleko od kuće!\nTags:Anderleht, kvote, Liga Evrope, Mančester Junajted, Meridianbet, Old Traford, Premijer Liga, UEFA, Zlatan Ibrahimović, Žoze Murinjo


On je naveo da neće putovati u Hag do kraja godine pre podizanja prvih optužnica, prenosi list.\nMeđutim, Ehat Miftaraj iz Kosovskog pravnog instituta Kosova (KPI) rekao je da podizanje optužnica zavisi od efikasnosti Specijalnog suda, a ne od izjava Smita.\nMiftaraj dodaje da će Specijalni sud vrlo brzo biti u funkciji.\n"Činjenica da je Tužilaštvo već počelo da radi pre nekoliko godina i da su timovi tužilaca radili na ovom slučaju i pre uspostavljanja Specijalističkih komora je signal da će Tužilaštvo podići prve prijave odmah nakon funkcionalizacije suda", kaže Miftaraj iz Kosovskog pravnog instituta.\nStručnjak za ustavna pitanja Mazlum Baraljiu, rekao je da je kašnjenje EU u funkcionisanju Specijalnih komora neopravdano.\n"Svako odlaganje zaključivanja procedura imaće direktan ili indirektan uticaj na proces izgradnje države Kosova i njenog imidža", rekao je Baraljiu.


Društvo i ekonomija: Novi izveštaj Evropske komisije o srpskoj ekonomiji: Lošije nego na početku godine - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nSrbija je prema izveštaju koji će sutra biti objavljen, a odnosi se na zemlje kandidate za članstvo u EU, kao i na Tursku i Island, ove godine omanula i u privlačenju direktnih stranih investicija (SDI). Portfolio SDI je u prvih šest meseci oko 44 miliona evra, što je jedva pet odsto iznosa SDI zabeleženog u istom periodu 2011.\nNeto direktne strane investicije su krenule loše početkom godine, uglavnom zbog neuspele prodaje 20 odsto udela Telekoma Srbija u januaru, a kako se navodi u novom izveštaju EK, neto priliv investicija je i do kraja jula bio nizak; samo trećina nivoa iz istog perioda 2011. S druge strane, neto odliv investicija je iznosio 260 miliona evra.\nNivo ukupne zaposlenosti se stabilizovao u drugom kvartalu na vrlo niskom nivou i broj registrovanih zaposlenih na kraju juna je iznosio oko 1,73 miliona ljudi, što je jedan odsto manje nego prethodne godine. Broj registrovanih nezaposlenih je pao na 755.000, ali je ostao gotovo nepromenjen u odnosu na isti period 2011. Udeo osoba bez kvalifikacija je ostao isti - gotovo trećina svih nezaposlenih.\nGuvernerka NBS Jorgovanka Tabaković i ministar finansija Mlađan Dinkić\nJavni dug raste\nJavni dug je tokom leta dostigao 54 odsto BDP-a. U jesen, Vlada planira, kako konstatuje Evropska komisija, da će predstaviti srednjoročni program s merama koje bi vratile dug u zakonski okvir od 45 odsto BDP-a. U septembru, Srbija je uspela da proda evroobveznice na međunarodnom tržištu u vrednosti od milijardu dolara.\nUvoz raste u odnosu na izvoz\nSpoljnotrgovinski deficit je do kraja jula dostigao 3,3 milijarde i veći je za 14 odsto nego u istom periodu prošle godine. Posle nekoliko prvih loših meseci, izvoz je polako počeo da se oporavlja i u periodu januar-jul je bio 0,8 odsto viši (izražen u evrima) u poređenju s istim periodom prošle godine. Uvoz je imao stabilan rast, u proseku 5,7 odsto (izražen u evrima), u prvih sedam meseci ove godine. Priliv neto kapitala je bio negativan gotovo svih meseci, a do kraja jula, ne računajući rezerve, na računu je registrovan odliv od 320 miliona evra.\nInflacija u porastu\nInflacija je snažno skočila na 7,9 odsto u avgustu, probijajući zacrtanu granicu Narodne banke, što je uglavnom izazvao rast cena hrane. Na takav trend je značajno uticala suša, a zatim i slabljenje dinara i povećanje indirektnog oporezivanja. Ocena EK je da bi kratkoročni inflatorni pritisci mogli da postanu akutni.\nOdbrana kursa umerena\nDinar je nastavio da slabi prema evru u julu i avgustu kada je dostigao najnižu vrednost od 119,4. Od tada je ojačao i do kraja septembra stabilizovao se na oko 115 dinara za evro – što je i dalje oko 10 odsto niže nego početkom godine. NBS je nastavila da interveniše i u julu i avgustu, ali s mnogo manjim sumama i istovremeno je podigla referentnu kamatnu stopu na 10,5 odsto.\nU septembru je parlament usvojio rebalans budžeta za 2012. ciljajući na konsolidovani deficit od 6,7 odsto BDP-a. Mere konsolidacije su mahom na strani prihoda, kao što je povećanje PDV sa 18 na 20 odsto, povećanje akciza na cigarete i neka goriva... Na strani rashoda, veći deo ušteda se planira od manjeg rasta plata i penzija. Uštede su, međutim, nivelisane povećanjem nekih troškova (13. penzija, subvencije za agrar zbog suše, veći izdaci za socijalnu zaštitu).\nDeficit topio rezerve NBS\nKrajem jula deficit je iznosio 2,1 milijardu evra. Zbog produbljivanja deficita i slabog priliva kapitala, devizne rezerve NBS su nastavile da se smanjuju. Do kraja avgusta one su ipak ostale na relativno visokom nivou od 9,9 milijardi evra.


