Kombi prevoz do Minhena - Nemačka - Kombi Prevoz Putnika Beograd Srbija, Kombi Prevoz Do Aerodroma\nKombi prevoz putnika - Minhen Nemačka 90EUR\nKombi prevoz Nemačka » Kombi prevoz putnika - Minhen Nemačka 90EUR\nKombi prevoz putnika do Minhena je usluga koju u okviru kombi prevoza putnika do Nemačke skoro svakodnevno organizujemo za grupe putnika. Sve što je potrebno, da biste brzo, bezbedno i udobno putovali do Minhena, je da nas pozovete i ugovorite termin polaska iz Srbije ili povratka iz Minhena u Nemačkoj.\nPrednosti kombi prevoza do Minhena\nPrednost kombi prevoza u odnosu na druge linijske mogućnosti prevoza do Minhena je to što vas naš kombi prevoz putnika vozi sa bilo koje adrese u Srbiji do bilo koje adrese u Minhenu. Ne postoje klasična stajališta ili mesta okupljanja putnika.\nVanlinijski kombi prevoz putnika do Minhena\nVreme putovanja kombijem do Minhena\nVreme putovanja iz Srbije do Minhena u slučaju kombi prevoza je svakako kraće od linijskog prevoza autobusom, a posebne pogodnosti pravljenja pauza na zahtev putnika i prevoz putnika do adrese u Minhenu sa adrese u Srbiji posebno utiče na sve veću traženost ove vrste prevoza.\nPogodnosti kombi prevoza do Minhena\nPosebne pogodnosti u vidu popusta na cenu prevoza putnika kombijem do Minhena obezbeđujemo stalnim putnicima, penzionerima, organizovane grupe putnika i grupe sa jedinstvenim mestom polaska.\nKontaktirajte nas za kombi prevoz do Minhena\nZa sve detaljne informacije o kombi prevozu putnika do Minhena ili kombi prevozu putnika do Nemačke uopšte, možete nas kontaktirati pomoću podataka na stranici kontakt za kombi prevoz putnika do Nemačke.


Posjeta predstavnika NVO Aktivna zona\nU okviru zakonske nadležnosti da sprovodi edukativne, istraživačke i ostale preventivne antikorupcijske aktivnosti, Agencija za sprječavanje korupcije je organizovala predavanje za predstavnike nevladine organizacije Aktivna zona iz Cetinja, u okviru projekta te organizacije čiji je cilj informisanje građana o korupciji kao štetnoj društvenoj pojavi.\nPredavanju je prisustvovalo oko dvadeset predstavnika NVO Aktivna zona, koji su u najvećem broju učenici cetinjske gimnazije. U toku posjete Agenciji su bili u prilici da saznaju od službenika ove institucije sve o antikorupcijskom zakonskom okviru, procedurama i načinima prevencije korupcije.\nNačelnici svih odsjeka u Agenciji su polaznicima prezentovali djelokrug poslova iz nadležnosti svojih organizacionih jedinica, kao što su: kontrola finansiranja političkih subjekata i izbornih kampanja, sprječavanje sukoba interesa i provjera podataka iz izvještaja o prihodima i imovini javnih funkcionera, postupanje po prijavama zvizdača i zahtjevima za zaštitu zviždača, kontrola djelatnosti lobiranja, kontrola donošenja i primjene planova integriteta i druge.\nČlanovi NVO Aktivna zona su takođe upoznati sa edukativnim kampanjama Agencije o jačanju nivoa javne svijesti o problem korupcije, a podijeljen im je i info materijal Agencije.\nPredavanje je sprovedeno u okviru projekta “Otvoreno o korupciji” koje sprovodi NVO Aktivna zona sa Cetinja. Aktivnosti projekta se odnose na sprovođenje javne kampanje, u okviru koje se organizuju istraživanje o poznavanju pojma korupcija i načinima borbe protiv te pojave, javne tribine, debatno takmičenje, takmičenje za najbolji esej na temu ''Otvoreno o korupciji'' i dr.\nAgencija za sprječavanje korupcije ostaje otvorena da u okviru zakonskih nadležnosti nastavi da bude partner u projektima čiji je cilj jačanje javne svijesti o korupciji kao štetnoj društvenoj pojavi i metodama za njeno suzbijanje, te na taj način pruži dodatni doprinos razvoju društva netolerantnog na korupciju.


Nemačka donacija za Crveni krst Vršca i Plandišta - eVršac\nCrveni krst u Vršcu, Plandištu, Sremskoj Mitrovici i Rumi, kao i Centar za razvoj Srema i Šidski ekološko humanitarni centar, dobili su podršku u računarskoj i zaštitnoj opremi, saopštio je danas program Nemačke razvojne pomoći.\nUkupna podrška obuhvata 20 laptopova, tableta i monitora, 10 štampača, skenera i projektora i 50 manjih uređaja kao što su mobilni telefoni, kamere i zvučnici, a pored računarske opreme, tu je i više od 4.000 artikala zaštitne opreme i 65 beskontaktnih toplomera.\nPodršku je obezbedio projekat Nemačko-srpske razvojne saradnje „Usluge socijalne zaštite za osetljive grupe“ putem posebne mere koja podržava osetljive grupe tokom pandemije kovid-19, a koju sprovodi GIZ, navodi se u saopštenju.\nVeć više od godinu dana organizacije civilnog društva nalaze načine da podrže osetljive društvene grupe, i pored otežanog ličnog kontakta i ograničenog kretanja korisnika, kako se dodaje.\nOne usluge socijalne zaštite koje se mogu pružiti putem telefona ili interneta, kao što su info linije, dobile su pojačanje u vidu novih uređaja koji obezbeđuju dostupnost i kontinuitet nege.\nTamo gde je fizički kontakt neophodan, zaštitna oprema će doprineti bezbednosti socijalnih radnika i radnica dok brinu o korisnicima.\nPandemija je preusmerila mnoge aktivnosti na internet i tu je računarska i IT oprema od velikog značaja. Tamo gde to nije moguće, GIZ ostaje posvećen podršci socijalnim radnicima i volonterima koji brinu o onima kojima je to najpotrebnije, izjavila je Iva Vučićević iz GIZ.


Maloletnici su uhvaćeni sinoć nakon brze intervencije policije, a Gak je napomenuo da je to prva provala u vrtiće otkad je krenulo uvođenje alarmnih sistema, saopštila je Gradska uprava.\n- Nisam srećan što ovakvi slučajevi nisu novost, ali sam zadovoljan rezultatom monitoring centra koji je nedavno počeo sa radom, jer su neovlašćen ulazak i uništavanje imovine vrtića odmah registrovani - rekao je Gak.\nNIKAKO DA SE OPAMETI Drugi put zatečen u vreme policijskog časa KAŽNJEN SA 100.000 DINARA\nBAHATO Mladići divljali tokom policijskog časa na ulicama Pećinaca: Bežali od policije, pa SLETELI S PUTA\nGak je naveo da provalnici nisu stigli da uđu u objekat vrtića jer su uhvaćeni u dvorištu i upozorio na to, da gotovo po pravilu u vrtiće provaljuju maloletnici.\nKako je rekao, to je za društvo poražavajuća činjenica, jer se najnoviji incident desio u vreme policijskog časa kada svi moraju da budu kod kuće, a podrazumeva se, kako je dodao, da roditelji znaju gde su njihova deca.\n- Policija sada dalje radi svoj posao, a za nas je bitno da smo nadam se konačno, našli način da smanjimo broj obijanja vrtića efikasnim sistemom, sa kojim policija može odmah da reaguje - naveo je Gak.\nNedelja italijanskog jezika od 19. do 24. oktobra\nAmbasador Italije u Beogradu Đuzepe Manco otvorio je danas manifestaciju Nedelja italijanskog jezika u svetu, tokom koje će od 19. do 24. oktobra biti organizovani koncerti, predavanja, radionice i drugi umetnički programi.\nKriza i kod turista: Od suvenira najviše pazare magnete i šolje\nMagneti i šolje, koji su ujedno i najjeftiniji suveniri na tezgama sa cenom od 200 dinara - najpopularniji su suveniri koje stranci kupuju kao uspomenu iz Beograda.


Koliko je građane koštala prodaja Komercijalne banke | Blok vesti\nDa su to bila prazna obećanja jasno je iz toga što je obaveza privatizacije Komercijalne banke definisana još ugovorom sa EBRD-jem 2006. Godine, kada je ova finansijska institucija ušla u vlasničku strukturu banke dokapitalizacijom od 70 miliona evra. Prema tom ugovoru u koji su novinari Insajdera imali uvid, prodaja banke je planirana u narednih tri do pet godina, a ugovor je u ime Vlade Srbije potpisao Mlađan Dinkić. Privatizaciju je odložila svetska ekonomska kriza 2008. godine, a odlagana je i narednih godina, a kako bi to bilo moguće, predstavnici države su sa stranim akcionarima potpisivali više aneksa ugovora. Na kraju je u februaru 2020. prodata Novoj Ljubljanskoj banci (NLB).\nZašto su zbog štetnih ugovora građani pre prodaje morali da plate više od 250 miliona evra stranim finansijskim institucijama pogledajte u prilogu Insajdera.\nPrevious articleInsajder debata o organizacijama ekstremne desnice u Srbiji\nNext articleSmene na Južnoj tribini: (Ne)moć države ili opasna igra


Polovni Keppler kamioni oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > Kamioni sa otvorenim sandukom > Keppler\nPolovna Keppler kamioni sa otvorenim sandukom na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Keppler kamioni sa otvorenim sandukom mašina koje su za prodaju. Keppler kamioni sa otvorenim sandukom oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Keppler kamioni sa otvorenim sandukom u Brend sekciji.\nKeppler - -Klasa emisije: WheelBase, : Transmission, : CargoSpaceDimensions, : FrontTyreSize, Veličina zadnjih guma: Colour, : TruckExtras\nKeppler GetränkeaufbauMjenjač: Sonstige, Dimenzije prtljažnika (LxWxH): 8300x2440x2200, Boja: Blau\nOvde je kompletna lista polovnih Keppler kamioni sa otvorenim sandukom za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Keppler kamioni sa otvorenim sandukom koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Keppler kamioni sa otvorenim sandukom koje Vas interesuju.


Razvoj sporta u Pasi Poljani | NisCafe\nProjekat “Modernsport” koja će biti ostvaren izgradnjom sportskih terena u paliluskom naselju “Pasi Poljana” do kraja ove godine, podržaće EU sa 218 480.74 Eura. Novi spotski tereni obogatiće sadržaje stanovnika, posebno omladine ovog naselja.\nProjekat Gradska opština Palilula “MODERNSPORT”, koji će se realizovati u partnerstvu sa sa oštinom Botevgrad (Bugarska) u okviru Programa prekogranične saradnje Bugarska-Srbija, u sklopu IPP-a fonda, nakon usvojenih promena u projektnim aktivnostima, krenuće sa realizacijom. Urađen je glavni projekat, ističe prof.dr Igora Novakovića, predsednik opštine Palilula, i sada može da počne izgradnja projektovanih sportskih terena, na površini od 4.400m2 u izdvojenom odelenju Osnovne škole “Kralj Petar Prvi” u Pasi Poljani.\nU cilju razvoja i promocije sporta, po rečima Novakovića gradiće se nekoliko sportskih terena: igrališta za odbojku, košarku i rukomet, teniski teren, trim staza, staza za skok u dalj, atletska staza. Vrednost ove investicije, koja će biti ostvarena uz podršku EU do kraja ove godine je oko 218 480.74 Eura.\nOvim povodom tim programa Prekogranične saradnje i član opštinskog Veća Boban Mikić obišli su lokaciju isturenog odelenja škole “Kralj Petar Prvi” u Pasi Poljani. Stanovnici, posebno omladina ovog naselja opštine Palilula dobiće idealne uslove za razvoj sportsko-rekreativnih aktivnosti.\nOva investicija po rečima Bobana Mikića, koja je po projektu opštine Palilula podržala EU IPA FOND u okviru programa Prekogranične saradnje Bugarska-Srbija, primer je kako se u opštini dosledno ostvaruje ravnomerni teritorijalni razvoj i da značajne investicije ne odlaze samo u uže gradsko jezgro već se ostvaruju i u seoskim naseljima i naseljima u razvoju.


29. mart 2009. | Izvor: Tanjug\nSrbija do 2012. godine mora da donese 12.000 evropskih standarada za različite oblasti privrede, rečeno je na sastanku Grupacije za proizvodnju biljnih ulja u Privrednoj komori Srbije na kome je bilo reči o zakonskoj regulativi u kontroli biljnih ulja.\nU interesu privrede je da to pre bude donesena zakonska regulativa koja će biti usaglašena sa propisima Evropske unije, rekla je predstavnik Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodopreivrede Tanja Miranović.\nOna je dodala da je po Zakonu o ministarstvima, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, radi ubrzavanja procesa usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa propisima EU, ovlašćeno da usklađuje tehničke propise.\nTo ministarstvo može u saradnji sa privredom i naukom da usklađuje zakonsku regulativu u oblasti poljoprivrede, rekla je Miranović i dodala da bi takva saradnja mogla da ubrza i usklađivanje zakonske regulative, koja se odnosi na kontrolu kvaliteta biljnih ulja.\nPostojeći pravilnik je iz 2006. godine, a povod za izradu novog je usaglašavanje sa regulativom EU.


