Nekadašnji ruski heroj prodaje krimski orden sa Putinovim likom\nBivši vojni vođa proruskih separatista u Ukrajini prodaje svoju zlatnu medalju sa likom predsednika Rusije Vladimira Putina na kojoj nosi lovorov venac.\nBivšem ruskom komandantu militanata u istočnoj Ukrajini ponestalo je novca i podrške iz Kremlja, što ga je navelo da proda zlatni orden koji mu je dodeljen 2014. za ulogu u okupaciji ukrajinskog poluostrva Krim, piše Radio Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nIgor Girkin, 48-godišnji samoproklamovani ruski nacionalista koji je poznat pod ratnim imenom Strelkov, kaže da prodaje orden jer mu je potreban novac i jer ne oseća nikakvo poštovanje prema predsedniku Rusije Vladimiru Putinu, koji je na medalji predstavljen trijumfalno, sa lovorovim vencem na glavi.\nGirkin je obuhvaćen sankcijama Sjedinjenih Američkih Država i Evropske unije zbog svoje uloge u aneksiji Krima, kao i zbog toga što je jedno vreme bio vojni lider proruskih separatista koji su se borili protiv snaga Kijeva u Donjecku u istočnoj Ukrajini.\nOd 2014. Girkin je kritikovao Kremlj i nije bio zastupljen u medijima, iako je viđen u februaru kako se sam vozi podzemnom železnicom u Moskvi i kako drži samostalne mitinge.\nGirkin je 8. marta na svojoj stranici na popularnoj ruskoj društvenoj mreži Vkontakte pratiocima saopštio da prodaje svoje krimsko odličje jer se suočio sa finansijskim teškoćama.\n“Nikada nisam osećao poštovanje prema ovom odličju, jer ovu medalju ne dodeljuje država”, napisao je Girkin. Medalja nije uručena za borbenu službu, kaže Girkin i dodaje da “se na njoj nalazi lik osobe koju nikada nisam cenio, osim jednog kratkog perioda tokom 2014. i koga iskreno prezirem od 2015. godine.”\nGirkin je potvrdio u svom postu da mu je medalju dodelio na proleće 2014. ruski milijarder Konstantin Malofejev, ključna figura preko koje se proruske snage u istočnoj Ukrajini povezuju sa političkim establišmentom u Moskvi.\nAukciju će voditi moskovska numizmatička kompanija „Kovanice i medalje“ (Монеты и Медали) a zakazana je za 13. april u Stand Art hotelu u Moskvi. Kako su saopštili, početna cena iznosiće milion rubalja, ili oko 15.000 američkih dolara.\n„U znak sećanja na ponovno ujedinjenje Krima sa Rusijom 2014. godine“ sa Putinovim likom na prednjoj strani i mapom Krima na zadnjoj.\nKompanija navodi da zlatna medalja ima ugraviran natpis „U znak sećanja na ponovno ujedinjenje Krima sa Rusijom 2014. godine“ sa Putinovim likom na prednjoj strani i mapom Krima na zadnjoj. Takođe se navodi da je odličje Girkinu dodelila Humanitarna fondacija Konstantina Malofejeva Sveti Vasilije Veliki jer je on bio „među onima koji su dali najveći lični doprinos događajima na Krimu 2014.“\nGirkin je navodno radio za rusku Federalnu službu bezbednosti (FSB) od 1996. do početka 2013. godine, uključujući i službu u Čečeniji od 1999. do 2005. tokom Drugog čečenskog rata.\nNjegove navodne veze sa ruskom obaveštajnom službom takođe uključuju njegov angažman tokom ranih 1990-ih u Bosni i Hercegovini i u moldavskoj proruskoj otcepljenoj oblasti Transdnjestrija.\nZa Girkina se vezuju optužbe za ratne zločine, koji uključuju otmice, mučenje i ubistva.\nOn je 2016. priznao da je ubio četvoro ljudi u gradu Slavjansk na istoku Ukrajine na osnovu zakona iz ere sovjetskog diktatora Josifa Staljina.