Mnogi trgovci praktično su proširili vreme sniženja - neki na ceo vikend, neki na celu sedmicu, dok su pojedini praktično ceo novembar označili mesecom sniženja. Pojedini trgovci tehnikom juče su objavili da "crni petak" počinje u sredu, dva dana ranije.\nFoto: Ana Escobar / EPA;\nPregovori SAD i Kine zapljusnuli optimizmom svetske berze\nVest o napretku američko-kineskih trgovinskih pregovora i o novoj rundi u Vašingtonu iduće nedelje, doprinela je danas skoku vrednosti akcija na svetskim berzama.\nHRVATI KUPILI AMERIČKOG GIGANTA Ni manje ni više nego 300 miliona dolara\nVodnjanski Infobip kupio je američku kompaniju OpenMarket za 300 miliona dolara.\nRUSKI LANAC MARKETA STIŽE U SRBIJU Plan za otvaranje 100 prodavnica\nRuski prehrambeni lanac MERE ulazi na srpsko maloprodajno tržište, saznaje portal Retail Serbia.\nU ovome je SRBIJA BOLJA OD AMERIKE i ne, nije sport u pitanju već FINANSIJE!\nSveža istraživanja pokazuju da Srbija uspeva da drži korak sa razvijenim zemljama i sa tehnološkim trendovima uopšte. Evo samo par primera: broj korisnika mobilnih telefona u Srbiji je 54 odsto, dok je u svetu 66 odsto; softver iz Srbije nije samo nezaobilazni deo zabavne industrije video igara, već i ozbiljnih procesa kakvo je glasanje, pa je "srpska pamet" zaslužna za jedinstveni elektronski program za glasanje u Koloradu.\n"DOBILI SMO JEDNU OD TRI NAJMODERNIJE RAFINERIJE U REGIONU" Vučić u Pančevu: Blizu smo i rešenju za Petrohemiju\nPredsednik Aleksandar Vučić prisustvuje danas početku rada postrojenja "Duboka prerada", ključnog projekta druge faze modernizacije Rafinerije nafte u Pančevu.\nNisan zaustavio pregovore sa Renoom\nJapanski proizvođač automobila Nisan će pregledati trenutnu strukturu kapitala i odložiti pregovore o produbljivanju svog saveza sa kompanijom Reno. To je izjavio direktor te kompanije Hiroto Saikava tokom godišnjeg sastanka akcionara, a prenose lokalni mediji.\nOd 1. januara VEĆA POMOĆ za nezaposlene PORODILJE, evo koliko novca će im leći na račun\nGradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević izjavila je da će budžet za socijalna davanja u narednoj godini biti uvećan za 76 miliona dinara i da neće biti smanjenja ni u jednom segmentu, naprotiv.\nVučić sutra na otvaranju radova na gradnji NCR kampusa


13.04.2021 / 12:44 BiH - Sarajevo\nNa komemoraciji Jovanu Divjaku koja je održana danas u Sarajevu, prijatelji i saradnici oprostili su se biranim riječima od generala Armije RBiH u penziji i osnivača udruženja "Obrazovanje gradi BiH".\nIstaknuto je da je Divjak bio general koji je vikao "ne pucaj", te da je bio dosljedan, hrabar i ponosan.\nNjegov unuk Gregor Divjak pročitao je djedovo pismo u kojem je poručio da cijenjeni pripadnici Armije RBiH trebaju biti ponosni na svoj doprinos u odbrani BiH i očuvanju građanske, sekularne i višebrojne zajednice.\n- Dani života u Sarajevu su bili dani ljubavi, međusobnog poštovanja i uvažavanja. Izvinjavam se ako sam nekoga, nikad sa namerom, povredio. Halalite mi, kako se to kaže na ovim prostirma - naveo je Divjak u pismu koje je počeo pisati u decembru 2019. kada je saznao da se bolest vratila.\nZamjenik izvršnog direktora udruženja "Obrazovanje gradi BiH" Edin Bećarević naglasio je da Sarajevo danas zauvjek ispraća velikog čovjeka, patriotu, filantropa i borca za prave vrijednosti.\n- Odlaze veliki, a Jovan je među nama bio najveći. Udruženje je ostavio na jakim temeljima za koje se obavezujemo da ćemo ih očuvati i promovisati prave ljudske vrijednosti na kojima ga je Jovan osnovao - potcrtao je Bećarević.\nJedan od stipendista Udruženja Muhamed Bojadžić rekao je da je Divjak bio veliki humanista i filantrop, za šta je najbolji dokaz udruženje "Obrazovanje gradi BiH" koje je od 1994. pomoglo hiljadama učenika.\nJovan Divjak umro je 8. aprila 2021., a bit će sahranjen danas u 14 sati na Gradskom groblju "Bare".\nU Kantonu Sarajevo zbog njegove je smrti danas Dan žalosti.