‘Porodica Adams 2’ uz poklone za sve mališane u Cineplexx Niš bioskopu | MediaPress\nNajsimpatičnija, najsablasnija i najzabavnija porodica ikada, vraća se na veliko platno Cineplexx Niš bioskopa i to na Porodičnom danu u nedelju 31. oktobra od 12 do 17 časova. Sve mališane očekuje poklon originalni poster filma. Ulaznice su u prodaji na blagajni bioskopa i putem aplikacije CineplexxRS.\nNi malo slučajno, Porodični dan zakazan je za nedelju, 31. oktobar kada naša omiljena porodica Adams proslavlja Noć veštica, a u duhu prazničnog darivanja, sve mališane očekuje poklon originalni poster filma ,,Porodica Adams 2“. U sasvim novom filmu zatičemo izbezumljene roditelje Mortišu i Gomeza jer njihova deca nisu više mala, preskaču porodične večere i potpuno su zaokupljeni „vremenom vriska“. Kako bi povratili svoju bliskost, odlučuju da strpaju Sredu, Pagslija, ujaka Festera i posadu u svoj ukleti kamper i krenu na poslednji bedni porodični odmor. Njihova avantura širom Amerike izvlači ih iz njihovog stila uz urnebesne situacije sa njihovim kultnim rođakom Stvari, kao i mnogim novim čudnim likovima. Šta bi moglo da krene po zlu? Saznaj na Porodičnom danu u Cineplexx Niš bioskopu.\nTrejler filma ,,Porodica Adams 2“:\nČlanove Porodičnog film kluba, kupovinom tri ili četiri ulaznice za isti film, ostvaruje se posebna snižena cena ulaznice za sve članove porodice. Specijalna cena karte koja iznosi 230 dinara za 2D i 330 dinara za 3D dečje filmove i članovima Porodičnog film kluba pruža još bolju zabavu za čitavu porodicu. Uz Porodični film klub karticu očekuju te i besplatne kokice u Cineplexx Niš bioskopu.\nKlikom na priloženi LINK uz jednostavnu i brzu registraciju, svoju karticu možeš preuzeti na blagajni Cineplexx Niš bioskopa prilikom prve sledeće posete.\nUlaznice za Porodični dan i film ,,Porodica Adams 2“ su u prodaji na blagajni Cineplexx Niš bioskopa i putem aplikacije CineplexxRS.\nPromo baner: Cineplexx Niš bioskop\nTag:aplikacijabioskopBioskopiCineplexxCineplexx Niš bioskopCineplexxRSFilmnispokloniPorodica AdamsPorodica Adams 2Porodični dantrejler filma


Vantelesna oplodnja za deset parova - Zdravlje i bezbednost - Ringeraja.rs\nVantelesna oplodnja za deset parova\nUredništvo portala Ringeraja.rs, 7.7.2018\nSavet za zdravlje grada Šapca opredelio je tri miliona dinara iz budžeta za fnansiranje vantelesne oplodnje\nNa konkurs se javilo 14 parova, a komisija je predložila deset kojima će na raspolaganju biti po 300.000 dinara. Ovo je druga godina kako grad pomaže bračnim parovima da dobiju potomstvo.\nNa prijemu u Gradskoj kući Dragan Topalović je istakao da je potomstvo iznad svega: „Sve bude i prođe, samo deca ostaju“. Marija Vasiljević je 21 godinu u braku i nekoliko puta do sada je pokušavala da dobije dete. Njena poruka je da ne treba odustajati i da su deca nešto najlepše na svetu.\nPredsednik Gradske skupštine Nemanja Pajić podsetio je na obavezu podsticanja rađanja kao jednu od mera populacione politike grada: „Na nama je da podržimo one istrajne i da se to ostvari na najlepši način, da dobijemo nove sugrađane“. U Šapcu se rodi oko hiljadu beba, i grad ne beleži smanjenje broja stanovnika.


Konkurs za volontere - Nisville 2013 » ponedeljak, maj 20 2013 11:07\tAdam Nussbaum na Nišvilu » ponedeljak, maj 20 2013 11:03\tLetnja filmska avantura » ponedeljak, maj 20 2013 10:58\tKonferencija o ljudskim resursima » ponedeljak, maj 20 2013 07:09\tServis Niš 2.0 » četvrtak, maj 16 2013 19:57\tNoć stripa u Nišu » četvrtak, maj 16 2013 18:36\tNova knjiga Branislava Jankovića » četvrtak, maj 16 2013 07:05\tSerbia Dance Tuning 2013 » sreda, maj 15 2013 11:46\tX Noć muzeja u Nišu » utorak, maj 14 2013 15:15\tNovi spot Lige izuzetnih džentlmena » utorak, maj 14 2013 06:39\tMovie buster\t300\nBesa - Srđan Karanović\nMedeni Mesec - Goran Paskaljević\nMontevideo - Zoran Janković\nMovie Buster | Resident Evil\nNeka ostane među nama - Rajko Grlić\nBez obzira gde bežiš, bez obzira gde se kriješ, ne možeš prevariti smrt! U “Poslednjoj...\tIgra prestola\nLed, krv i železo Američka TV mreža HBO je još pre više od decenije vinula u nebo standarde TV...\tSocial network\nMovie buster - Društvena mreža scenario: Aaron Sorkin režija: David Fincher uloge: Jesse...\tMontevideo - Zoran Janković\nBog te video?! Režija: Dragan Bjelogrlić Uloge: Miloš Biković, Petar Strugar, Nina Janković,...\tNeka ostane među nama - Rajko Grlić\n“Neka ostane među nama“ Režija: Rajko Grlić Uloge: Predrag-Miki Manojlović, Bojan Navojec,...\tKNJIGOVODSTVENA AGENCIJA ICARUS doo NIŠZA NOVE KLIJENTE Period od mesec dana besplatno svim klijentima koji imaju razvijeno poslovanje a čak dva meseca besplatno za sve novoosnovane privredne subjekte i preduzetnike. ZA POSTOJEĆE KLIJENTE Preporučite nas Vašim prijateljima i poslovnim partnerima. Za svakog novog klijenta po Vašoj preporuci očekuje Vas jedan mesec besplatnog vođenja poslovnih knjiga


U novoj, proevropskoj vladi Španije, dominiraju žene - Dijalog.net\nNaslovna Politika Evropska unija U novoj, proevropskoj vladi Španije, dominiraju žene\nMadrid, 8. jun 2018. – Nova socijalistiška španska vlada premijera Pedra Sančesa položila je zakletvu pred kraljem Felipeom VI.\nTo je vlada sa najvećim brojem žena do sada i sa vrlo izraženim proevropskim stavom.\nVlada Socijalističke radničke partije Španije (PSOE) premijera Pedra Sančesa ima 16 ministara – 11 žena i pet muškaraca.\nSančez je rekao da je to prvi put od povratka Španije demokratskom sistemu 1970-ih godina prošlog veka da u jednoj vladi ima više žena nego muškaraca.\nGlavni izazov za novu vladu Pedra Sančesa biće isti oni koji su u poslednjih osam meseci proganjali bivšeg premijera Marijana Rahoja – nezavisnost Katalonije.\nPrethodnih godina je oštro kritikovao donedavnu vladu konzervativca Marijana Rahoja zbog smanjivanja budžeta za naučna istraživanja i prosvetu, prenosi Euractiv.\nTop Tags lokalna samouprava konkurs Politika Vlada Republike Srbije Evropska unija Evropska komisija vladavina prava OCD Civilno društvo mladi Društvo Pravosuđe mediji evropske integracije Srbija i Evropska unija


Zdravković: Uklonjena čaura kasetne bombe kod Aerodroma u Nišu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zdravković: Uklonjena čaura kasetne bombe kod Aerodroma u Nišu\n0Piše: Z.M. 05. novembra 2020. 13.56 Izmenjeno: 15.19\nMihajlo Zdravković, direktor državnog preduzeća „Aerodromi Srbije“, čije je sedište na niškom aerodromu, rekao je da su deo kasetne bombe pronašli radnici koji rade na proširenju aerodromskog kompleksa “van tog kompleksa, u starom koritu reke Nišave”.\n– Na tom prostoru se već neko vreme izvode radovi zbog postavljanja novog sistema svetlosnog obeležavanja aerodromske piste. Radnici su pronašli metalni deo kasetne bombe, odnosno čauru bez upaljača i eksplozivnog punjenja. O pronalasku dela bombe odmah su obaveštene nadležene institucije i čaura je uklonjena- rekao je Zdravković na vanrednoj konferenciji za novinare.\nZdravković je rekao da se ovi radovi izvode uz nadzor pirotehničara zbog toga što je 1999. godine aerodrom bio izložen višestrukom NATO bombardovanju. On je podsetio da je aerodrom u Nišu po završetku bombardovanja razminiran “i od nadležnih ustanova dobijen sertifikat koji potvrdjuje da je bezbedan”.\n– Nema razloga za bilo kakvu paniku i brigu jer se radi o jednoj standardnoj proceduri – kazao je Zdravković.\nGrađani naselja pored aerodroma su, međutim, kazali novinarima da demineri “nikada nisu pretraživali i čistili” i njihovo naselje, zbog čega strahuju da je ono “puno bombi”. Prema rečima nekih od njih, “verovatno” je da u starom koritu Nišave ima kasetnih, pa čak i neeksplodiranih bombi iz Drugog svetskog rata.\nAerodrom, Aerodrom Konstantin Veliki, Kasetna bomba, NišNiš


Ministarka Mihajlović u Pančevu: infrastruktura uslov razvoja i budućnosti Srbije -\n27. marta 2019.01321\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović, posetila je danas sa ministrom omladine i sporta Vanjom Udovičićem Pančevo.\nOni su sa načelnikom i predsednicima lokalnih samouprava Južnobanatskog okruga razgovarali o infrastrukturnim projektima, razvoju ženskog sporta, ali i drugim temama iz resora Ministarstva – razvoju komunalne infrastrukture i ozakonjenju objekata.\nNačelnica okruga poklonila je potpredsednici Mihajlović u ime Sigurne kuće Pančevo poklon žena žrtava nasilja u znak zahvalnosti za podršku koju im pruža.\nPotpredsednica Vlade darivala je gradonačelnika Pančeva i načelnicu okruga poklonima koje su izradile žene sa sela, u okviru inicijative “Uposlimo hiljadu žena u ruralnim područjima”.\nRelated tags : danijela lončarinfrastruktura južnog banatajužnobanatski upravni okrugsaša pavlovsigurna kućaulaganja u južni banatvanja udovičićzorana mihajlović\nBožić: poziv predstavnicima iz Španije za razmenu iskustava u navodnjavanju\n21. septembra 2021.0146\n29. marta 2019.01053\n7. jula 2022., 12:16


Promo proizvodi • brendirani promo-artikli od papira i kartona • Deto d.o.o.\nPromo proizvodi su sve one štampane stvari koje za osnovnu svrhu imaju promociju kompanije / firme, proizvoda, ili usluga – odnosno promociju ili razvoj novog ili postojećeg brenda. Od jednostavnog flajere i vizit karte, pa do najspektakularnijih ili potpuno originalnih načina za tržišno predstavljanje – osnovna pravila su ista. Potrebno je u svakom detalju slediti i graditi prepoznatljiv imidž koji će potencijalni kupci / klijenti / korisnici usluga – neraskidivo povezati sa kvalitetom i drugim komparativnim prednostima i osobinama samog brenda.\nProspekti, katalozi, flajeri, lifleti, leci, brošure, publikacije… Mnogo različitih naziva, a ovi promo proizvodi se u suštini razlikuju samo po dimenzijama. Bez obzira na raspoloživi budžet, ovi promo materijali bi uvek morali da budu vrhunskog kvaliteta, u suprotnom – mogu imati kontra-efekat. Kvalitet štampe, a naročito fotografija i dizajn – nikada ne bi smeli da budu predmet kompromisa. Jer slika govori više od hiljadu reči, o vama i vašoj firmi …\nPostoji praktično neograničen broj kombinacija mogućih formata, obima, poveza, opreme, i grafičkog dizajna jednog bloka ili sveske. Kada se na sve to dodaju i specijalne tehnike i materijali, i neke sasvim originalne ideje (koje čuvamo samo za vaše oči) ova priča stvarno nema kraja. Ali morali smo ovde da predstavimo neke od najčešćih kombinacija. Za sve ostalo treba samo da nas kontaktirate na bilo koji od načina sa naše kontakt strane…\nFascikle su daleko više od obične futrole za papire. Ovaj važan detalj u poslovnoj komunikaciji može da ponese mnogo korisnih informacija, da prenese utisak sistematičnosti, stila, prefinjenosti, poslovnosti… Postoji mnogo kreativnih načina da prenesete svoju poruku, a vaša fascikla je definitivno jedan od njih…\nOmoti za CD / DVD medije imaju bar dve podjednako važne funkcije. Da sačuvanju neoštećen vrlo osetljiv medij – i da dostojno reprezentuju njegov sadržaj. Ovo kartonsko pakovanje u dizajnerskom smislu je posebna disciplina, a vrlo često i veliki izazov. Pre svega zahvaljući visokim estetskom standardima koji su odavno u ovoj oblasti postavljeni. Zato se trudimo da ovi promo proizvodi povremeno budu osveženi novim grafičkim i funkcionalnim rešenjima…\nMagnetni promo proizvodi\nMagnetni promo proizvodi se izradjuju u kombinaciji klasične ofset štampe, i specijalne magnetne folije. Ovi reklamni proizvodi obično imaju dva važna elementa: atraktivnost, i upotrebnu vrednost – što ih čini vrlo efektnim promotivnim sredstvima…\nStoni, zidni, džepni… Kalendari se prave u mnogo različitih dimenzija, oblika, i dizajna. Na hiljade mogućih varijacija u opremi, izgledu, kvalitetu i osobinama materijala, povezu, tehnikama štampe, itd. Iz razloga ekonomičnosti tokom vremena su se ustalile neke uobičajene specifikacije (modeli kalendara), ali smo se potrudili da ovde ilustrujemo i moguće specifične i originalne varijacije…\nPozivnice i čestitke su promo proizvodi koji traže inventivnost, koncentraciju na svaki detalj, preciznu i prefinjenu izradu… Često sve od toga, a ponekad – čak i nešto više…\nKartonske lepeze se izradjuju od plastificiranog kunstdruka sa ojačanjem od lepenke, po originalnoj konstrukciji koja pre svega ima za cilj visoku upotrebnu vrednost. Istovremeno omogućena je i ekonomična kvalitetna (ofset) štampa koja može da odgovori svim zahtevima, pa tako u obzir dolaze najrazličitije namene…\nNovi i originalni promo proizvodi\nNovi i originalni reklamni proizvodi su onaj deo našeg posla koji nas najviše zabavlja, i veseli. Pogotovo kad neki od ovih proizvoda zažive pa napuste ovu rubriku i postanu deo standardne ponude (kao što se pre par godina desilo sa lepezama). Trenutno su na spisku rotaciona tabela, kartonska olovka, stalak za mobili telefon, promo stona lampa…\nPromotivne stone mape (u bloku) i stoni planeri (u spiralnom povezu) sa najkvalitetnijom ofset štampom su ekonomičan poslovni poklon…\nKao i kod drugih promotivnih proizvoda podmetači za čaše su uspešni onoliko kolika je njihova upotrebna vrednost. Kaširani podmetači moraju da budu dugotrajni, odnosno izdržljivi, a kod potrošnih je važna izuzetno ekonomična cena uz korektnu štampu…\nPapirne zastavice su ekonomičan način da animirate mladju populaciju. Interesantan i nesvakidašnji detalj u svakoj akciji, promociji, ili manifestaciji…\nPlakati i posteri različitih formata, od jedne boje do punog kolora, na različitim materijalima, u serijama od stotinak komada – do više desetina hiljada. Sa vašom pripremom (dizajnom) po vašoj ili našoj ideji…\nMemorandumi ili poslovna zaglavlja su standard u poslovnoj komunikaciji. Osim kao podloga za poslovna pisma, ugovore, ponude, i drugu eksternu i internu prepisku, pojavljuju se kao obrasci (fakture, otpremnice, prevoznice, itd) na standardnom ili samokopirajućem papiru..\nNa prvi pogled vizit karte (posetnice) su samo sitan, skoro beznačajan detalj u poslovnoj komunikaciji. Ali to je često prvi utisak koji neko ima o vama, ponekad jedina veza izmedju vašeg potencijalnog kupca i vaše firme. Možda baš sada neko uporedjuje vaše vizit kartice sa vizit kartom vaše konkurencije, i upravo razmišlja koga će prvog da pozove telefonom…