\nTakođe se hvalio da je sam rasplamsao plamen rata u istočnoj Ukrajini – nadajući se da će stvoriti „Novorusiju“, novu Rusiju koja će se pretezati većim delom Ukrajine, od Harkova (drugi najveći grad u Ukrajini, nalazi se na severoistoku zemlje prim. prev.) do Odese (najvažnija luka u Ukrajini na Crnom moru, prim. prev.).\nUkrajina tereti Strelkova za brojne ratne zločine u istočnoj Ukrajini, gde je oko 13.000 ljudi, od koji su četvrtina civili, umrlo od kada je izbio sukob u aprilu 2014. U svom postu na društvenoj mreži Vkontakte Girkin kaže da je „krimsku medalju“ dobio pre nego što počeo rat u Ukrajini.\nGeneralno tužilaštvo Ukrajine u Kijevu pokrenulo je krivični postupak protiv Girkina, u kom ga terete za stvaranje terorističke organizacije, organizovanje masovnih pobuna, kao i za terorističke akte.\nSve uloge srpskog plaćenika


Lideri dela opozicije: Ime zajedničkog kandidata još uvek nije na stolu\nVesti Autor:nova.rs02. nov. 202120:038 komentara\nLider SSP Dragan Đilas kaže da nije bilo konkretnih razgovora oko toga ko bi, u slučaju izlaska na izbore, mogao da bude kandidat za predsednika. On, međutim kaže da je Zdravko Ponoš častan i pošten čovek sa kojim je sarađivao u okviru Saveza za Srbiju.\n„Većinom smo se slagali u stavovima, a ponekad smo vodili i vrlo burne, ali argumentovane polemike. Cenim ga i zbog toga i zbog činjenice da je više puta pokazao da je spreman da viši cilj stavi iznad ličnog interesa. To je nešto što je preko potrebno srpskoj politici“, navodi Đilas za „Nova.rs“.\nOn dodaje da bi kandidat za predsednika sasvim sigurno trebalo da bude “osoba koja će moći da bude simbol jedinstva naroda, koja će poštovati svoja ustavna ovlašćenja, koja neće vređati nikoga niti će biti povezana sa kriminalnim klanovima…”.\n„Siguran sam da u Srbiji ima dosta i nestranačkih i stranačkih ličnosti koje ispunjavaju ove uslove i ne bih sada da licitiram njihovim imenima“, kaže Đilas.\nPredsednik PSG Pavle Grbović navodi da još nisu došli u fazu u kojoj je bilo koje ime na stolu.\n„U svakom slučaju, gospodin Ponoš je osoba koja zaslužuje respekt i sa kim može da se sarađuje i onda kada nemamo iste stavove po svim pitanjima“, ističe Grbović i dodaje da će PSG podržati kandidata koji dobije podršku svih političkih aktera sa kojima budu učestvovali na izborima.\nPredsednik Pokreta za preokret Janko Veselinović kaže kada SSP, DS, PSG i PzP, kao i NS, donesu odluku da li će učestvovati na izborima, a potom i o zajedničkom nastupu i strategiji, onda će i predsednički kandidat doći na dnevni red.\n„Ne mogu da se izjašnjavam o Zdravku Ponošu kao o predsedničkom kandidatu, jer to nije na dnevnom redu. Ali mogu o njemu da se izjasnim kao o čoveku, kojeg poznajem najmanje 20 godina. On je pošten i iz poštene porodice, stručan, patriota i u smislu poziva koji je obavlja vojnički disciplinovan. Zna šta znači i Ustav i zakon“, navodi Veselinović za „Nova.rs“.\nDragan Đilasjanko veselinovićPavle GrbovićZdravko Ponoš


Zoran Đorđević i njegova ćerka Maja Maksimović ispred trošne kuće u Gračanici (Foto Kim)\n"Ja bi voleo da, kada odem u penziju za dva meseca, da mi bude sagrađena kuća. To mi je najveća želja, da napravim banket. Ne mogu da gledam ovo, ćerka mi svaki dan dolazi, maltretiram je, i nju i unuke. Ali, mora neko da gleda bolesnika. I ja sam ostareo i bolestan sam. Radim i pomažem koliko mogu", kaže Zoran.