“Bejbibum” generacija je počela da odlazi u penziju – Bankar.me\nOctober 19, 2021 EVROPA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nIduće godine će u Austriji broj stanovnika u radnom starosnom uzrastu po prvi put opasti, što će donijeti probleme za tržište rada.\nI pored imigracije iz inostranstva, za privredu postaje sve teže da pronađe odgovarajuće osoblje. “Bejbibum” generacija je počela da odlazi u penziju.\nPo prvi put od 1945. godine, u Austriji će opasti broj ljudi u starosti od 15 do 64 godina, to jest u radnom uzrastu. Trenutno u toj starosnoj grupi ima oko 5,9 miliona. Iduće godine taj broj će se smanjiti zasamo 5.900, ali je to preokret trenda, ukazuje Institut za istraživanej privrede “Wifo”.\nIstovremeno raste broj onih koji imaju radno mesto i onih koji ga traže na oko 4,5 miliona ljudi, prije svega zbog sve veće stope zaposlenosti žena, ali i reforme penzijskog sistema zbog koje muškarci duže rade.\nPotreba za dodatnom radnom snagom iz inostranstva već duži niz godina se pokriva kroz imigraciju. Prije pandemije je godišnje oko 50.000 stranaca zapošljavano u austrijskim kompanijama. Međutim, pandemijska 2020. je smanjila taj broj za 22.000.\nWifo ukazuje da će situaciju na tržištu rada 2024. poboljšati, na određeni način, stupanjem na snagu reforme penzijskog sistema, prema kojem se podiže starosna granica za odlazak žena u penziju.\nPrevious Xiaomi planira početak serijske proizvodnje električnih automobila 2024. godine\nSljedeći Broj nezaposlenih dostigao 54 hiljade


Košarkaši BiH jutros trenirali u Rigi, svi negativni na koronavirus - mojusk.ba\nKošarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine jučer je doputovala u Rigu, a jutros je obavila prvi trening uoči posljednje dvije utakmice kvalifikacija za Eurobasket. Rezultati testiranja potvrdili su da su svi igrači kao i ostali članovi reprezentacije negativni na koronavirus pa će selektor Vedran Bosnić na raspolaganju imati 12 igrača.\nZbog povreda, odnosno bolesti, u konkurenciji neće biti Sejfić, Matković, Talić i Buza.\nU konkurenciji za posljednja dva meča u kvalifikacijama su: John Roberson, Sani Čampara, Muhamed Pašalić, Aleksandar Lazić, Adin Vrabac, Emir Sulejmanović, Tihomir Vranješ, Haris Delalić, Kenan Kamenjaš, Amar Gegić, Ajdin Penava i Jure Zubac.\nReprezentaciju BiH očekuju utakmice sa Grčkom (20. februar) i Bugarskom (22. februar). “Zmajevi” su još ranije osigurali plasman na Eurobasket.\nSportKošarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine


TotalCar.rs » Ford vraća u proizvodnju legendarnu “tridesetdvojku”\nKada je reč o hotrodovima, nema veće ikone od Fordove 32-e koja je prosto idealna za raznolike stilove restauracije. Da li da je u pitanju klasičan, futuristički ili rustični stil, uvek se pojavljuje jedan problem – karoserije ovih legendi su već zastarele i ne mogu da istrpe dovoljno modifikacija. Zato je For odlučio da pomogne svojim fanovima.\nFord je saopštio da će kroz svoj “Component Sales” ogranak u prodaju pustiti reprodukcije karoserije legendarne 32-e.\nZa razliku od replika ovog modela koje su privatnici pravili upotrebom fiberglasa,\nFord će ponuditi autentične karoserije od presovanog čelika, koristeći originalne alate ili one nastale prema originalnim nacrtima. Ford dodaje da karoserija može biti uparena sa starovremenskim agregatima ili onim modernim, uglavnom trkački izvedenim iz Ford Racing programa.\nZa sada još nema informacija o ceni po kojoj će moći da se kupi legenda u novom ruhu, ali ne dešava se svaki dan da jedna kompanija tržištu ponudi isti automobil koji je proizvodila pre 8 decenija.\n“Sa “1932 Ford 5-Window Coupe” karoserijom, možete doslovno izgraditi sebi klasični hotrod, poručivanjem Ford komponenti za restauraciju direktno iz kompjutera i izbeći bespotrebna lutanja otpadima. Karoserija kupea se pridružuje listi spremnih karoserija drugih starovremenskih automobila iz naše ponude, uključujući 1965-1970 Mustang modele i 1940 Ford Coupe”, navodi Dennis Monrach, menadžer za licencirane restauracije “Ford Component Sales” ogranka.