Srbija ne želi eskalaciju krize već dijalog – Nadlanu.com\nSrbija ne želi eskalaciju krize već dijalog\nObjavljeno 17. sep 2011. / 12:58:52\nBEOGRAD, 17. septembra 2011. (Beta) – Profesor Fakulteta političkih nauka Predrag Simić ocenio je u subotu da je svrha predloga Srbije za rešenje problema na prelazima Brnjak i Jarinje na severu Kosova da predupredi moguću eskalaciju konflikta i “osvoji teren” za dijalog o administrativnim prelazima.\n“Svrha predloga je da stavi do znanja svoje ciljeve u krizi i predupredi različite moguće interpretacije koje bi mogle dovesti do eskalacije konflikta”, rekao je Simić agenciji Beta komentarišući predlog za rešenje problema na severu Kosova kojim se predvidja da kosovski policajci i carinici ne budu na tim prelazima, i predlaže dijalog o administrativnim prelazima.\nPo njegovoj oceni, Srbija želi predlogom da “isprovocira” reakciju Euleksa i osvoji teren za eventualni nastavak pregovora o administrativnim prelazima.\n“Na taj način, Albancima pre svega ali i Euleksu se prepušta da na taj predlog odgovore i da se time kriza svede na formalne predloge i kontrapredloge koji bi bili predmet daljih pregovora bez rizika nove eskalacije”, precizirao je on.\nSimić je istakao da je “očekivan” stav kosovskih zvaničnika da se o administrativnim prelazima neće raspravljati, ističući da bi u ovom trenutku trebalo očekivati poruku iz Brisela, odnosno krugova Evropske unije, koja bi bila meritorna Beogradu.


„Neoliberalni koncept je tokom pandemije dodatno naškodio već marginalizovanim društvenim grupama”, kažu stručnjaci - Mašina\nPrema poslednjim podacima stopa siromaštva u Srbiji se smanjila za 1,5%, što je promena nedovoljna da Srbiju izbavila iz grupe najsiromašnijih zemalja u Evropi. Uz to, brojčani prikazi ne daju nikakvu predstavu o kvalitetu života ljudi koji su siromaštvom pogođeni.\nAutorke i autori novog istraživanja „Covid kriza i siromaštvo: Praćenje siromaštva u Srbiji 2021” smatraju da je važno od samih ugroženih lica čuti kako izgleda stvarnost „o kojoj ne možemo ništa da saznamo iz statističkih podataka“.\nU skladu s takvim pristupom, istraživanje prati uticaj pandemije na materijalni položaj i subjektivnu ocenu psihofizičkog zdravlja društvenoekonomskih grupa u najvećem riziku od siromaštva: neformalno zaposlenih, Roma, mladih, samohranih roditelja i starih.\nNeformalno zaposleni su prijavili visok nivo stresa i frustracije, najčešće uzrokovane gubitkom posla i brigom za budućnost. Neformalno zaposleni su uglavnom koncentrisani u sektorima koji su bili intenzivno pogođeni merama protiv pandemije, uključujući ugostiteljstvo, građevinarstvo i poljoprivredu. „Oni su se, uz to, suočili sa nizom problema u ostvarivanju osnovnih prava, kao što je pravo na zdravstvenu i socijalnu zaštitu”, objasnila je Marija Babović iz SeConS.\nČinjenica da su najmarginalizovanije grupe posebno ugrožene od početka pandemije dobro se vidi na primeru predstavnika romske populacije, naročito oni koji žive u neformalnim naseljima, navela je Babović. Oni su trpeli posledice zbog neposedovanja ličnih dokumenata, nezaposlenosti i neinformisanosti. Sami Romi i Romkinje su naveli da su im probleme predstavljali nedostatak digitalnih veština i pristupa internetu, koji je bio naročito ugrožavajući za decu koja je trebalo da pohađaju onlajn nastavu.\n„Naše socijalne politike ne vode računa o životnim ciklusima stanovništa”, konstatovala je predstavnica SeConS komentarišući specifičan uticaj pandemije i pratećih mera na mlade, odnosno frustraciju zbog ograničenja u učestvovanju u društvenom životu koju su mladi u anketi prijavili. Babović komentariše i da je opao kvalitet obrazovanja mladih, a da će se u tom pogledu posledice tek ispoljavati.\nSamohrani roditelji su, očekivano, kao najveći problem istakli poteškoće u i onako teškom usklađivanju poslovnih i privatnih obaveza. To je naročito pogodilo žene, koje su većinski samohrani roditelji, a istovremeno i koncentrisane u sektorima koji su, po rečima Marije Babović, bili najopterećeniji i najugroženiji, uključujući zdravstvo, obrazovanje i trgovinu.\nSlika starijeg stanovništva, koje je istovremeno bilo u najvećoj potrebi za zdravstvenom i drugim vrstama nege i prostorno izolovano, je slika akumuliranih deprivilegovanosti, kako se izrazila Babović. Ovu populaciju je takođe izuzetno pogodio nedostatak digitalnih veština i prateća neobaveštenost.\nSlobodan Cvejić je ocenio da su ekonomski i sistem socijalne zaštite u Srbiji dezintegrisani i da je to moglo da se vidi i iz načina na koji su bile formulisane državne mere tokom pandemije. Država je, kako je rekao, izdvojila značajna finansijska sredstva za pomoć privredi i građanima, ali ih distribuirala na problematičan način, svima jednako, sa očekivanjem da će tržište rada i finansijsko tržište samo usmeriti novac tamo gde je on potreban:\n„Taj neoliberalni koncept je doveo do toga da one društvene grupe koje su i inače na margini i slabo vidljive prođu još lošije”.\nStručnjaci ocenjuju da je mere trebalo definisati specifično za specifične društvene grupe. Po Cvejićevoj oceni saznanja o načinjenim greškama treba shvatiti kao opomenu za slične situacije različitih kriza, kojih će, smatra, u narednom periodu biti.\nIstraživanje su na konferenciji za štampu održanoj 18-og oktobra u prostorijama Medija centra predstavili Marija Babović (SeConS), Slobodan Cvejić (SeConS) i Miodrag Milosavljević, v.d. izvršnog direktora Fondacije za otvoreno društvo.\nTags istraživanjesiromaštvosocijalna zaštita\nArandarenko: Inflacija više pogađa siromašnije Mašina 01.02.2022.


Do kraja maja besplatno parkiranje u ovom delu Novog Beograda – NBGD Vesti\nDo kraja maja besplatno parkiranje u ovom delu Novog Beograda\nAutor nbgdvesti on 13. maja 2022.\nNa inicijativu brojnih putnika „Srbija voza“, JKP „Parking servis“ produžilo je do 31. maja 2022. godine promotivni period besplatnog parkiranja na parkiralištu kod železničke stanice „Novi Beograd“. Svim korisnicima, koji imaju kupljenu kartu „Srbija voza“, prilikom plaćanja parkiranja u toku promotivnog perioda, prvih 12 sati provedenih na novootvorenom parkiralištu biće besplatno.\nParkiralište „Železnička stanica – Novi Beograd“ otvoreno je krajem marta i od tada važi promotivni period za putnike „Srbija voza“, dok cena parkiranja za druge posetioce ovog dela grada iznosi 100 dinara po započetom času. Korisnici parkirališta mogu aplicirati i za dve vrste mesečne pretplate. Celodnevno parkiranje putničkih vozila, svakog dana od 00 do 24 časa, košta 8.000 dinara, dok noćna pretplata košta 4.000 dinara.\nParkiralište „Železnička stanica – Novi Beograd“, kod stajališta za vozove „Novi Beograd“, prostire se na površini od 10.200 kvadratnih metara. Kapacitet parkirališta je 269 parking mesta, od čega je 30 parking mesta namenjeno vozilima osoba sa invaliditetom. Vozači parkiralištu mogu da priđu iz Ulice Đorđa Stanojevića, kao i iz Ulice Nova 1. Parkiralište je potpuno automatizovno i pokriveno video nadzorom. Ukoliko je korisniku potrebna pomoć prilikom plaćanja parkiranja, asistencija će mu biti pružena iz Kontrolno-operativnog centra „Parking servisa“, putem interfona postavljenog kod naplatnih stanica.


Intimna istorija čovečanstva - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 31-03-2020, 02:22 AM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Prirodne nauke / Istorija / Intimna istorija čovečanstva\nIstoričar i filozof Teodor Zeldin, danas se smatra jednim od vodećih engleskih intelektualaca. Francuski časopis “Magazine Litteraire” uvrstio ga je među sto najznačajnijih živih mislilaca, londonski “Independent” je o njemu pisao kao o “jednom od 40 ličnosti čije će ideje ostati važne i za novi milenijum”.\nTeodor Zeldin je rođen 1933. godine, a na Londonskom univerzitetu diplomirao je sa 17 godina.\nPredaje istoriju na oksfordskom koledžu St. Antonije, na kome je sa 30 godina bio dekan. Predavač je i na 15 univerziteta širom sveta.\nDobitnik je nagrade Volfson za istoriju. Izabran je za člana Evropske akademije. Sa 40 godina objavio je Oksfordsku istoriju moderne Evrope (kasnije nazvana “Istorija francuske strasti”). Napisao je i knjige:\n- Budućnost rada,\n- Istorija francuske strasti,\n- Konverzacija: kako razgovor može promeniti vaše živote.\nOsnivač je organizacije “Oksford Muse”, kojoj je namera da proširi istraživanja o ljudskim iskustvima, odnosima, o unapređenjima načina rada, a sve u cilju poboljšanja životnih uslova.\nU svetu je postao poznat po knjizi “Intimna istorija čovečanstva”, koja je prevedena na 22 jezika.\nPredmet ovog rada u nastavku biće analiza upravo pomenute knjige.\nU Intimnoj istoriji čovečanstva Zeldin koristi svoju neobičnu i ogromnu erudiciju u istraživanju istorije ljudskog iskustva i pokazuje kako smo došli do današnjih oblika osećanja i mišljenja.\nOn istražuje ljudsko iskustvo kroz istoriju, a svako poglavlje ove knjige počinje razgovorom sa osobama (različitih profesija i staleža) iz sadašnjeg vremena, koje iznose svoje probleme, a autor se polako vraća u prošlost, tražeći korene uzroka.\nSvrha Intimne istorije čovečanstva jeste istraživanje novih nada koje čovečanstvo može:\n- izgraditi i\n- kako je može ostvariti, oslanjajući se na iskustva prošlosti.\nIntimna istorija čovečanstva se ne temelji na apstraktnim teorijama, već na podsticaju da može biti sastavljena iz iskustva. U osnovi ona ne govori ljudim šta da rade, odnosno pisac nije težio tome da kaže ljudima šta da rade već da ih ohrabri u tome, jer smatra da je strah najveći čovekov neprijatelj, jer prouzrukuje osećaj bespomoćnosti.\nKnjiga ima ukupno dvadeset i pet poglavlja i svako od poglavlja obrađuje konkretnu tematiku, odnosno svako poglavlje predstavlja jedno pitanje na koje je autor dao i konkretne odgovore.\nNeka od pitanja, na koje je moguće naći odgovore u ovoj knjizi su:\n- kako su neki ljudi postali otporni na usamljenost,\n- zašto je radoznalost ključ slobode,\n- kako su izmišljeni novi oblici ljubavi,\n- zašto tolerancija nikad nije dovoljna,\n- zašto je sve teže uništiti svoje neprijatelje, otkud nam ideja gostoprimstva,\n- zašto su prijateljstva između muškaraca i žena tako krhka,\n- kako su ljudi nekad, a kako danas, pronalazili izlaz iz usamljenosti, straha i besciljnosti,\n- zašto se u kuvanju napredovalo više nego u seksu,\n- kako ljudi postaju međusobno bliži,\n- šta postaje moguće kada se sretnu srodne duše i niz drugih pitanja.\nKako i sam autora kaže na početku knjige svako poglavlje počinje portretom neke žive osobe koja ima svoje želje i svoja kajanja, u kojima ćete možda pronaći delić sebe, no nju istovremeno sputavaju stavovi nasleđeni od davno zaboravljenih istočnika.\nDuh je pribežište za ideje što nam pristižu i iz onih najudaljenijih stoleća, baš kao što i ćelije našeg tela nisu iste starosti, budući da obnavljaju i propadaju nejednakom brzinom. Umesto da objašnjavam osobenosti pojedinih ljudi, tako što bih ukazivao na njihovu porodicu ili detinjstvo, moje će polazište biti znatno šire: pokazaću na koji način se oni obaziru ili ne obaziru na iskustva prethodnih, udaljenijih pokolenja, te kako u njima odjekuju borbe mnogih drugih zajednica širom sveta, što aktivnih, što minulih – od Asteka, i Vavilonaca do Joruba i zaratustrovaca, među kojima imaju znatno više srodnih duša no što možda misle.\n"Da bi čovek imao novu viziju budućnosti, uvek je bilo neophodno da najpre ima novu viziju prošlosti", pretpostavka je Teodora Zeldina, koji svesno pokušava pronaći tačke umerenog optimizma i ponuditi ih savremenom čoveku kao šansu zasnovanu na sinkretizmu modernih društvenih nauka.\nOvo su početne Zeldinove premise istovremeno zanimljive i provokativne, koje je on izložio u knjizi Intimna istorija čovečanstva.\nOrlovi i lavovi (istorija balkanskih ratova 1817-1974) - Gi Gotje derrick 0 1,005 09-02-2014 12:46 AM\nIstorija i politički razvoj Evropske Unije derrick 0 952 08-09-2013 03:58 PM\nIstorija pejzazne arhitekture Maja 0 1,919 29-08-2012 10:43 AM\nIstorija Vizantije od 9. vijeka do 1453 - seminarski Maja 0 1,444 29-08-2012 10:41 AM\nIstorija novinarstva-seminarski Dzemala 0 1,485 12-08-2011 09:28 PM


source.ba | SUDNRP KS vrši podjelu zaštitne opreme, kao i sredstava za dezinfekciju svojim članovima\nSavez udruženja dobitnika najvećih ratnih priznanja "Zlatni ljiljan" i "Zlatna policijska značka" Kantona Sarajevo ovim putem obavještava sve svoje članove da smo zbog proglašenja pandemije COVID-19 izvršili nabavku zaštitnih maski, rukavica te sredstava za dezinfekciju.\nIz SUDNRP KS pozivaju sve članove da se jave putem maila ili telefona općinskim Udruženjima dobitnika najvećih ratnih priznanja kako bi dogovorili način i termin preuzimanja zaštitnih sredstava.\nČlanovima treće životne dobi koji nisu u prilici da preuzmu zaštitnu opremu Savez u saradnji sa općinskim Udruženjima će istu dostaviti na kućnu adresu kao i ostale potrepštine. Pozivamo sve eventualno ugrožene naše članove da se obrate općinskim Udruženjima ili direktno Savezu kako bi im se pružila neophodna pomoć - stoji u sopćenju SUDNRP KS.\nTagovi: SUDNRP KSZaštitna oprema