\n"Niko ne živi kao moji roditelji. Nemaju, takoreći, hleb da jedu. Majka mi svakog dana prima jake injekcije. Leti su grejali vodu napolju u balonima, sada nemaju gde. Kupam je u koritu i spremam joj da jede. Ona ni pishički više nije dobro. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić treba ovo da vidi", rekla je Maja.\n"Ćerka mi dnevno pređe 50 kilometara. I ona ima troškove, maltretira decu. Ovde bi prespavali, ali nemaju gde. Krov prokišnjava, stavljao sam lavore i šerpe kako bih sakupljao vodu", dodao je Zoran.\nDok u preduzeću, koje manje-više postoji samo na papiru, ne stekne za dva meseca penziju, Zoran i Vesna žive od njegove plate koja trenutno iznosi 37.000 dinara. "A troškovi za lekove", kaže on, "nisu mali".\n"Trenutno za lekove izdvajamo 186 evra (oko 22.000 dinara) mesečno. Kada odem u penziju, smanjiće mi se i prihodi", kazao je Zoran.\n"Nisam hteo da se selim, žena mi je mnogo bolesna. Svako veče zovem Hitnu pomoć, ne želim da mi žena umre u tuđoj kući. I neka nam se sruši kuća, nisam ja više mlad da se selim“, jasan je Zoran.\n"Kancelarija za Kosovo i Metohiju u saradnji sa Privremenim organom opštine Priština-Gračanica je kao prioritet postavila i obezbedila adekvatan, komforan privremeni smeštaj u kome bi Đorđevići mogli da provedu zimu i mesece do izgradnje nove kuće, ali su oni to decidno odbili 22. decembra, pod objašnjenjem da ne žele da se sele".\nIz ove institucije Republike Srbije su saopštili i da su "zakonske procedure za dodelu građevinskog materijala na koji, između ostalih, pravo ostvaruje i porodica Zorana Đorđevića" nedavno završene.\n"Kako su zakonske procedure za dodelu materijala završene, obavestićeno vas sledeće nedelje o tačnom datumu početka gradnje njihove nove kuće“, naveli su iz Kancelarije za Kim.


ABB i Samsung Electronics zajednički pokreću holističku tehnologiju za pametne zgrade - GRENEF\nSaradnja podržava ABB-ovu ambiciju da stanarima i vlasnicima nekretnina pruži otvorena i nezavisna tehnološka rešenja\nPartnerstvo će unaprediti inovativno holističko upravljanje energijom radi smanjenja emisije CO2 i troškova energije u stambenim i komercijalnim zgradama\nPojednostavljena podrška na jednom mestu za proizvode i usluge za investitore i građevinske kompanije\nABB i Samsung Electronics će kroz globalno partnerstvo ponuditi zajednički razvijene tehnologije koje omogućavaju uštedu energije, upravljanje energijom i povezivanje s inteligentnim internetom stvari (IoT) u stambenim i komercijalnim zgradama. Zgrade čine gotovo 40% svetske godišnje emisije CO2, a partnerstvo između dve kompanije stvoriće platformu za izgradnju dugoročnog odnosa za inovacije na pametnoj tehnologiji, pametnom upravljanju i pametnim uređajima.\nKorisnicima će biti omogućen širi pristup tehnologijama automatizacije zgrada i boljem upravljanju uređajima. Pametne kuće koriste umrežene uređaje i uređaje integrisane kroz centralizovan sistem kako bi uštedeli novac, vreme i energiju. Na primer, korisnici će sa svojim ličnim uređajima moći pratiti i kontrolisati brojne kućne aparate, detektore gasa i dima, sisteme za energiju, sigurnost i udobnost iz jedne aplikacije povezivanjem Sa\nmsungove aplikacije SmartThings s ABB-ovim rešenjima za automatizaciju zgrada. Između ostalog, uređaji kao što su mašina za pranje sudova i mašina za pranje veša mogu se ciljano koristiti tokom vremena smanjene potrošnje energije. Na taj se način postiže optimizacija opterećenja mreže i smanjenje troškova energije.