Bič za budžetske izgrednike - Krizni samit Evropske unije - Nedeljnik Vreme\n1. 2. 2012. / 19.42\nNa Samitu Evropske unije, održanom u ponedeljak u Briselu, gotovo sve se odvijalo onako kako je to priželjkivala kancelarka Nemačke Angela Merkel: 25 država EU prihvatile su nemački recept za prevazilaženje dužničke i finansijske krize, koji se zasniva na principu rigorozne štednje i finansijske discipline. Usaglašen je zajednički, obavezujući fiskalni program, utvrđena su pravila po kojima se automatski kažnjava budžetska nedisciplina, granica za strukturalni deficit BDP-a od jedan odsto po dosadašnjem pravilniku EU, spuštena je na 0,5 odsto. Samo su Velika Britanija i Češka odbile da se povinuju "nemačkom finansijskom disciplinovanju Evrope".\nIako je sa raznih strana bio pružan tihi otpor nemačkom ultimativnom insistiranju "na rashodima koji isključivo odgovaraju prihodima", u nedostatku drugih spasonosnih ideja, a i zbog toga što Nemačka na svojim leđima nosi najveći deo ukupnog paketa za spasavanje evrozone i prezaduženih država u kojima je u opticaju zajednička evropska valuta, nemački "paket za spasavanje EU" usvojen je u rekordnom roku od samo dva meseca. "To je veliki uspeh", izjavila je Merkelova.\nU Briselu su tako postavljene smernice za prevazilaženje dužničke krize unutar Unije, ali bez oduševljenja. Manje države priklonile su se zahtevima najjače evropske ekonomije uz koju je odlučno stala i Francuska. Na "samitu štednje" odzvanjala su upozorenja svetski poznatih ekonomista da štednjom nije moguće podstaći rast privrede, a da bez privrednog rasta već prezadužene zemlje neće moći da servisiraju nagomilane kredite. Poruka sa samita da će krizni fond za podršku slabašnim državama evrozone težak 500 milijardi evra stajati na raspolaganju 1. jula, te da će EU pred pretećom recesijom učiniti više za podsticanje privrednog rasta i zapošljavanja mladih ljudi, nisu zvučale naročito ubedljivo.\nOTPOR GRČKE: Uspeh nemačke politike ipak nije prošao bez estetske mrlje. Ponesena uspehom po pitanju opšteg evropskog stezanja kaiša, Angela Merkel napravila je pred samit grešku u koracima, tražeći pride da se Grčkoj nametne "EU komesar za štednju" koji će da kontroliše grčku budžetsku politiku, zato što Grčka do sada nije bila u stanju da ispuni zadatke koje su joj postavili Međunarodni monetarni fond, Evropska centralna banka i Evropska komisija, a što je bio uslov za podršku koja se meri u stotinama milijardi evra. I ako se čini da je Grčka zaista rupa bez dna u kojoj bez vidnog efekta nestaju evropske milijarde, ovaj predlog Nemačke za ostatak Evrope bio je previše.\nPrvo je vlada Grčke protestovala protiv te "bolesne nemačke fantazije" i zahtevala poštovanje grčkog nacionalnog ponosa, a zatim su je redom podržali evropski šefovi država i vlada. "Nametanje komesara za štednju isključivo Grčkoj nije prihvatljivo", izjavio je kao portparol malih država EU premijer Luksemburga Žan-Klod Junker. Kancelar Austrije Verner Fajman rekao je da ima razumevanja za preneraženost Atine, jer "u politici je nepotrebno vređati druge". Na to je nemački ministar spoljnih poslova Gvido Vestervele pomirljivo poručio da "Grčku ne treba staviti pod tutorstvo, već ohrabriti", pa je Merkelova popustljivo rekla "da se povela diskusija koju ne treba voditi". Berlin je morao da odustane od toga da se Grčka zarad finansijske pomoći još više odrekne svog suvereniteta, a Merkelovoj se – opet jednom – kako piše nemački nedeljnik "Špigel", zalepila etiketa "evropske komesarke za štednju", "omražene Nemice" sa bičem u ruci. O budućoj finansijskoj pomoći Grčkoj, da li će ona ostati, ili neće, u evrozoni, što je jedno od ključnih evropskih pitanja, na ovom samitu EU u opšte nije bilo reči.