Nismo spremni da plaćamo takvu Evropu: Žan-Iv le Drian\nFrancuska "nije spremna da plaća" za evropske zemlje koje ne poštuju "fundamentalne principe" Evropske unije, rekao je šef francuske diplomatije Žan-Iv le Drian.\n"Nismo spremni da plaćamo takvu Evropu. To treba jasno reći", rekao je juče le Drian, misleći pre svega na Poljsku i Madjarsku.\n"Svaka država članica je slobodna da bira lidere koje želi ali naša vizija EU kao prvog kruga savezništava i vrednosti nije kompatibilna s vladama koje ne poštuju fundamentalne principe i ne osećaju nikakvu obavezu prema zajedničkoj solidarnosti. Suštinski, oni imaju utilitaristički pristup EU, pri čemu biraju samo ono što ih zanima a na prvom mestu je preraspodela novca", rekao je francuski ministar.\nPo pitanju migranata, le Drian je izrazio želju da se dodje do zajedničkog stava s Nemačkom pre samita u Salcburgu u septembru.\nMigranti su jabuka razdora izmedju EU i Italije, koje se medjusobno optužuju za manjak solidarnosti prilikom prijema migranata, a kulminiralo je pretnjama Rima da neće uplatiti svoj doprinos budžetu EU.\n"Želimo da pre samita u Salcburgu 20. septembra dodjemo do zajedničke francusko-nemačke pozicije da tu temu ne bismo prepustili populistima, trgovcima iluzijama, i zato što znamo da su francusko-nemački odnosi motor evropskog oporavka", rekao je šef francuske diplomatije.


Nepomirljive razlike Srba i Albanaca o dijalogu i odnosu prema velikim silama | KoSSev\nNepomirljive razlike Srba i Albanaca o dijalogu i odnosu prema velikim silama\nUtorak 28. februar 2017, 11:30\nPhoto (c) EPA/Valdrin Xhemaj\nKosovski Srbi i Albanci imaju nepomirljive razlike u razmišljanjima i stavovima o regionu i svetskim silama, NATO-u, EU i dijalogu Beograda i Prištine. Ovo je ocenjeno na sajtu European Western Balkans, u tekstu u kojem se daje pregled ključnih nalaza najnovije publikacije "Trendovi percepcije prema spoljnoj politici Kosova i dijalogu sa Srbijom". Osim samog naslova, u tekstu, međutim, nema detalja o tome gde i kako se ogledaju razlike. O tim razlikama se može čitati u samom izveštaju. U godišnjem barometru Kosovskog centra za bezbednosne studije ocenjivana je percepcija kosovskih građana prema "glavnim strateškim partnerima Kosova na regionalnom i međunarodnom nivou", za period od 2013. do 2016. godine, sa skoro 87% ispitanika Albanaca i 7% Srba.\nNa regionalnom nivou, za kosovske Albance, Albanija očekivano ostaje najbliži saveznik, dok se Srbija doživljava kao "najneprijateljskija zemlja" i "potencijalno spoljna pretnja Kosovu".\nMeđutim, u samom izveštaju je navedeno da za razliku od 70% ispitanika, koji imaju takav stav, postoji manji procenat, od 8% - koji smatraju drugačije.\nOdnos Srbije prema Kosovu je pozitivan, odgovorili su srpski ispitanici, uključujući ispitanike sa Severa. Oni smatraju da je prisustvo Srbije u sredinama nastanjenim "srpskom manjinom" - "pozitivno i potrebno".\n"Ovo, međutim, odražava jasno odvajanje između Srbije i Kosova i kao takvo može da se vidi kao postepeno prihvatanje faktičke stvarnosti postojanja Kosova kao države i njihove realnosti života na Kosovu," navodi se u izveštaju KCSS-a, u delu gde se objašnjava istraživanje u srpskim sredinama.\nPercepcija o Crnoj Gori je pretežno neutralna ili prijateljska, što znači, kako se dalje u European Western Balkans, navodi - da problem sa sporazumom o demarkaciji granice nije uticao na stavove prema ovoj zemlji. U samom izveštaju taj "pretežno neutralan stav" iskazan je i prema Makedoniji.\nTakođe očekivano, odnos prema zapadnim zemljama (SAD, Nemačka, Francuska, Velika Britanija), ali i Turskoj je veoma pozitivan. Od ovih država mišljenje o Francuskoj je najmanje pozitivno, navodi European Western Balkans, a Velika Britanija uživa najpozitivniju percepciju ispitanika za poslednje tri godine.\nU izveštaju se naglašava da stanovnici Kosova za svoje glavne saveznike vide pre svega SAD i Nemačku, a Hrvatsku svojim strateškim partnerom i modelom zemlje za ulazak u EU.\n"Negativni trendovi prema SAD i Nemačkoj su uglavnom pripisani ispitanicima kosovarskim Srbima. Kvantitativni podaci prikupljeni sa terena pokazuju da uprkos njihovoj pozitivnoj percepciji o SAD i Nemačkoj, kao prijateljskim državama prema Kosovu kao državi, oni još uvek izražavaju rezervisanost i prema SAD i prema Nemačkoj" - ovako se u izveštaju ocenjuje stav srpskih ispitanika.\nS druge strane, Rusija i Kina se vide kao neprijateljske zemlje i prepreka za "državnost Kosova", sa malim izuzetkom ispitanika "kosovarskih Srba", kako piše u izveštaju na engleskom jeziku.\nU pozitivnoj oceni srpskih ispitanika prema Rusiji odražava se, kako se u izveštaju navodi, "naročito prisustvo Rusije u severnom delu Kosova":\n"Podrška koja se daje Srbiji i Srbima koji žive u severnom delu Kosova je razlog negativne percepcije među kosovarskim Albancima prema Rusiji. Uglavnom njih oko 85% veruju da je Rusija neprijateljska zemlja za Kosovo".\nUprkos uslovima koje je EU postavila u procesu liberalizacije viznog režima, ukupna percepcija o EU je veoma pozitivna - više od 60%, i kako dalje navodi, European Western Balkans pokazuje blagi rast tokom proteklih godina.\nIspitanici u velikoj meri podržavaju članstvo Kosova u NATO-u, a takođe, za većinu ispitanika prisustvo KFOR-a na Kosovu pokazuje upravo jake veze sa NATO-om. Ipak, 9% ispitanika se snažno protivi članstvu u NATO-u i ovakav stav su uglavnom iskazali srpski ispitanici.\nKonačno, kada je u pitanju dijalog sa Srbijom, odnosno Beogradom, European Western Balkans navodi da je polovina ispitanika "prilično pesimistična" da će se ovim političkim dijalogom doći do normalizacije odnosa, dok većina veruje da veću korist od dijaloga ima Srbija kojoj je on potreban za ulazak u EU.\nKosovski Srbi smatraju, s druge strane, dijalog pozitivnim procesom, jer očekuju da će se njime poboljšati njihov život na Kosovu, "iako odbijaju da primene sporazume potpisane u Briselu" - navodi se u izveštaju i dodaje:\n"Sa druge strane, smatra se skupim procesom, uzimajući u obzir da on predstavlja korak ka priznanju kosovske državnosti od strane Srbije, prema njihovoj percepciji".\nMeđutim, procenat onih koji veruju da su se odnosi donekle "normalizovali između Kosova i Srbije", u blagom je porastu, sa 37% u 2015. na 44% u 2016.\n"Ipak, važno je imati na umu da je istraživanje rađeno u oktobru 2016, pre nego što je incident 'voz' izazvao tenzije," piše European Western Balkans.\nNegativan stav o formiranju Zajednice srpskih opština još više je izražen, preko 80% ispitanika ne želi Zajednicu, jer veruje da je ona štetna po Kosovo, dok samo 8% veruje da će primena sporazuma o ZSO biti pozitivna - stav je srpskih ispitanika.\nŠta još piše u izveštaju Kosovskog centra za bezbednosne studije "Trendovi percepcije prema spoljnoj politici Kosova i dijalogu sa Srbijom", pročitajte OVDE


ANALIZA rezultata lokalnih izbora u Kragujevcu | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nZavršeni su lokalni izbori u Kragujevcu i raspoređeno je 87 odborničkih mandata na 7 izbornih lista. Na izborima učestvovalo je ukupno 14 lista političkih stranaka, koalicija i grupa građana. Pobedu je odnela vladajuća Srpska napredna stranka sa koalicionim partnerima.\nLista „Aleksandar Vučić – Za našu decu“ odnela je ubedljivu pobedu i osvojila 46 odborničkih mandata i može sama da formira vlast. Srpska napredna stranka osvojila je približno isto broj glasova kao 2016. godine, kada su prvi put pobedili u Kragujevcu. Mesta na toj listi našli su i Socijaldemokratska partija Srbije, PUPS, Pokret socijalista, PSS – BK i Jaka Srbija. Vladajuća stranka opravdala je ulogu favorita i najbolje organizovanu političku organizaciju u Srbiji, koja je ispratila pobedu sa parlamentarnih izbora i popularnost predsednika Srbije i pored povlačenja Radomira Nikolića i postavljanja Nikole Dašića za nosioca liste i budućeg gradonačelnika.\nVeroljub Verko Stevanović sa listom „Svi na ovu stranu“, koju su činili još SPO i Bolja Srbija predsednika opštine Topola, Dragana Jovanovića, ostvario je tek nešto više od 12.000 glasova i 17 mandata. Bio je ovo drugi uzastopni poraz bivšeg gradonačelnika i pitanje je da li će više pokušavati da se vrati na funkciju upravo zbog te činjenice, ali i godina. Već u izbornoj noći najavili su da neće učestvovati u formiranju vlasti.\nKoalicija SPS i Jedinstvene Srbije opet je zauzela treće mesto, ali sa manjim brojem glasova nego 2016. godine i jednim odborničkim mandatom manje (9 ukupno – 6 SPS, 3 JS). Ovakav rezultat smatra se neuspehom, pre svega jer je lokalnu kampanju vodila i ministarka Slavica Đukić Dejanović, i naredni period pokazaće da li će ponovo biti u vlasti, što pre svega zavisi od dogovora na republičkom nivou.\nGrupa građana „300 Kragujevčana i Pokret volim selo svoje“ osvojila je 5 odborničkih mandata. Bivši funkcioneri Zajedno za Šumadiju, udruženi sa novim pokretom, prvi put su nastupili pod ovim imenom, a s obzirom na najave o pobedi na lokalnim izborima verovatno nisu u potpunosti zadovoljni izbornim rezultatom, jer su jedini imali listu od 87 odborničkih kandidata uz SNS, Svi na ovu stranu i SPS-JS.\nGrupa građana „Alternativa – Kragujevačka Inicijativa i Nova Snaga“, predvođena Slađanom Rakićem, osvojila je 4,5% i 4 mandata. Skoro nijedno istraživanje nije im davalo cenzus, ali su Rakić i KG Incijativa, pojačani Novom Snagom, uspeli da kao grupa građana u procentima ponove rezultat iz 2016. godine i osvoje 3 puta više glasova nego što su za dan i po skupili potpisa za predaju liste.\nLista „Za Kraljevinu Srbiju“ predvođena POKS-om i državnim sekretarom u Ministarstvu pravde, Mirkom Čikirizom, napravila je iznenađenje i sa nešto više od 3% glasova i 3 mandata ušla u Skupštinu grada Kragujevca.\n“Kragujevačka priča”, sastavljena od članova nekadašnjeg gradskog odbora LDP, učestvovala je kao manjinska lista koalicije “Tolerancija” i pored toga što im je nedostajalo više od 500 glasova za 3% uspela je da osvoji 3 mandata, jer je za njih važio „prirodni prag“ nacionalnih manjina.\nIspod cenzusa ostala je “Metla 2020” sa iznad prosečnim rezultatom u odnosu na sve ostale koji su osvojili manje od 2% glasova. Vladica Stanojević, direktor Zavoda za smeštaj odraslih „Male Pčelice“ nije uspeo da uđe u gradsku Skupštinu, kao i lista Aleksandra Šapića, iako je postala deo Skupštine Srbije. Liste Srpske radikalne stranke, Pokreta mladih Kragujevčana, Ruske stranke i Demokratske unije Roma osvojili su po 500 ili manje glasova.\nSkupština grada Kragujevca i nova gradska vlast mora da se izabere u naredna dva meseca. Videćemo koga će Srpska napredna stranka i Nikola Dašić pozvati u vladajuću većinu.