\nUz rešenja za automatizaciju zgrada, dve kompanije nastoje da prošire interakciju između HVAC proizvoda (grejanje, ventilacija i klimatizacija) i upravljačkog sistema prostora s promenljivim protokom rashladnog sredstva (VRF) kompanije Samsung Electronics i ABB-ovog komercijalnog i upravljačkog sistema HVAC-a.\nMike Mustapha, predsednik ABB Smart Buildings divizije, izjavio je:\n“Zamišljamo budućnost u kojoj naši kupci mogu imati koristi od značajnih ušteda energije i smanjenja emisije CO2 daljim poboljšanjem pristupa potpuno integrisanoj i holističkoj tehnologiji pametnih zgrada. Partnerstvo s velikim vodećim tehnološkim liderom kao što je Samsung Electronics dodatno podržava ABB-ovu viziju i ponudu povezivanja celih zgrada s otvorenim rešenjima, te pružanje uvida u ukupnu potrošnju energije, uključujući elemente kao što je punjenje električnih vozila (EV). To ne samo da smanjuje carbon footprint iz izgrađenog okruženja, već pruža besprekorno i privlačno korisničko iskustvo.”\nChanwoo Park, rukovodilac IoT poslovanja u Samsung Electronicsu, rekao je:\n„Ovde su dva dobavljača udružila snage kako bi pomogli građevinskim kompanijama i investitorima u njihovim projektima pametnih zgrada. Uz sva rešenja koja dolaze iz jednog izvora možete biti sigurni da će proizvodi neometano funkcionisati zajedno kako prilikom naknadnog opremanja postojećih zgrada tako i prilikom izgradnje novih. Budući da postoji samo jedna platforma za ceo sistem, korisnička usluga je takođe optimizovana.”\nSWISSPACER ima novog direktora prodaje za Evropu\nRedukcija zvuka: Novi sertifikati za ALUMIL 4 sistema\nLaminat je sintetička podna obloga, načinjena od više slojeva koji …\nRoben klinker listele daju vašoj fasadi jedinstveni šarm\nBilo da se koristi u novim zgradama ili sanacijama: originalne …


Kandidat - Srđan Milošević - Peščanik\nBivši predsednik Srbije Boris Tadić već duže vreme šalje signale javnosti, pripremajući je za mogućnost da, pod određenim okolnostima, bude kandidat na predsedničkim izborima. Možda je to i pretnja opoziciji, poruka da se uozbilji i nađe kandidata jer, inače – eto njega, eto nas! Bar jednom prilikom je otišao toliko daleko da je izjavio da će se svakako kandidovati ako proceni da ne postoji bolji kandidat opozicije. Ovih dana ponovo izjavljuje da, za sada, ne vidi jakog konkurenta Vučiću, ali sebe, očito, i dalje takvim smatra. Da li i najjačim – pokazaće vreme i to uskoro, ali se čini da je odluku već doneo.\nNa stranu sada procena pisca ovih redova da je krug stranaka i predstavnika šire javnosti spremnih da ovu kandidaturu podrži veoma uzak, čak neznatan. Neka bude da je ta procena pogrešna. Na stranu i rezerve u smislu toga da li bi to rešenje uopšte bilo razumno sa stanovišta šansi za uspeh. Neka grešim i u pogledu tih rezervi. Konačno, na stranu i bojazan da u svemu ovome ima mnogo duboko lične motivacije i cinične želje da deo javnosti, koji je bio otvoreno protiv Tadića na izborima 2012. godine, sada bude na izvestan način primoran da glasa za njega. Neka je i ta bojazan neutemeljena.\nMeđutim, postoji jedna suštinska, sadržinska prepreka toj kandidaturi, koje sam Tadić ili nije svestan ili zaista misli da je igra na tu kartu dobitnička. Radi se o sledećem: Tadić ističe da bi se kandidovao isključivo ukoliko bi „procenio da niko od drugih kandidata neće moći da pobedi Vučića, ali i da upravlja državom“. On je uveren da je, posle smene vlasti, potrebno „upravljati u okolnostima u kojima će biti potrebno paralelno i saniranje ogromne štete koja će ostati iza ove vlasti“. A onda ponavlja ovih dana: „Žao mi je što se u međuvremenu zaista nije pojavio kandidat za kog bih smatrao da je u stanju ne samo da pobedi Vučića, već i da upravlja duboko kriminalizovanom državom i društvom kakve će ostati iza ove vlasti“.