\nPEDAGOGIKA BIČA: "Špigel" piše u kritičkom redakcijskom komentaru da "pedagogika biča" Angele Merkel ne odgovara evropskoj realnosti, jer što se više pojedinim državama stežu lanci, to će više one hteti da ih se oslobode. Nemačko shvatanje nužnosti štednje "zaista deli samo manjina država EU", piše "Špigel", a pored toga iskustvo nas uči da ugovorne obaveze za političare funkcionišu samo ako građani i politička elita jedne zemlje stoje iza njih. Najbolji primer za to je Evropska centralna banka, koja je formirana po modelu nemačke Bundesbanke, a čiji je zadatak trebalo da bude isključivo da vodi računa o stabilnosti cena, da bude nedodirljiva za politiku. Finansiranje država bilo je tabu. Od 2010. ECB, međutim, počinje u velikom stilu da kupuje riskantne državne obveznice prezaduženih zemalja. Dvojica Nemaca na čelu ECB-a, Aksel Veber i Jirgen Štark, iz protesta su dali ostavke, ali to nije sprečilo novu – političku – ulogu Evropske centralne banke.\nNastavak "pakta za štednju" sledi na Samitu EU početkom marta, kada bi fiskalni paket trebalo da bude potpisan. Potom bi 25 država Unije trebalo da ga ratifikuju u nacionalnim parlamentima. A tu bi mogli da nastanu novi problemi: U Francuskoj se u aprilu održavaju predsednički izbori, a kandidat opozicionih socijalista Fransoa Holand, za razliku od sadašnjeg predsednika Nikole Sarkozija, rekao je da on neće da poteže kočnicu štednje. I u slučaju da dobije predsedničke izbore, Sarkozi bi u parlamentu bio upućen na podršku socijalista. Šefovi tehničkih-kriznih vlada Grčke i Italije u parlamentu nemaju sopstvenu garantovanu većinu, a Irska – opet jednom – preti da bi odluku o prepuštanju fiskalnog suvereniteta Evropskoj komisiji mogla da donose na referendumu.\nDok su se šefovi država i vlada u Briselu dogovarali o štednji i stepenu nužnog odricanja, Belgiju je paralisao sindikalni štrajk. Radnici su ispred zgrade Saveta EU nosili transparente "NE paketu štednje, ZA solidarnost". Na Samitu se nije raspravljalo o mogućim socijalnim neredima u EU, o socijalnom raslojavanju društva, o tome da li je "kapitalizam sa ljudskim licem" zamrznut, ili ukinut, ili će biti privilegija samo dobrostojećih država, o opstanku socijalnog elementa tržišne privrede, koji je bio jedno od dostignuća evropskog kapitalizma druge polovine XX veka.\nŠTEDETI, ŠTEDETI I SAMO ŠTEDETI: Predsednik Francuske Nikola Sarkozi, nemačka kancelarka Angela Merkel i premijer Italije Mario Monti fotografija: reuters


Najnovije oružje za otkrivanje koronavirusa ima 4 noge, vlažnu njušku i maše repom | Luftika\nDa, dobro ste pročitali – u pitanju su psi…\nSvi su izgledi da će naši četvoronožni prijatelji moći da detektuju virus Kovid-19 brže nego PCR test i tačnije nego antigenski test.\nNaime, studija objavljena prošle sedmice dokazala je da zaraženi koronavirusom imaju specifičan miris koji će dobro obučeni psi moći da prepoznaju sa nepogrešivom preciznošću, prenosi britanski „The Guardian“.\nPsi se već duže vreme obučavaju da prepoznaju promene mirisa kod ljudi sa dijabetesom tipa 1 i drugim teškim poremećijma, koje se osećaju neposredo pre pogoršanja zdravstvenog stanja, upozoravajući na taj način obolelog da potraži stručnu pomoć.\nDobrotvorna organizacija „Medical Detection Dogs“ osnovana 2008. već dugi niz godina uspešno obučava pse pratioce i bavi se istraživanjem sposobnosti pasa da otkriju rak i druge bolesti uključujući i Parkinsonovu bolest. Kada je proglašena pandemija virusa Kovid-19, upravo su završili studiju u saradnji sa Londonskom školom za higijenu i tropsku medicinu koja je pokazala da psi mogu da detektuju malariju.\nA nedavno su sproveli i studiju, koja još uvek nije prošla recenziju, u kojoj su potvrdili da psi mogu da otkriju Kovid-19 na odeći koju su nosili zaraženi i to sa osetljivošću do 94,3 odsto. U istraživanju je učestvovalo šest pasa, a tačno su identifikovali 94 na svaka 100 kovid pozitivna pacijenta.\nUporedite samo ovaj učinak sa antigenskim testovima čija je tačnost procenjena na 58 do 77 odsto i PCR testovima koji su 97,2 odsto pouzdani. Takođe, psi pobeđuju PCR testove kada je reč o brzini jer postavljaju dijagnozu za manje od sekunde!\n„To uključuje i ljude koji su asimptomatski, kao i ljude sa malim virusnim opterećem“, rekao je koautor studije, profesor Džejsm Logan sa Londonske škole za higijenu i tropsku medicinu.