Novi masovan priliv migranata preko Sredozemlja ove nedelje\nBeta 27. maja 2016. 18:15\nSa novim masovnim prilivom migranata, jednim smrtonosnim brodolomom, a čak i jednim rodjenjem na moru, Sredozemlje se ove nedelje vratilo onome što se zbivalo poslednjih godina.\nOd ponedeljka ujutro, poruke upozorenja stizale su jedna za drugom na radio armade vojnih, humanitarnih i komercijalnih brodova koji plove pred Libijom: više od 10.000 migranata spaseno je za četiri dana – toliko spasioci nikada nisu videli, i još bar petnaest improvizovanih brodova je prijavljeno u petak.\n„To je izuzetno, gotovo kao na grčkim ostrvima prošle godine“, kada su hiljade migranata svakodnevno stizale iz Turske, rekao je Flavio di Djakomo, portparol Medjunarodnom organizacijom za migracije (IOM) u Italiji.\nMada je veličina tog talasa verovatno posledica pre svega blagog vremena, IOM je iznenadjen stizanjem iz Libije ribarskih brodova natovarenih stotinama ljudi, dok su od jeseni iz Libije krijumčari slali uglavnom samo čamce sa 100 do 140 ljudi.\nItalijanski ministar odbrane Roberta Pinoti, bio je u četvrtak u Porto Empedoklu da bi zahvalio mornarici za, kako je rekao, „epsku operaciju, koja je spasla toliko života na moru što zahteva neverovatnu organizaciju“.\nDesetine porodica nude da usvoje Favur koja je s devet meseci postala siroče i stigla je na italijansko ostrvo Lampeduza posle drugog brodoloma, a mnogi su dirnuti malim Destinom Aleksom, rodjenim u sredu na brodu humanitaraca koji su spasli njega i njegovu majku.\nAli u Italiji se podižu i glasovi protiv te sentimentalnosti. Mateo Salvini, lider Severne lige, saveznice francuskog Nacionalnog fronta, tražio je da ga sledeće nedelje hitno bude primi šef vlade Mateo Renci.\n„Stop invaziji, kada je dosta, onda je dosta. Renci i (ministar unutrašnjih poslova Angelino) Alfano su saučesnici u tragediji“, napisao je na društvenim mrežama, pozivajući na demonstracije u nedelju u Milanu.\nIpak, dogadjaji ove nedelje su samo koncentracija užasnih tragedija i malih radosti koje su sledile jedna drugu od leta 2013. godine kod obale Libije. Tada je Sredozemno more progutalo najmanje 9.000 ljudi, a brodovi Ratne mornarice i italijanske Obalske straže su zabeležili i šest porodjaja.\nOve nedelje je broj dolazaka dostigao 44.000, navodi se u saopštenju iz IOM-a, ali to je ipak manje od 47.400 migranata registrovanih 31. maja prošle godine.\nProcene o broju onih koji se u Libiji spremaju na put su u rasponu od nekoliko desetina hiljada do nekoliko stotina hiljada.\nDok se strahuje da će preko Italije krenuti masa Sirijaca, Iračana i Avganistanaca koji više ne mogu preko Balkana, za sada do Sicilije stižu skoro samo migranti iz Afrike.


Akcija “Kajak”: SIPA uhapsila krijumčare migranata | Starmo\nNaslovnica BiH Akcija “Kajak”: SIPA uhapsila krijumčare migranata\nAkcija “Kajak”: SIPA uhapsila krijumčare migranata\nSarajevo — Policijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu BiH (SIPA), u saradnji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal Republike Srbije i policijskim službenicima Službe za borbu protiv organizovanog kriminaliteta MUP-a Srbije, realizovali su akciju kodnog naziva „Kajak“, u kojoj su na području Bratunca uhapšene dvije osobe.\nAkcija je provedena po nalogu tužioca iz Posebnog odjela za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva BiH.\nU toj akciji, do sada, na području obje države uhapšeno je uhapšeno je devet osumnjičenih osoba.\nTokom akcije, policijski službenici SIPA-e su na području Bratunca uhapsili dvije osobe zbog postojanja osnovane sumnje da su kao članovi grupe za organizovani kriminal, koja je organizovana radi prebacivanja ileganih migranata iz Srbije u BiH i dalje prema zemljama EU, počinili krivično djelo organiziranje grupe ljudi ili udruženja za izvršenje krivičnog djela ‘krijumčarenje migranata’.\nRadi se o istrazi Tužilaštva BiH protiv osoba osumnjičenih da su u sadejstvu sa osobama iz Srbije organizovali krijumčarenje većeg broja ilegalnih migranata s područja Srbije, preko vodene granice na rijeci Drini na teritoriju BiH, čime se značajno ugrožava sigurnost i usložnjava situacija sa ilegalnim migrantima u BiH.\nRad na operativnoj akciji “Kajak” se nastavlja, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nČistili obale pet rijeka u BiH


Vlada Srbije ponovo odlaže primenu Zakona o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja\nFoto: Patrick gantz from Pixabay\nPonovno pomeranje roka za izdavanje integrisanih dozvola bilo bi jasan signal zagađivačima da zakoni za njih ne važe i da će država uvek biti tu da ih u bezakonju podrži, jer i sama za zakone ne mari i nije u stanju da ih sprovodi, saopštio je RERI.\nPredlog izmena Zakona o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja životne sredine, koji je bez javne rasprave upućen Narodnoj skupštini, pokazuje da Srbija i Ministarstvo zaštite životne sredine nemaju kapacitet da sprovode propise, kažu u Regulatornom institutu za obnovljivu energiju i životnu sredinu – RERI.\nVlada je predlog usvojila 21. oktobra i uputila parlamentu narednog dana. Predloženo je da se rok za izdavanje integrisanih dozvola za postojeća postrojenja, velike zagađivače, produži do 31. decembra 2024. godine. Rok iz važećeg zakona je istekao još na kraju prošle godine.\nOsamnaest godina bezakonja\nIntegrisane dozvole obezbeđuju sveobuhvatnu zaštitu vazduha, vode i zemljišta od zagađivanja, prevenciju nastanka zagađenja i primenu najboljih i po životnu sredinu najprihvatljivijih tehničkih rešenja. One obezbeđuju da i veliki zagađivači posluju u skladu sa visokim standardima zaštite životne sredine i time ne pričinjavaju štetu zdravlju ljudi i životnoj sredini.\nPotrebna je ozbiljna priprema, angažovanje stručnjaka i pribavljanje brojnih uslova i odobrenja. Zbog toga ovu obavezu imaju samo veliki zagađivači i kompanije koje bi po prirodi svoga posla trebalo da imaju kapacitete da izrade zahtev za izdavanje integrisane dozvole.\nSve je to obaveza koja je propisana zakonom, čega su i nadležni organi i kompanije na koje se zakon primenjuje svesni već 18 godina, podsećaju u RERI-ju.\nHronični nedostatak administrativnog osoblja\nDa li je potrebno da država obezbedi odgovarajuće administrativne i stručne kapaciteta za obradu zahteva za izdavanje integrisanih dozvola? Naravno da jeste. Ali od 2004. je u odeljenju Ministarstva zaštite životne sredine zaduženom za izdavanje integrisanih dozvola angažovano nedopustivo malo službenika – samo četiri osobe, prema sistematizaciji radnih mesta, stoji u saopštenju.\nI u zemljama sa boljim administrativnim kapacitetima prosečno se izdaju tri do četiri dozvole godišnje\nRERI navodi da je i u Pokrajinskom sekretarijatu za urbanizam i zaštitu životne sredine situacija slična, a da u mnogim jedinicama lokalne samouprave nema zaposlenih koji izdaju integrisane dozvole.\nIzmenama će se, piše u predlogu, obezbediti uslovi za efikasnije funkcionisanje i organizovanje izdavanja integrisanih dozvola. Za 18 godina je izdato 46 od 227 dozvola, pa RERI pita kako će za tri godine biti izdato 181.\n„I u zemljama sa boljim administrativnim kapacitetima prosečno se izdaju 3 do 4 dozvole godišnje. Da u računicu ne uvodimo i nova postrojenja koja će se izgraditi u naredne 3 godine. Vlada ne nalazi da je potrebno da građanima objasni zašto sistem do sada nije funkcionisao, niti u poražavajućim rezultatima u ovoj oblasti vidi svoju odgovornost“, stoji u saopštenju.\nEPS, Zijin, HBIS konstantno u prekršaju\nDozvolu ne poseduje nijedna termoelektrana Elektroprivrede Srbije, nijedno postrojenje unutar rudarsko-metalurškog kompleksa u Boru kojim upravlja kompanija Zijin Bor Copper, kao ni unutar HBIS-ovog kompleksa, bivše Železare Smederevo, ističe RERI.\n„Na kraju dana postavlja se pitanje: Zašto uopšte imamo procedure za izdavanje dozvola, ako nadležni organi nastavljaju da produžavaju rokove u korist velikih zagađivača? Da li su njihovi interesi na prvom mestu, i ako jesu, zbog čega donosioci odluka u Srbiji obesmišljavaju naš pravni i ustavni poredak donošenjem zakona i izmena tih zakona za koje znaju da neće biti primenjivani?“, navedeno je u objavi.\nTagovi: RERI, zagađenje, životna sredina\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Vlada Srbije ponovo odlaže primenu Zakona o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja


Putin: Snouden da prestane da radi protiv SAD - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tPutin: Snouden da prestane da radi protiv SAD\nPutin: Snouden da prestane da radi protiv SAD\nby bifadmin 16. jula 2013.\n16. jula 2013.\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je juče da ako bivši američki obaveštajac Edvard Snouden želi utočište u Rusiji on mora da prestane sa aktivizmom koji šteti Sjedinjenim Državama. Ruskom predsedniku izgleda kao da je i Snouden to shvatio, i kao da se kreće u tom smeru.\nMeđutim, upitan od novinara kakva će biti dalja Snoudenova sudbina Putin je odgovorio: „Otkud ja znam? To je njegov život… Uostalom, on je nepozvan došao na našu teritoriju, koja mu neće biti krajnja destinacija“. Ruski predsednik je tim povodom izrazio nadu da će američki uzbunjivač ipak naći azil u dalekoj Južnoj Americi.\nB&F reč nedelje: “Dug”\nIrak deset godina nakon invazije: Svi protiv svih


Kuća Elli - Neos Marmaras - Balos Travel letovanje 2019\nKoliko je: 20 + 7?\nLokacija: Nalazi se u manjoj ulici na oko 20m od najlepšeg trga odakle polaze izletnički brodići i na oko deset minuta do glavne gradske plaže. U ponudi su trokrevetni studiji na prvom spratu. Svi imaju TV, signal za besplatno korišćenje bežičnog interneta i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu.\n– Cena specijalnih sajamskih paketa koji su označeni sa ** i crvenom bojom uključuje smeštaj u izabranoj kući i prevoz iz Beograda, Novog Sada i Niša. Ne postoji umanjenje cene u slučaju da gosti koriste sopstveni prevoz.\nNalazi se u manjoj ulici na oko 20m od najlepšeg trga odakle polaze izletnički brodići i na oko dese


Foto: natalijaaa_ilic / screenshot\nDok mediji širom Evrope prenose da se Sergej Milinković-Savić nalazi na pragu transfera u Mančester Junajted, fudbaler uživa u Grčkoj sa svojom devojkom.\nNije ovo prvi prelazni rok u kojem se ozbiljno priča o Sergejevoj selidbi iz Rima, a ovoga puta natpisima prednjače italijanski mediji koji prenose da bi visina transfera mogla biti između 75 i 90 miliona evra. Reprezentativac Srbije nije se oglašavao povodom eventualnog transfera u Mančester, ali je zato stigao da postavi fotografiju sa kratkog odmora od fudbalskih tema i terena. Dvadesetčetvorogodišnji fudbaler nalazi se u poznatom letovalištu Mikonos sa Natalijom Ilić - devojkom sa kojom je u višegodišnjoj vezi.\nSergej Milinković-Savić sa svojom devojkom\nSergej je u Lacio stigao 2015. iz Genka. Za klub iz Rima je zabeležio 125 nastupa i postigao 22 gola. U Mančesteru bi trebao stići kao zamena za Pola Pogbu koji se, poput Srbina, nalazi blizu transfera.