\nDozvoljavam da je kritika koju iznosim sholastička i sterilna, ali razume se da je moje uverenje da je, ipak, reč o suštinskoj stvari: predsednik Srbije po Ustavu Republike ne vlada i ne upravlja. Tadić je dobar deo glasača izgubio upravo zato što je vladao i upravljao i to ne samo da nije bio njegov zadatak, nego je, radeći to, pravio velike greške. „Ko radi, taj greši“ – to je tačno, ali greši i onaj koji radi što ne treba, a najviše onaj koji greške pravi radeći nešto što ne samo da nije njegov posao, nego ne bi ni smeo da se time bavi.\nBudući predsednik Srbije, ako bi bio izabran opozicioni kandidat, morao bi da bude odan Ustavu do poslednjeg slovca. Nikakvo upravljanje tu ne dolazi u obzir, a naročito ne ono koje podrazumeva, na primer, obračun sa kriminalom, krojenje ekonomske politike ili rešavanje komunalnih problema. U svim tim pitanjima predsednik je (ako išta) više jedan autoritet koji će svaku razumnu aktivnost da podrži, da ohrabri, pa i da podstakne na neki način. Ništa više od toga… Jednostavno – nije u njegovoj nadležnosti. Salve kritika upućuju se svakodnevno AVtokratoru zbog takvog ponašanja, a ovde se ponovo javlja kandidat koji bi takođe da „upravlja“, koji bi i sam da krši ustav (ponovo!), ali nam obećava da će to da čini bolje od sadašnjeg kabadahije i da će sve to odnekud sledećeg puta da izađe na dobro.\nBudući predsednik Srbije, naročito ako bi bio u kohabitaciji sa ohlokratskom vladom koju bi ponovo činio SNS sa prišipetljama, morao bi da ide među narod i da budi kod građana uspavano dostojanstvo. Da ih uveri, da im pokaže, da ih razdrma, da ih angažuje, da rasplamsa zainteresovanost za demokratski politički proces i da učini sve što može da građani istinski shvate da su gospodari tog procesa. Da osvesti spoznaju da građanima i samo njima pripada suverena vlast, da je njihova reč svetinja, da je nihov glas – „glas boga“ i da, kada izlaze na izbore, taj čin treba da shvate kao trenutak kada tu suverenost neposredno izražavaju. Da uspe da približi građanima ideju da je svaki politički proces sekularna liturgija i da mu najmanje priliči otaljavanje, nezainteresovanost, lažljivost, sebičluk, neznanje, prevarnost ili otupelost.\nBudući predsednik Srbije najveći deo aktivnosti treba da posveti tome da kod svakog građanina probudi kuraž u odnosu na svakog predstavnika bilo koje vlasti i da bude svojevrsni narodni tribun i, na kraju krajeva, učitelj demokratije, slobode i vladavine prava svima onima koji to još nisu savladali. Treba nam predsednik koji će umeti da građanina ohrabri da bude građanin, da zahteva svoje pravo i da uvažava tuđe. Treba nam predsednik koji će sve to činiti uprkos preprekama, skromnim rezultatima ili podsmesima. Ali od uspeha u takvom poduhvatu zavisi i uspeh borbe protiv kriminala i rešavanje upravnih stvari i pitanje komunalnih službi i uopšte rešenje svakog problema koji tišti svakog pojedinačnog građanina, ali na jednom opštem planu, stvaranjem atmosfere i duha u kojem građanin poštuje sebe i druge i ume da se za svoje pravo izbori. Drugog načina nema. Svakako nam ne treba predsednik koji bi da vlada i upravlja…