\nPas koji je pokazao najbolju preciznost bila je Tala, koja je pokazala osetljivost od 94, 5 odsto. A evo na koji je način sprovedeno testiranje: na metalnim pločama koje su u visini psa stavlja se komadić čarape. Sve traje nekoliko sekundi: pas mirno prilazi svakoj ploči, brzo je njuši, a potom zastaje kod jedne od njih i besno maše repom – to je Talin način da pokaže da je prepoznala zadati miris. Svaki pas na različiti način to pokazuje – recimo Mili sedi i cvili kada otkrije zaraženu čarapu.\nRase poput koker španije, retrivera i labradora su posebno dobre rase za otkrivanje bolesti. „To su psi koji obožavaju da traže. Takođe su druželjubivi i uživaju da budu na javnim mestima“, kaže dr Kler Gest, osnivač organizacije „Medical Detection Dogs“.\nIpak, kako piše „Guardian“, a prenosi Blic žena, ovo bi moglo da bude korisno na aerodromima, gde bi psi mogli brzo da izvrše pregled putnika pri iskrcaju, a oni koje identifikuju morali bi da se podvrgnu PCR testiranju i karantinu dok ne dobiju rezultat.\nIzvor: Guardian/Blic žena\noznakekoronavirus testiranje obuka pasa psi trenirani pas\n24/05/2021 у 22:16\nKao i uvek, najbolji prijatelji stizu u pomoc. Treniraju se za sve bolesti, tako i za ovu opasnost


Migranti nisu pretnja ali jesu bezbednosni izazov za Suboticu\nProjekat: Lokalna bezbednost i uloga narodnih poslanika/ca\nCentar za istraživanje javnih politika (Centar) iz Beograda predstavio je u ponedeljak 20. marta u Gradskoj kući grada Subotice rezultate terenskog istraživanja o uticaju migrantske krize na bezbednost građana i građanki Subotice. Na skupu kojem su prisustvovali Milimir Vujadinović i Tomislav Žigmanov, narodni poslanici iz Subotice, predstavnici lokalnih institucija i nevladinih orgnizacija uključenih u rad sa migrantima rečeno je da prisustvo migranata ne predstavlja direktnu pretnju po lokalnu bezbednost građana i građanki Subotice, ali jeste značajan bezbednosni izazov.\nFilip Stojanović, istraživač Centra koji je predstavio rezultate istraživanja rekao je da poseban izazov predstavljaju one grupe migranata koji nisu smešteni u prihvatnim/tranzicionim centrima – bilo zato što su kapaciteti popunjeni, ili zato što sami migranti to ne žele jer strahuju od registracije i ulaska u sistem i/ili od ponovnog povratka na granicu sa Makedonijom. Ove grupe ljudi nisu u stanju da se same prehrane, niti da održavaju ličnu higijenu. Stoga se događaju sporadični upadi u napuštene vikendice i na privatne posede. S obzirom da su ovakvi icidenti posledica teškog položaja ove grupe migranata, građani Subotice imaju razumevanja za ovakve događaje. U rešavanje ovog bezbednosnog problema uključeni su i predstavnici lokalne samouprave zaduženi za probleme migracije i lokalne bezbedosti i nevladin sektor. Ipak nedovoljni ljudski kapaciteti i resursi lokalnih institucija (centra za socijalni rad, doma zdravlja, policije) koje direktno rade sa migrantima i njihova onemogućenost da, usled zabrane zapošljavanja i mera racionalizacije, zaposle neophodan broj ljudi, usložnjavaju suočavanje lokalne zajednice sa posledicama migrantske krize. Takođe, uočeno je da postoji značajan prostor za bolju saradnju lokalnih institiucija i nevladinog sektora. „Bolja saradnja između lokalnih organa vlasti i predstavnika nevladinih organizacija stvorila bi prostor za efikasnije delovanje u slučajevima opisanih izazova“, rekao je Stojanović.\nTerensko istraživanje u Subotici sprovedeno je u okviru projekta ,,Lokalna bezbednost i uloga narodnih poslanika/ca” koje Centar za istraživanje javnih politika sprovodi uz podršku Odeljenja za demokratizaciju Misije OEBS-a u Srbiji, čiji su predstavnici takođe prisustvovali panel diskusiji. Cilj projekta je da pruži doprinos jačanju saradnje između državnih institucija i organizacija civilnog društva u identifikovanju glavnih problema ljudske bezbednosti u lokalnim zajednicama. Kroz aktivnosti koje uključuju direktnu komunikaciju lokalnih institucija, narodnih poslanika i civilnog sektora, projekat promoviše jačanje međusektorske komunikacije i saradnje u rešavanju problema ljudske bezbednosti. Dodatno, projekat podstiče razmenu iskustava između lokalnih zajednica o načinima rešavanja problema ljudske bezbednosti.