► Dimitrije Boarov: Koliko je nastradala poljoprivreda\nDa se podsetimo, većina onih koji su se usudili da tu štetu procene spominjali su iznose između jedne i dve milijarde evra. Ispostaviće se da su te procene bile preterane, jer je dejstvo porasta cena, zajedno sa kretanjem cena na evropskim berzama, znatno smanjio obim finansijske štete koju su pretrpeli seljaci u Srbiji. Međutim, malo je reći da je da je godišnje umanjenje neto vrednosti poljoprivredne proizvodnje od blizu 15 odsto, u odnosu na prethodnu godinu, malo ili beznačajno.\nNaime, prema poslednjoj proceni agrarnog analitičara Vojislava Stankovića, ukupna bruto vrednost poljoprivredne proizvodnje u Srbiji 2017. godine procenjuje se na 4,38 milijardi američkih dolara, što je za 14,9 odsto manje od one u 2016. godini. Neto vrednost te proizvodnje bila je ove godine 3,82 milijarde dolara, što je za 14, 8 odsto manje nego prethodne godine (Dnevnik, 25. novembra).\nStanković istovremeno navodi u suštini osnovni razlog zašto je ova šteta od suše bila toliko velika – ratarstvo i povrtarstvo sa 80 odsto učestvuju u fizičkom obimu proizvodnje, a u njenoj ukupnoj vrednosti sa 49,2 odsto. Preciznije rečeno, stočarstvo u vrednosti te proizvodnje učestvuje sa samo 39 odsto, što je daleko ispod proseka koje imaju zemlje koje su šampioni poljoprivredne produkcije. Čak i unutar ratarstva i danas nalazimo stare boljke naše poljoprivrede (boljke njene niske akumulativnosti), jer žita u ratarskoj proizvodnji učestvuju sa čak 39,7 odsto, a industrijsko bilje sa samo 17,3 odsto, itd.\nVlada Srbije je preko premijerke Ane Brnabić nekoliko puta najavljivala neke mere koje bi trebalo da ublaže finansijske gubitke poljoprivrede ove godine, ali je zasad malo šta preduzeto u tom pravcu. Valjda zbog toga sada značajan publicitet dobija najava da će seljaci napokon moći da konkurišu za 40 miliona evra pomoći iz IPARD fondova Evropske unije – od ukupno 175 miliona evra koliko je Srbiji u tim fondovima odobreno još pre nekoliko godina. Ministarstvo poljoprivrede je bilo nesposobno da obezbedi administrativne i stručne kapacitete da se ova sredstva aktiviraju ranije, a sada iz njega stiže glas da će se bar 15 miliona evra isplatiti seljacima do kraja iduće godine kako te pare ne bi propale zbog isticanja roka za aktiviranje. Nedovoljno je reći da je to sramota za Vladu i Ministarstvo poljoprivrede Srbije.\nU tom kontekstu, beogradski Danas, pre neki dan (27. novembra) piše kako su seljaci u Poljskoj za proteklih 13 godina, direktno na ruke, iz evropskih fondova dobili 35 milijardi evra. Pri tome, poljski seljaci plaćaju minimalan porez, a oslobođeni su plaćanja doprinosa za socijalno i zdravstveno osiguranje. A ti seljaci u Poljskoj bili su najveći protivnici ulaska njihove države u EU, plašeći se da će im farmeri iz Danske, Holandije, Francuske i Nemačke oduzeti posao, a susedni Ukrajinci (zbog otvaranja tržišta radne snage) radna mesta.\nZanimljivo je primetiti da je u istom broju lista Danas objavljen vrlo informativan, ali istovremeno i “skeptično kritičan” napis o konceptu državnog ugovora Srbije sa poznatim nemačkim proizvođačem svinjskog mesa Tenisom, kao i opširna priča o protestu domaćih zakupaca zemlje zbog odobravanja Tenisu dugoročnog zakupa 3.398 hektara oranica oko Zrenjanina.\nPošto sam o raznovrsnim aspektima eventualnog dolaska Tenisa u Srbiju i njegovog ugovaranja investicija u svinjarske farne sa Vladom Srbije, pisao već više puta, ovde neće ni pokušati da sve to ponavljam. Izneću samo utisak da se povodom ove strane investicije u svinjske farne, pod uslovom da se tim farmama odobri dugoročan zakup državne zemlje, kod nas stvara “neprincipijelna koalicija” između političkih interesa u vrhu države, zatim, opipljivih (koruptivnih) interesa lokalne državne administracije koja “bdije” nad zakupom zemlje na svojoj teritoriji, i na kraju, lokalnih velikih poljoprivrednih proizvođača koji bi da nastave praksu jeftinog zakupa i uzurpacije. U svemu tome najgore prolaze zainteresovani za restituciju nekada oduzete zemlje jer “pravna država Srbija” onemoćava čim izađe sa televizijskih ekrana.\nZamenik gradonačelnika Novog Sada Srđan Kružević dobio je, kao vlasnik poljoprivrednog gazdinstva, od Porkajinske vlade novac za opremanje stočarske farme, piše danas Vojvođanski...


Da li će anti-vakseri učiniti vakcinu za korona virus obaveznom?\n18:21 - 12 Aug 2020\nNakon meseci izolacije od prijatelja i porodica, izgleda da se većina ljudi očajnički nada vakcini protiv kovida-19, koja će okončati pandemiju. Ali u eri dezinformacija i protesta zbog izolacije, koje često izazivaju anti-vakseri, otvoreno je pitanje kako će se koristiti, ako se pojavi. A to dovodi do sledećeg pitanja: da li bi vlade trebalo da razmisle o tome da vakcina protiv kovida-19 bude obavezna?\n„Proglasiti vakcinu obaveznom je poslednje sredstvo za javno zdravlje“, kaže Linora Saksinger, profesorka medicinske mikrobiologije i imunologije na Univerzitetu u Alberti.\nStope vakcinacije za većinu bolesti su prilično visoke, što sugeriše da agencije za javno zdravlje neće morati da teraju ljude da se vakcinišu protiv kovida-19, kaže Saksinger. Na primer, prema Svetskoj zdravstvenoj organizaciji (SZO), 2018. godine je procenjeno da je 84 posto svetske populacije imunizovano na hepatitis B; oko 86 posto dece primi vakcinu protiv malih boginja pre svog drugog rođendana; i 84 posto mališana je imunizovano na dečju paralizu (Stope su obično više u Severnoj Americi i Evropi nego drugde, uglavnom zahvaljujući nesrazmernom pristupu.).\nAli ima mnogo dezinformacija koje se šire o koronavirusu, kaže Saksinger, pa je zabrinuta da bi to moglo da odvrati Kanađane od vakcinacije.\nI Saksinger i još jedan stručnjak su rekli za VICE da su posebno zabrinuti za ljude koji se ne identifikuju kao anti-vakseri, ali izražavaju oklevanje kada je u pitanju vakcinacija, zato što su verovatno podložniji dezinformacijama.\nProšle nedelje, premijer Alberte Džejson Keni je rekao da nema nameru da proglasi vakcinaciju protiv kovida-19 obaveznom. Međutim, ako bude pronađena bezbedna i efikasna vakcina, vlada će „snažno ohrabriti ljude da je uzmu, kao tokom sezone gripa“, kaže Keni.\nMedicinska antropološkinja sa Univerziteta Laval, Iv Dube, kaže da je primetila da mnogi ljudi pokazuju „percepciju da će vlada prinuditi ljude da se vakcinišu“.\n„To su tračevi... to je stvarno malo verovatno“, kaže ona. Kako kaže Dube, obavezna vakcinacija bi mogla da bude neizvodljiva.\nKada vakcina konačno bude pronađena, za masovnu proizvodnju će biti potrebno neko duže vreme, što znači da u početku neće biti dovoljno doza da bude proglašena obaveznom, kaže Dube.\nRanije prakse vlade širom zemlje takođe otežavaju prinudnu vakcinaciju, kaže ona.\nAlbertin Zakon o javnom zdravlju ovoj pokrajini dopušta da vakcinu proglasi obaveznom, ali to nikada nije sprovedeno.\nPokrajine kao što su Ontario, Nju Brunsvik i Manitoba su uvele neke obavezne vakcine, ali Kvebek, na primer, nije, kaže Dube. Zbog toga će Ontariju biti mnogo lakše nego Kvebeku da uvede obavezno vakcinisanje na kovid-19.\nA ipak, studije pokazuju da se u Kvebeku vakciniše jednako mnogo ljudi koliko i u Ontariju, kaže Dube, pa uvesti obavezno vakcinisanje verovatno neće biti ni neophodno.\nOsim toga, manje od jednog procenta Kanađana se deklarišu kao anti-vakseri.\nAnti-vakserski pokret je jači u SAD, gde su ove grupe dobro finansirane, ozbiljno organizovane, i imaju veći uticaj, kaže ona.\n„Poverenje je ključno za vlade i javno zdravlje“, dodaje Dube. „Ako pogledamo Francusku, tamo ima mnogo više nepoverenja u vlasti i vladu nego u Kanadi – to ide zajedno sa većim nepoverenjem u vakcine u Francuskoj“.\nTri četvrtine anketiranih Kanađana već su rekli da imaju nameru da prime vakcinu za kovid-19, kada postane dostupna, kaže Dube.\nStručnjaci za javno zdravlje su mnogo više zabrinuti za ljude koji pokazuju određeni nivo oklevanja kada je u pitanju vakcina – to su obično majke koje su obrazovane i pripadaju srednjoj ili višoj srednjoj klasi, kaže Dube. Ova demografska grupa obično je veoma angažovana u životima svoje dece, pa izražavaju skepticizam kada odlučuju da li da izlože svoju decu brojnim stvarima, uključujući i vakcine.\nKada vakcina za COVID-19 konačno bude dostupna, porodičnim lekarima i medicinskim sestrama će biti potrebna odgovarajuća obuka, da bi mogli da preporuče vakcinu roditeljima, i odgovore na pitanja koja se tiču rizika i koristi, kaže Dube.\nSaksinger se slaže: snažne kampanje edukacije javnosti su ključne za borbu protiv dezinformacija i ublažavanje straha povodom vakcine, kaže ona.\nPrema većini procena, svet od vakcine protiv kovida-19 i dalje deli godinu dana. Međutim, kada to vreme dođe, stručnjaci za javno zdravlje će morati da procene da li se dovoljno ljudi vakciniše, da bi se razvio imunitet krda, kaže Saksinger.\nAko se to ne dogodi, obavezna vakcinacija je dobra opcija, kaže ona.\n2019. godine, Svetska zdravstvena organizacija je oklevanje oko vakcinacije označila kao jednu od deset najozbiljnijih opasnosti po globalno zdravlje, sa nekoliko zemalja koje se poigravaju idejom da vakcinacija postane obavezna, izveštava časopis Nature. Zemlje kao što su Francuska, Italija i Australija već su ograničile pristup školama deci koja nisu primila vakcine.\n„U boljem svetu, vakcinacija ne bi morala da bude obavezna“, kaže za Nature Pol Ofit, specijalista za infektivne bolesti. „Ljudi bi se edukovali o vakcinama i donosili najbolje odluke za sebe i za svoju decu. Ako pretpostavimo da nema medicinskih kontraindikacija, vakcinisali bi se svaki put“.\nMandat ustanova za javno zdravlje da sprovode obaveznu vakcinaciju je dobra stvar, kaže Saksinger, dodajući da pretpostavlja da će ljudi čekati u redovima za vakcinu protiv kovida-19.\n„Većina ljudi je prilično razumna, oni gledaju ovu predstavu, ali ne nasedaju na ekstremne poruke anti-vaksera, pa se nadam da je to i ovde slučaj“, kaže Saksinger.\nAli ako ove poruke nekako uspeju da naruše poverenje javnosti u vakcine, i isuviše mali broj ljudi se vakciniše, onda će ustanove za javno zdravlje morati da uskoče, dodaje ona.\n„Ustanove za javno zdravlje su osnovane sa razlogom. Tu su da preduzimaju korake za opšte dobro“.


-Zadovoljan sam kako smo radili u prethodnom periodu. Skenirali smo protivnika i daćemo sve od sebe da obradujemo ljubitelje rukometa u Nišu i Srbiji”-ističe trener Obradović.\n-Zaista u sjajnom raspoloženju dočekujemo susret sa ekipom Malage. Potpuno smo spremne i mogu da obećam da ćemo dati sve od sebe kako bi bile uspešnije u dvomeču.\n-Da nije tih sredstava i podrške samih članova Uprave kluba, put Malage se ne bi ni krenulo i ekipa bi morala da istupi iz takmičenja -ističe predsednik kluba Miloš Stojanović.\n-Nova predsednica i savez za celokupnu ekspediciju Naise obezbedili su PCR testiranje i pokrili troškove boravka u Beogradu, termine za trening u hali Slodes, kao i prevoz do aerodroma. Ovom prilikom se javno zahvaljujem na velikoj pomoći i obećavam da će devojke ostaviti srce na terenu i da ćemo srpski rukomet reprezentovati na najbolji mogući način-dodaje predsednik Naise.


Forto primio ambasadoricu Nigerije: Najavljena mogućnost bratimljenja KS i Lagosa - Klix.ba\nPrilika za saradnju Forto primio ambasadoricu Nigerije: Najavljena mogućnost bratimljenja KS i Lagosa\n21.6.2019. u 16:09\nPremijer Kantona Sarajevo Edin Forto primio je danas ambasadoricu Federalne Republike Nigerije u BiH Eniolu Olaitan Ajayi s kojom je razgovarao o privrednoj, kulturnoj, obrazovnoj i turističkoj saradnji.\nOvom prilikom, ambasadorica Ajayi je istakla kako je Nigerija velika država u kojoj živi oko 200 miliona stanovika, a glavni grad Lagos je jedan od najvećih gradova na afričkom kontinetu.Upravo zbog ovih činjenica, po njenim riječima, bilo bi značajno surađivati u navedenim sektorima.\nNa sastanku je najavljena i mogućnost bratimljena grada Lagosa i Kantona Sarajevo.\nPremijer Forto je kazao kako se nada da je ovo samo početak buduće uspješne saradnje.\nprije 20h 28m 113\nprije 23h 50m 180\nprije 12h 4m 35\nprije 19h 47m 136


GROTLO ISTANBULA: Slovenija polufinalist,rival za finale Eurobasketa Španija - iBalkan.net\nIstanbul: – objavljeno u kategoriji “Vijesti- Evropa- Zabava- Sport- Košarka” 13. 09. 2017. 13: 52- GROTLO ISTANBULA: Slovenija polufinalist,rival za finale Eurobasketa Španija… nacionalni tim Slovenije savladao je u četvrtfinalu Evropskog prvenstva u košarci Letoniju 103:97 i tako se plasirala u polufinale, gdje će joj protivnik biti favorizirana Španija… Toliko, da je u jednom trenutku umalo izbila tuča…\nReporterski tim regionalnog portala http://iBalkan.net bili su dio spektakla na dešavanje u hramu košarke Sinan Erdem dvorane na evropskoj strani grada Istanbula… bioli su i svjedoci zanimljivog detalja na samom kraju susreta.:\nAmerikanac koji nastupa za slovenačku reprezentaciju, Entoni Rendolf, zakačio se sa zvIJezdom Letonije, Kristapsom Porzingisom i pritom nije želeo da sve ostane samo na rIJečima. Naprotiv…\nU neizvesnoj završnici hladnokrvnija je bila ekipa koju sa klupe vodi stručnjaK o kome će se tek pričati a to je Igor Kokoškov i potpuno će zasluženo izaći na megdan Španiji u četvrtak u 20:30 časova.\nSloveniju su do velikog uspjeha predvodili, Gašpar Vidmar, Luka Dončić i Goran Dragić, mlađani Dončić je sa 27, odnosno 26 poena koje je ubacio Dragić i Vidmar sa 9 poena, a u redovima Letonaca najbolji je bio Kristaps Porcingis sa 32 poena.\nLuka je meč završio sa 27 poena (3/3 za dva, 4/11 za tri) i devet uhvaćenih lopti, a posebno je oduševio igrom kada se duel lomio u samom finišu, pogodivši i trojku sa preko deset metara.\nMeđu “zmajčekima” bio je i jedan rođeni bosanac Vlatko Čančar, član Mega Leksa iz Teslića kao i Edo Murić (Banvit), sandžaklija iz Rožaja…\nPoslije predaha- rapsodija Slovenaca… Serijom 11- 0 ušli su u treću deonicu, rival je tri i po minuta bio bez koša, pa su vratili dvocifrenu prednost. Sa tom razlikom je počela i poslednja četvrtina, a borba za polufinale nije mogla bez dramatične završnice, odnosno koškanja i isključenja.\nUtakmica je bila dinamična, puna preokreta, lijepih poteza i postignutih šuteva van linije 6,75 metara, a u takvoj se situaciji nešto bolje snašla Slovenija, i ključnim poenima Gorana Dragića na pola minuta pre kraja, došla do jedne od najvažnijih pobeda otkada se takmiči kao samostalna zemlja.\nSutra su na programu i druga dva četvrtfinala, Grčka- Rusija i Italija- Srbija.\nGROTLO ISTANBULA rival za finale Eurobasketa Španija Slovenija polufinalist\nTurski mediji o pisanju iz regiona „minaret diplomatija” na Balkanu …\nUpozorenja: Najljepnice Pokopa o grobnim mjestima u Sarajevu