\n,,Intezivnija veza između narodnih poslanika i zajednice bi doprinela boljem osmišljavanju javnih politika kako na nacionalnom tako i na lokalnom nivou. Takođe, ova saradnja bi uticala na povećanje stepena demokratske kontrole sektora bezbednosti,” rekla je Tanja Jakobi, v.d Centra za istraživanje javnih politika.\nU diskusiji o ovim temama govorili su i Milimir Vujadinović i Tomislav Žigmanov, narodni poslanici i predstavnici lokalnih institucija i nevladinih organizacija.\nUčesnici u diskusiji rekli su da je istraživanje Centra veoma značajno za ukupno sagledavanje problematike migranata u Subotici i da ovaj projekat i panel diskusija predstavlja dobar primer demokratske kontrole sektora bezbednosti od strane građana, medija predstavnika nevladinog sektora. Takođe je istaknuto da učešće narodnih poslanika u diskusiji predstavlja dobar saradnje članova parlamenta u rešvanje problema lokalne zajednice.\nMilimir Vujadinović koji je istovremeno i šef radne grupe za migracije u Subotici rekao je da su incidenti koji se dešavaju u ovom gradu, efikasnom saradnjom svih organa na terenu svedeni na minimalnu meru. „Mi kao lokalna samouprava smo u koordinaciji svih institucija, dali dobar odgovor na priliv migranata“, rekao je Vujadinović. On je naglasio da je poslednjih nedelja broj incidenata bitno smanjen i da je to rezultat rada organa bezbednosti. U incidentima su uglavnom učestvovali migranti koji su odbili da uđu u tranzitne centre. „Jako je važno da udruženja građana rade u koordinaciji sa državom. To je jedini pravi recept jer ako radimo odvojeno jedni od drugih to proizvodi kontraefekte,“ rekao je Vujadinović. „Bez obzira na postojeći izborni sistem, itekako možete da utičete na društvene tokove tako što ćete kroz institucije sistema konstatno ukazivati na probleme lokalne zajednice, posebno kroz angažovanje u skupštinskim odborima i kroz neformalnu komunikaciju. Takođe, možete da razgovarate sa građanima i sagledavate kako oni vide trenutnu situaciju“.\nNarodni poslanik Tomislav Žigmanov je istakao određena ograničenja opozicije u odnosu na vlast, posebno kada je reč o komunikaciji i zastupanju interesa građana sa mesta narodnih poslanika. On smatra da je neophodno obezbediti uvid u celinu problema u vezi sa migrantima i obezbediti kontinuirano informisanje građana o upravljanju migracijama na lokalnom nviou. Prema njegovom mišljenju, intersektorska saradnja bi doprinela boljoj koordinaciji aktivnosti i aktera koji se bave migrantskom krizom. Takođe, Žigmanov je posebnu pažnju skrenuo na problem krijumčarenja migranata i ulaska na privatne posede. Drugi učesnici su se složili da ovo predstavlja problem, koji je posebno izražen u mesnim zajednicama koji su na granici prema Mađarskoj. Zoran Gabrić, učesnik diskusije kome su migranti ušli u kuću na salašu i naneli štetu, rekao je da ne zamera migrantima ali da smatra da je neophodno sprovesti aktivnosti koje bi olakšale boravak migranata u Subotici čime bi se preventivno delovalo na smanjenje broja ovakvih incidenata.\nStanka Parać Damjanović, predstavnica Centra lokalne demokratije je ukazala da je neophodno definisati strateške pristupe u prepoznavanju bezbednosnih izazova, koji za sada ne postoje. Takođe, ona smatra da bi lokalna samouprava trebalo da razvije pro-aktivne mehanizme za komunikaciju i saradnju kako prema migrantima tako i prema građanima. Kao glavni nedostatak rada Lokalnog saveta i radne grupe za praćenje migracija, ona je istakla netrasparentnost s obzirom da njihov rad i zaključci nisu vidljivi ni civilnom društvu ni građanima Subotice. Kada je reč o migrantskoj krizi, Parać Damjanović je rekla da ad hoc solidarnost sa migrantima funkcioniše, ali da bi svrsishodnije bilo sistemski pristupiti problemu. ,,Situacija se razvija znatno brže nego što smo mi spremni da odgovorimo na nju i zato je nužno razviijati strateške planove u koje su uključeni svi akteri“, rekla je Stanka Parać Damjanović.