Naslovna Ostali sportovi NA TRIBINE ZA DELFINE: Beograd spreman za završnicu Svetske lige\nNA TRIBINE ZA DELFINE: Beograd spreman za završnicu Svetske lige\nVaterpolo savez Srbije uveliko se sprema za domaćinstvo završnog turnira Svetske lige u Beogradu, a povodom toga održana je konferencija za medije.\nKako je na konferenciji najavio Viktor Jelenić, predsednik Vaterpolo saveza Srbije, utakmice će se igrati na bazenu Sportskog centra Tašmajdan.\nTako će popularni Taš postati prvi sportski objekat u svetu na kome su organizovana sva najzanačajnija vaterpolo takmičenja osim olimpijskog turnira.\n– Završni turnir Svetske lige ima veliki takmičarski značaj, jer je to kvalifikaciono takmičenje za odlazak na Olimpijske igre 2020. Samo pobednik će izboriti vizu za Tokio i ukoliko bismo osvojili prvo mesto vaterpolo bi bio prvi ekipni srpski sport koji bi izborio učešće na Olimpijskim igrama u Japanu, počeo je priču Jelenić, te nastavio:\n– Svetska liga će se igrati na Tašmajdanu, u beogradskom hramu vaterpola. Uveren sam da će svi koji budu uživo pratili utakmice da će uživati u dobrom vaterpolo, a iskreno se nadam da će naša reprezentacija osvojiti prvo mesto.\n– Želim posebno da se zhavlim svima koji su nam do sada pomogli u organizaciji ovog takmičenja, tu pre svega mislim na predsdnika Republike Srbije, Gradu Beogradu, Ministarstvu omladine i sporta. Ovaj događaj je zaista velika stvar ne samo za naš vaterpolo već srpski sport uopšte. Očekuje nas veliko takmičenje, zato bih voleo da tribine na Tašu budu pune i da navijači u velikom broju podrže naše vaterpoliste, rekao je predsednik VSS.\nGeneralni sekretar VSS Nemanja Marijan najavio je da će slogan koji će pratiti srpske vaterpoliste na ovom takmičenju biti – NA TRIBINE ZA DELFINE.\n– Svaki vrhunski sportista zna da je u sportu, kao i u životu najvažnija prava podrška. Zbog toga smo odlučili da, paralelno sa pripremama, pokrenemo i svojevrsnu kampanju “Na tribine za delfine”. Cilj nam je da animiramo domaću publiku i da apelujemo na sve da umesto od kuće i ispred svojih televizora ovaj turnir isprate na Tašmajdanu.\n– Želimo da tribine ispunimo našim navijačima, a bazen pravom energijom i pravom podrškom. Svaki put kada vaterpolistima pružimo podršku oni nam to višestruko vrate medaljama. Sada je vreme da im se odužimo i da im pomognemo da naprave prvi korak u odbrani olimpijskog zlata i to kod kuće.\nTakođe je istakao da organizacija finalnog turnira Svetske lige ide po planu i potom izneo neke tehničke detalje.\n– Betonske tribine na bazenu Tašmajdan biće dopunjene montažnim tribinama, a kapacitet će biti četiri hiljade mesta. Za šest dana takmičenja biće odigrane ukupno 24 utakmice, a direktni prenosi biće na TV Arena sport. Nagradni fond je 350 hiljada dolara, ali mislim da je to manje bitno, jer je takmičarski motiv ogroman, a to je plasman na Olimpijske igre, objasnio je Marijan.\n– Naša reprezentacija samo dva puta nije trijumfovala u ovom takmičenju i zato sa velikim optimizmom očekujemo završni turnir Svetske lige. Ulaznice će u prodaji biti početkom maja, a već sada mogu da najavim da će cene biti popularne i pristupačne svima, poručio je on.\nZavršni turnir Svetske lige u Beogradu biće održan od 18. do 23. juna ove godine.\nPrethodni tekstBUDUĆNOST – CRVENA ZVEZDA: Da li Živina poslovica važi i za plej-of i ko je tim, a ko nije\nSledeći tekstMONTE KARLO: Naredni Novakov rival je talentovani Amerikanac\nKIŠA GOLOVA U PRVOJ RUNDI: Novi Beograd dobio veliki derbi!\nVUJASINOVIĆ OTVORIO DUŠU: Rat je krenuo mnogo ranije, svi su znali ko sam i šta sam!


Kratkoročni indikatori realnog sektora i podaci o zaposlenosti i zaradama, pokazuju da bi realan rast BDP-a u prvom kvartalu 2015. godine mogao biti između 3,2 – 3,5 odsto, što je u skladu s projekcijama godišnjeg rasta.\nTo se navodi u Proljećnoj analizi makroekonomskih kretanja i strukturnih reformi – 2015, koju je Vlada usvojila na današnjoj sjednici.\nKako je saopšteno iz Vlade Analizom je obuhvaćena realizacija ekonomske politike u 2014. i I kvartalu 2015. godine, dok su makroekonomske i fiskalne projekcije iz nedavno usvojenog dokumenta “Smjernice makroekonomske i fiskalne politike za period od 2015-2018. godine” ažurirane preliminarnim podacima za 2014, što je dovelo do neznatnih promjena indikatora kao i promjena nominalnog BDP-a za period 2014-2018.\n“Istovremeno, dat je pregled strukturnih reformi i sektorskih politika realizovanih u posmatranom periodu, sa predlozima za njihovo unapređenje. Analiza je pokazala da je ukupan realni rast u 2014. godini iznosio 1,5, a nominalni je dostigao 2,9 odsto”, saopšteno je iz Vlade.\nKonstatujući da, prije svega, zbog usporavanja nekih kapitalnih investicija nije dostignut očekivani rast u prošloj godini, Vlada je naglasila da je za prevazilaženje istorijskog zaostajanja crnogorske ekonomije i njen dinamičniji rast, neophodno istrajati na očuvanju makroekonomske stabilnosti, jačanju konkurentnosti i intenziviranju aktivnosti na boljem korišćenju razvojnih potencijala, što će ostati glavni ciljevi ekonomske politike Vlade i u narednom periodu.\n“Prioritet fiskalne politike Crne Gore i dalje je osiguranje održivosti javnih finansija, ograničavanje rasta javnog duga, smanjenje poreskog opterećenja i unapređenje investicionog ambijenta”, navodi se u saopštenju.\nNa sjednici je usvojen Konsolidovani izvještaj o sistemu unutrašnjih finansijskih kontrola u javnom sektoru Crne Gore za 2014. godinu.\n“Izvještaj je pripremljen na osnovu pojedinačnih izvještaja korisnika budžeta na centralnom i lokalnom nivou o sprovođenju aktivnosti u uspostavljanju i razvoju sistema finansijskog upravljanja i kontrola i o radu unutrašnje revizije u javnom sektoru Crne Gore”, poručuju iz Vlade.\nVlada je usvojila Informaciju o realizaciji prijedloga za rješavanje viška zaposlenih u Jadranskom brodogradilištu AD Bijela.\n“Vlada je donijela zaključke koji će omogućiti da se za svakog zaposlenog koji raskida radni odnos na dobrovoljnoj osnovi izmire obaveze po osnovu poreza i doprinosa u punom namijenjenom iznosu”, saopšteno je iz Vlade.\nOznake BDP fiskalna politika nominalni rast privredni rast realni rast


25/06/2021 - podunavlje.info\nSMEDEREVO, 25. jun 2021 – Protekle nedelje objavljena je Preliminarna rang lista projekata za finansiranje iz sredstava Ministarstva zaštite životne sredine po javnom konkursu za sufinansiranje realizacije projekata očuvanja i zaštite zemlјišta kao prirodnog resursa u 2021. godini. Smederevu je po tom konkursu odobreno 8 miliona dinara za projekat Unapređenja zemljišta u sklopu obaloutvrde na lokaciji Veslački klub. Ova sredstva…\nJovan Beč, Konkurs, Ministarstvo zaštite životne sredine, obaloutvrda, šetalište, Veslački klubLeave a comment\nJedno odraslo drvo rashlađuje grad koliko deset klima uređaja\n24. jun 2021 – Svedoci smo poslednjih godina, pa i decenija, pravog pokolja drveća u našim urbanim sredinama. Sve u ime „viših interesa“, posečeno je drveće gde god se našlo na putu „progresu“, a sada polako ali sigurno to dolazi na naplatu; zagađenost vazduha u gradovima je nikada veća, a ovih dana ogoljeni beton i asfalt isijavaju vrelinu. Da li…\ndrveće, klima uređaj, Sadnja, sečenje, urbana sredinaLeave a comment\nKoji su uslovi za bespovratna sredstava za kupovinu seoske kuće?\nIzvor: biznis.rs, 25. jun 2021 – Svako ko ima manje od 45 godina, ne poseduje nepokretnost na teritoriji Srbije, u bračnoj je ili vanbračnoj zajednici ili je samohrani roditelj ima šanse da od države dobije sredstva kojim će kupiti seosku kuću. Posle više meseci najava, Vlada Srbije juče je usvojila Uredbu o utvrđivanju Programa dodele bespovratnih sredstava za kupovinu seoske…\nbespovratna sredstva, Seoske kuće, Vlada SrbijeLeave a comment\nSMEDEREVSKA PALANKA, 25. jun 2021 – Jučerašnji dan bio je najtopliji 24. jun otkada se mere i evidentiraju temperature u nas, a ponovo se istakla Smederevska Palanka, kao najtoplije mesto u Srbiji. Ovde je juče izmereno okruglo 40 stepeni, što je u odnosu na rekordnih 37,4, koliko je bilo zapisano za najtopliji dosadašnji 24. jun, solidan napredak. Palanka inače drži…\n24. junžRHMZ, temperaturaLeave a comment\nSMEDEREVO, 25. jun 2021 – Smederevo je ove subote i nedelje domaćin 74. Prvenstva Balkana u atletici za seniore i seniorke. Najavljen je dolazak 450 učesnika iz 19 zemalja članica Balkanske atletske federacije.. Svečano otvaranje planirano je sutra za 15 i 30, a pre toga će se, počev od 10 i 30, na stazi i terenima u Tvrđavi nadmetati sedmobojke,…\nPrvenstvo Balkana u atletici za seniore i seniorke, Smederevska tvrđava, Srpski atletski savezLeave a comment\n04/07/2022, 5:43 pm


Alarm za međunarodnu zajednicu: “Dodik nije dorastao da bude član Predsjedništva BiH” – Haber.ba\nAlarm za međunarodnu zajednicu: “Dodik nije dorastao da bude član Predsjedništva BiH”\nIstakavši da je BiH “državna zajednica sastavljena od dva entiteta” i da je RS njen dio, te da prema tome “zastava RS-a mora biti istaknuta”, Dodik je naprasno napustio sastanak.\n“Ovo je skandalozan nastup predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, koji u kontinuitetu manipuliše s Dejtonskim mirovnim sporazumom”, kazao je Lazović u razgovoru za “Vijesti“.\nNaglašava da BiH nije sastavljena, već da se sastoji od dva entiteta, što potvrđuje tezu da je BiH unijela svoju državnost u Dejtonski sporazum, a da su entiteti tvorevine nastale u toku agresije na BiH.\n“Čin napuštanja današnjeg sastanka pokazuje da Dodik nije dorastao da bude član Predsjedništva BiH”, govori Lazović.\n“Međunarodna zajednica konačno bi morala uvidjeti s kim ima posla“, dodaje Lazović.\n“Međutim, nastavak njegove politike alarm je za međunarodnu zajednicu, jer je ona tvorac ovakvog Dejtonskog sporazuma i ovakvog Ustava, i ona se na neki način mora suočiti s onima koji opstruišu potpunu realizaciju tog sporazuma”, zaključuje Lazović.\nTeme:alarm, komentar, međunarodna zajednica, Milorad Dodik, Miro Lazović, predsjedavajući Predsjedništva BiH, Predsjedništvo BiH, zastava RS\nDržavljanin BiH (25) uhapšen je i određen mu je pritvor u Austriji zbod divljanja...\nInteresantno objašnjenje šta se dešava u organizmu kada virus gripra prodre u njega dali...\nHalilhodžić odveo Nantes u četvrtfinale Kupa Francuske\nNantes među osam najboljih


Evropska nedelja mobilnosti – Čist vazduh, ti si na potezu!\n23. septembar 2013. 13:26:20\tPročitano 2796 puta\nPovodom Evropske nedelje mobilnosti, a u okviru projekta “Mobilnost, paradigma evropskog građanstva”, koji finansira Evropska komisija, Centar potrošača Srbije održao je konsultativni sastanak sa temom „Saobraćaj u Srbiji i Beogradu: izazovi i težnje za budućnost“, kojem su prisutvovali svi akteri u procesu saobraćaja.\nNa sastanku su predsavljeni rezultati istraživanja Mobilnost u Evropi, kao i istaknuti problemi i dobre prakse ka kojima ćemo se kretati u budućnosti. Najznačajniji od njih jesu: podizanje svesti građana, posebno među omladinom o sa jedne strane, značaju slobodnog kretanja građana, a sa druge strane o ekološkom uticaju saobraćaja na našu sredinu; izgradnja infrastrukture posebno metroa, biciklističkih staza, bezbednijih trotoara, pešačkih pasarela i železničke mreže, kao i dizajn postojeće infrastrukture, pre svega adaptacija autobusa za osobe sa smanjenom ili ograničenom pokretljivošču; poslednji problem koji su učesnici sastanka istakli jeste kako određene učesnike u saobraćaju uvesti u legalne ekonomske tokove i iskoreniti sivu ekonomiju.\nCentar potrošača Srbije je 22. septembara učestvovao u uličnoj akciji „Pokreni bicikl“ povodom Međunarodnog dana bez automobila, u organizaciji Informacionog centra Evropske unije i Jugo cikling kampanje. Aktivisti CEPS-a su prolazincima delili vodič Mobilnost u Evropi i pružali savete o pravima putnika. Pored toga, prolaznici su ostavljali svoje komentare o poboljšanju mobilnosti u Beogradu i Srbiji, a najmlađi su učestvovali u takmičenju i zabavnom programu.\nViše iz ove kategorije « Dobrovoljno rešavanje sporova doprinosi rasterećenju sudova Svečano otvaranje novih prostorija Centra za Zaštitu Potrošača u Senti 14. 09. 2013. god. »