\nIsabela Mesaroš iz Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila je ukazala da se dešava da MUP ne odgovara na zahteve migranata za pokretanje procedure za dobijanje azila, i da izostaje briga institucija o migrantima van sistema. Ona je iznela i da se iz medijskih izveštaja ne vidi da migranti dolaze iz ratnih devastiranih područja u kojima ne postoje uslovi za pristojan i bezbedan život. Vlatko Jovićević iz Divac Fondacije smatra da bi lokalna samouprava efikasnije odgovorila na izazove migrantske krize ukoliko bi mediji i civilni sektor bili uključeni u rad grupe za migracije. Takođe je naglasio da lokalna samouprava treba da pruži veću podršku projektima koje sprovodi nevladin sektor. Mirsad Malić, predstavnik mesne zajednice Makova Sedmica, je podelio pozitivan primer svoje zajednice u kojoj se građani o konkretnim dešavanjima obaveštavaju putem društvenih mreža.\nNa panel diskusiji je zaključeno da bi lokalna samouprava trebalo da posveti veću pažnju migrantima koji se nalaze van tranzitnih centara imajući u vidu da su to uglavnom grupe ljudi bez mogućnosti održavanja lične higijene i bez mogućnosti da se prehrane što najčešće dovodi do incidenata. Oni su uočili i da postoji veliki prostor za intenzivniju i neposredniju saradnju na više nivoa - nacionalnom i lokalnom i na nivou lokalnih zajednica i civilnog sektora. S obzirom da svi akteri rade na zbrinjavanju migranata svima je u interesu da bliže sarađuju. Kada je reč o ulozi narodnih poslanika u njihovim lokalnim sredinama, istaknuto je da postoje dobri primeri ovakve saradnje, i da ih treba podsticati.


U SKUPŠTINSKOJ PROCEDURI VIŠE PREDLOGA ZAKONA IZ OBLASTI PRAVOSUĐA: Rad u javnom interesu biće izrican za lakša krivična dela i prekršaje\nDva nova zakona potpuno će promeniti sistem izvršenja krivičnih sankcija.\nMNOGO VIŠE RADA U JAVNOM INTERESU, A MANJE KAZNI ZATVORA ZA LAKŠA KRIVIČNA DELA I PREKRŠAJE, biće omogućeni novim Zakonom o izvršenju krivičnih sankcija i novim Zakonom o probaciji i izvršenju vanzavodskih sankcija i mera, koje će Skupština Srbije da razmatra po hitnom postupku.\nReč je o zakonima koji odavno čekaju da budu usvojeni, kao i još šest zakonskih predloga iz oblasti pravosuđa koje je Vlada Srbije usvojila u četvrtak:\npredlog zakona o posredovanju pri rešavanju sporova,\npredlog zakona o pravobranilaštvu,\nizmene i dopune krivičnog, parničnog i vanparničnog postupka i\nizmene i dopune Zakona o izvršenju i obezbeđenju.\nKad je reč Zakoniku o krivičnom postupku (ZKP), o čijim se nedostacima poslednjih meseci mnogo govori, za sada u skupštinsku proceduru ulaze samo neznatne izmene i dopune, a ozbiljnija reforma krivičnog postupka tek predstoji u budućnosti.\nZa kaznenu politiku izuzetno su važni zakoni koji čine sastavni deo Strategije razvoja sistema izvršenja krivičnih sankcija u Republici Srbiji od 2013. do 2020. godine.\nTrenutno je u Srbiji 556 osuđenih na kazne koje nisu zatvorske, a od toga samo njih 90 izvršava kaznu rada u javnom interesu.\n– Koristi od sistema alternativnog izvršenja sankcija za državu su višestruke, a najviše se ogledaju u velikim budžetskim uštedama, koje su samo tokom prošle godine bile više od 60 miliona dinara – rekao je ministar pravde Nikola Selaković kada je nedavno otvorio četrnaestu po redu kancelariju za alternativne sankcije u Srbiji.\nDo kraja godine treba da budu otvorene kancelarije koje će pokriti teritorije svih viših sudova, pa će građani imati priliku da kazne za lakša krivična dela i prekršajne kazne izvršavaju na alternativan način – u kućnom zatvoru, sa ili bez mere elektronskog nadzora ili kaznom rada u javnom interesu.\nZAKON O IZVRŠENJU VANZAVODSKIH SANKCIJA I MERA detaljno uređuje rad kancelarija i poverenika za sprovođenje alternativnih sankcija, ali i načine pomoći osuđenicima posle izvršene kazne zatvora, što takođe treba da smanji takozvanu kriminalnu infekciju. Dugoročni cilj ovog zakona jeste i rasterećenje zatvora.\nUsvajanje ovih zakona je važno upravo i zbog Zakona o prekršajima, koji se primenjuje od 1. marta.\nDa bi sudije za prekršaje mogle u većoj meri da izriču kazne rada u javnom interesu, umesto kazne zatvora, neophodno je da mogu da primenjuju ova dva zakona koja će Skupština Srbije usvojiti po hitnom postupku.\nIzvor: www.danas.rs, A. Petrović