Pešačenje, sankanje, skijanje – svega ima na Zlataru - PPmedia\nPosted on\t21 јануара, 2021 9:54 am by adminpp033\nZlatar – Uprkos tome što je zimski raspust završen, ne jenjava interesovanje za odmor na Zlataru. Trenutno je popunjeno oko 70 odsto kapaciteta, što je u skladu sa propisanim protivepidemijskim merama.\nSankanje na padinama Zlatar, foto: TO Zlatar\n„Zlatna planina” ju je osvojila na prvi pogled, pa je Vojvođanka Milica Dugonjić, već deceniju i Zlatarka.\n„Godinama smo prolazili pored Zlatara, navraćali, uvek nešto novo videli, oduševili se svaki put kad dođemo, svaki put nam je falio još koji dan da ostanemo duže, i onda smo shvatili da bismo mogli da ostanemo i da nešto poradimo, tako da smo jedan lep grad – Novi Sad, zamenili jednom lepom planinom – Zlatarom”, rekla je Milica Dugonjić.\n„Čist vazduh, dobre staze, zimi sneg, ambijent koji predstavlja stvarno užitak”, smatra Zoran Ranđelović iz Beograda.\n„Mirniji je, manje urban, lepše se osećamo… Ima lepih staza za šetanje što je nama primereno i mi prosečno prošetamo u dva cuga oko osam, devet kilometara dnevno”, kaže Zoran Ristić, takođe iz Beograda.\nŠkola skijanja na Zlataru, foto: TO Zlatar\nI dok se stariji tek spremaju za šetnju, najmlađi su od ranog jutra na sankanju, skijanju, vožnji ski-sankama, kvadovima, jer je snega preko pola metra.\n„Najkraća tura na Zlataru je Golo brdo, vrh Zlatara, Manastir Kozme i Damjana, i povratak nazad. Uživa se u predelima, uživa se u Zlataru”, rekao je Danilo Paunović iz Udruženja građana „Kvado” sa Zlatara.\nSve je to „zlatarenje”, kažu domaćini više nego zadovoljni posetom.\n„Negde oko 70 odsto kapaciteta je popunjeno na Zlataru, od toga nešto više u privatnom smeštaju nego u hotelskom. Najave su poprilično dobre za nastavak zimske sezone”, ispričao je direktor Turističke organizacije „Zlatar” Branko Pucarević.\nI dok se trude da budu što bolji domaćini i ove zime, turistički poslenici uveliko planiraju proširenje pešačkih staza, nove vidikovce za letnju sezonu, koju je na primer Novosađanka Milica već rezervisala.\nОзнаке: Planina Zlatar, sankanja Zlatar, sneg, TO Zlatar, zima na Zlataru


U prostorijama OFK Mladost Apatin održana je konferencija na kojoj su se lokalnim medijima obratili predsednik kluba Aleksandar Jovanović, sportski direktor Damir Bajić i šef stručnog štaba Slobodan Bačić.\nKonferencija je imala za cilj predstavljanje novog igračkog kadra, novina u klubu, kao i predstavljanje planova sa mlađim selekcijama, rekao je predsednik kluba Aleksandar Jovanović koji je ujedno iskoristio priliku i da se zahvali na podršci apatinskoj pivari i lokalnoj samoupravi.\nOd sportskog direktora kluba smo saznali da su klub za sada napustila dva igrača, a da su sa nekima u toku pregovori oko daljeg statusa.\n- Selekcija „starih“ i dovođenje novih igrača se vrši planski prema potrebama na određenim pozicijama kako bi se napravila zdrava konkurencija među igračima. Shodno tome, klub su ovog leta pojačali Goran Milanović iz Brestovca, Sebastijan Kuntić koji je prošlu sezonu nastupao u Mađarskoj, dva štopera iz Tvrđave Bača Vukašin Vujnović i Jovan Malešević, a tu su i povratnici iz prigrevačog Bratstva Stefan Ožegović i Stefan Mišković, kao i povratnik iz Nemačke na poziciji špic igrača Veljko Đumić. U planu je dovođenje još dva igrača sa kojima su pregovori trenutno u toku, a treba i napomenuti da je u klubu ostao veliki broj igrača iz prethodne sezone koji će činiti okosnicu kluba ubuduće, rekao je Damir Bajić koji je najavio i da je u fazi izrada projekta za trening dece sa posebnim potrebama.\nOFK Mladost se posle dugog niza godina posvetio radu sa omladinskom školom, a trenutno se radi na tome da pioniri i kadeti uđu u ligu Vojvodine što se nije desilo od 2005. godine, a predstavljalo bi veliki uspeh trenutne uprave.\n- Od ove godine osnivaju se podmladak i juniori, pa će posle dugo godina OFK Mladost imati sve selekcije od petlića do podmlatka. Želja kluba jeste da se u budućnosti bazira na deci iz sopstvenog pogona koji bi kroz selekcije dolazili do prvog tima, izjavio Slobodan Bačić i dodao da su od ponedeljka krenule pripreme sa prvim timom, te potvrdio najave sportskog direktora kako se očekuje dolazak još nekoliko pojačanja.\nOd šefa stručnog štaba smo saznali i da će klub u pripremnom periodu odigrati nekoliko prijateljkih utakmica sve do 18. augusta kada kreću prvenstvene utakmice i borba za bodove. Očekivanja kluba ove sezonu su velika, pa se očekuje i da će navijači to prepoznati i podržati klub u borbi za visok plasman naredne sezone.\nIzvor: OFK Mladost Apatin\nTagovi: OFK Mladost Apatin fudbal predstavljanje novog igračkog kadra planovi konferencija za medije


Plenković obeležeio godišnjicu smrti Tuđmana\nTanjug 10. decembra 2021. 10:21\nZAGREB – Hrvatski premijer i lider HDZ Andrej Plenković sa saradnicima položio je danas venac na grob Franje Tuđmana, na zagrebačkom Mirogoju, povodom 22. godišnjice od njegove smrti i poručio da je bio prvi predsednik samostalne Hrvatske koji je preuzeo odgovornost za državu i narod u, kako je naveo, vrlo kompleksnim medunarodnim okolnostima.\nTuđman je, rekao je Plenković, bio na celu države kada su se „oslobadale okupirane teritorije te postavio je temelje razvoja hrvatske demokratije“.\nPlenković je rekao da je Tuđman, prvi predsednik samostalne Hrvatske, bio onaj koji je postavio temelje razvoja hrvatske demokratije, izgradnje institucija, pluralizma, socijalno-tržišne ekonomije i da je zemlju usmerio ka EU i NATO.\nNaveo je da se danas, nakon 22 godine od Tuđmanove smrti, može, kako je kazao, realno oceniti njegov značaj u istoriji hrvatskog naroda i savremene hrvatske države.\n„Stoga smo danas ovde i kao sledbenici njegove doktrine i njegove ideje o Hrvatskoj sa velikom obavezom da, u vreme kada mi uživamo poverenje hrvatskih biraca, nastavimo da radimo na dobrobiti hrvatskog naroda I stoga mu još jednom zahvaljujemo za sve što je ucinio za Hrvatsku u presudnim trenucima“, rekao je Plenković, prenela je Hina.


Kršćanske porodice vraćaju se u Mosul - Klix.ba\nKršćanske porodice vraćaju se u Mosul\n11.11.2008. u 17:33\nNekoliko stotina kršćanskih porodica koje su u oktobru pobjegle iz Mosula zbog napada na njihovu zajednicu počele su se vraćati kući, saopćilo je Visoko povjerenstvo Ujedinjenih nacija za izbjeglice (UNHCR).\nKako su saopćile iračke vlasti, 2.275 porodica, što je polovina kršćanske zajednice u gradu, napustilo je kuću i posao i pobjeglo u kršćanska sela na sjeveru i istoku pokrajine, nakon što je ubijeno dvanaestak ljudi za 15 dana.\nTrećina od 1.000 porodica koje su se našle u regiji Al-Hamdaniya vratila se u Mosul, glavni grad pokrajine Ninive, udaljene 370 kilometara od Bagdada, saopćila je jedna misija UNHCR-a.\nPovratak ostalih porodica je usporen jer je "opći nedostatak zakona i reda u drugom po veličini iračkom gradu", izjavio je glasnogovornik UNHCR-a Ron Redmond za štampu.\nOko 35.000 iračkih policajaca i vojnika je raspoređeno u gradu koji je uporište Al-Qaide na sjeveru Iraka i koji se smatra jednim od najopasnijih u zemlji.\nOko 800.000 kršćana je živjelo u Iraku prije američke invazije u martu 2003. godine. Otada ih je skoro 250.000 napustilo zemlju.


Ne žele da doniraju izgradnju crkve u Andrićgradu | 058.ba\nNe žele da doniraju izgradnju crkve u Andrićgradu\nSRNA - 11. априла 2013.\t058.ba\nVIŠEGRAD – Na današnjoj sjednici Skupštine opštine Višegrad odbornici SDS-a, PDP-a, SDA i jedan odbornik Napredne srpske, Srpske radikalne stranke i Srpske napredne stranke nisu podržali amandman odbornika DNS-a Predraga Maljukana kojim je zatražio da opština donira dio sredstava za izgradnju crkve u Andrićgradu.\nMaljukan je rekao Srni da je sramota da opština Višegrad ne želi da učestvuje u izgradnji crkve u kompleksu Andrićgrad, koja će biti od velikog značaja za razvoj vjerskog turizma, a to su učinile mnoge organizacije „kako iz Republike Srpske tako i iz inostranstva“.\n„Na dnevnom redu današnje sjednici bio je program koji treba da reguliše smjernice za raspodjelu tih sredstava. Iz tog dokumenta, koji smo mi imali pred sobom, jasno se moglo uočiti da su ta sredstva već bila ugrađena u tekući budžet opštine Višegrad, što znači u javnu potrošnju“, istakao je Maljukan.\nОзнаке: Crkva, odbornici, Predrag Maljukan


Protest zaposlenih u “Guglu” zbog odnosa prema ženama – UkljucisEU\nProtest zaposlenih u “Guglu” zbog odnosa prema ženama\nČetvrtak, 01 Novembar 2018 / Published in Vijesti\nStotine zaposlenih u kompaniji “Gugl” izaći će iz svojih kancelarija širom svijeta u znak protesta zbog, kako vjeruju, blage reakcije kompanije prema nekim njenim šefovima optuženim za seksualno uznemiravanje.\nNjujork tajms je prošle nedelje objavio priču sa detaljnim optužbama jedne žene za seksualno uznemiravanje protiv tvorca Guglovog androida Endija Rubina. List navodi da je Rubin 2014. uz otkaz primio otpremninu u iznosu od 90 miliona dolara, iako je Gugl zaključio da su optužbe za seksualno uznemiravanje protiv njega bile kredibilne.\nProtestom pod nazivom “izađi za stvaru promenu” inženjeri i drugi radnici žele da pošalju poruku da kompanija Gugl treba da bude transparentnija kada je riječ o pitanjima seksualnog uznemiravanja kao i osnaživanju žena.\nU istom članku otkrivaju se i optužbe protiv još nekih visokopozicioniranih u kompaniji za seksualno uznemiravanje. Izvršni dirketor Gugla Sundar Pičai uputio je nedavno mejl zaposlenima u kojem se izvinjava za “postupke kompanije iz prošlosti”. Pičai nije pomenuo optužene po imenu, ali nije ni demantovao pisanje Njujork tajmsa. Ipak, Pičai je otkrio da je Gugl otpustio 48 zaposlenih, među kojima 13 menadžera na visokim funkcijama zbog “seksualnog uznemiravanja” prethodnih godina, te da im nije isplatio otpremninu.\nMeđutim, protest bi mogao da sugeriše da značajan broj od 94.000 zaposlenih nije povjerovao da kompanija Gugl čini sve da uradi “pravu stvar”.\nKovač: Izmjenama izbornog zakona do relaksacije odnosa


SANKCIJE Turskoj zbog "bušenja" NAFTE kod Kipra - Bizlife.rs\nSANKCIJE Turskoj zbog “bušenja” NAFTE kod Kipra\n19:17 Brisel, 16.07.2019.\nMinistri spoljnih poslova 28 zemalja članica Evropske unije usvojili su prvu seriju sankcija Turskoj zbog istraživanja gasa i nafte u vodama kod Kipra, na šta iz Ankare stigao odgovor da neće odustati od svojih aktivnosti.\nŠefovi diplomatije zemalja EU naveli su da će obustaviti razgovore s Turskom o sporazumu o avio-saobraćaju, da će da zatraži od Evropske investicione banke da razmotri kredite koje daje Ankari i da će smanjiti finansijsku pomoć Turskoj naredne godine, prenela je agencija AP.\nMinistri spoljnih poslova naglasili su i da se radi na dodatnim “ciljanim merama” kažnjavanja Turske, koja je započela pregovore o priključenju Uniji još 2005. godine.\nLideri EU u junu su upozorili Tursku da mora da obustavi potragu za gasom i naftom oko Kipra ili će se suočiti sa merama EU. Brisel je tada naveo da turske naftne bušotine krše suverenitet Kipra i međunarodne zakone.\nTurska je okarakterisala kao “bezvredne” sankcije i najavila da će poslati novi brod na istok Sredozemlja, radi intenzivnijeg rada na eksploataciji gasa u blizini Kipra.\nTursko ministarstvo spoljnih poslova odgovorilo je da odluke EU da ograniči kontakte i finansiranje Ankare neće uticati na njenu odlučnost da nastavi svoje energetske aktivnosti u regionu.\nTurski ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu rekao je da ne treba posebno ozbiljno shvatati odluke EU o smanjenim kontaktima i finansiranju Ankare zbog njenih naftnih i gasnih bušotina oko Kipra.\nGAS nafta unija turska sankcije evropska kipar