Tasic & Partners, autor sa Tasic & Partners - Stranica 19 od 19\nAuthor: Tasic & Partners\n12 godina ago in\nNarodna Skupština Republike Srbije je dana 16.12.2008.godine usvojila Zakon o uređenju sudova, kao i izmene navedenog zakona dana 11.12.2009.godine (dalje: „ZOS“) čija primena počinje od 01.01.2010.godine. Navedenim ZOS-om je zaokružena nova sistematizacija sudova i propisana je njihova nadležnost. Novu strukturu sudske vlasti u Srbiji čine\nZakon o uređenju sudova (Sl.Glasnik RS“; br.116/2008 i 104/2009)\nNarodna Skupština Republike Srbije je dana 16.12.2008.godine usvojila Zakon o uređenju sudova, kao i izmene navedenog zakona dana 11.12.2009.godine (dalje: „ZOS“) čija primena počinje od 01.01.2010.godine. Navedenim ZOS-om je zaokružena nova sistematizacija sudova i propisana njihova nadležnost. Novu strukturu sudske vlasti u Srbiji čine sudovi\nZakon o ambalaži i ambalažnom otpadu (“Službeni Glasnik RS”, br.36/2009)\nNarodna Skupština Republike Srbije je na Četvrtoj sednici Prvog redovnog zasedanja u 2009.godini, dana 12.maja 2009.godine donela Zakon o ambalaži i ambalažnom otpadu (dalje: „Zakon“) koji je stupio na snagu 23.maja 2009.godine, s tim što je tema aktuelizovana nastupanjem određenih rokova primene Zakona. Odredbe Zakona\nZakon o elektronskoj trgovini („Službeni Glasnik Republike Srbije“, br.41/2009)\nNarodna Skupština Republike Srbije je na Šestoj sednici Prvog redovnog zasedanja u 2009.godini, 29. maja 2009.godine donela Zakon o elektronskoj trgovini (dalje: „Zakon“). Zakon je stupio je na snagu 10.06.2009.godine, kojim se po prvi put reguliše materija elektronskog trgovanja. Zakonom se uređuju uslovi i način\nZakon o planiranju i izgradnji („Sl.Glasnik RS“, br.72/2009 i 81/2009- ispr.)\nNarodna Skupština Republike Srbije je na sednici 31.08.2009.godine donela Zakon o planiranju i izgradnji (u daljem tekstu: „Zakon“). Zakon je objavljen u Službenom Glasniku Republike Srbije, br.72/2009 dana 03.09.2009.godine i stupio je na snagu osmog dana od dana objavljivanja, odnosno 11.09.2009.godine. Novina, koju pruža Zakon\nNarodna skupština Republike Srbije je dana 29.decembra 2009.godine proglasila Zakon o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku (dalje:„ZPP“). Najzačajnija novina je promena vrednosti predmeta spora, tako što sudija pojedinac sudi sporove o imovinskopravnim zahtevima ako vrednost predmeta spora ne prelazi dinarsku protivvrednost od 50.000\nZakon o urduženjima („Sl. glasnik RS“, br. 51/2009)\nZakon o udruženjima („Sl. glasnik RS“, br. 51/2009, dalje:”Zakon“), stupio je na snagu 22.7.2009. godine, a počinje da se primenjuje danom isteka tri meseca od dana stupanja na snagu, odnosno 23.10.2009. godine. Zakon je regulisao materiju udruženja na savremeniji način uz usklađivanje sa Ustavom, a\nZakon o zaštiti od požara („Službeni glasnik RS“, br.111/2009)\nNarodna Skupština Republike Srbije je dana 29.decembra 2009.godine proglasila Zakon o zaštiti od požara („Sl.Glasnik RS“, br.111/2009, dalje: „Zakon“) koji će se primenjivati po isteku devet meseci od dana stupanja na snagu zakona, odnosno od 7.oktobra 2010.godine. Privredna društva su u obavezi da preduzmu skup\nZakon o žigovima („Službeni glasnik RS“ br.104/09)\nZakon o žigovima („Službeni glasnik RS“ br.104/09, dalje: „ZOŽ“) je usvojen 11.12.2009.godine i predstavlja rezultat usklađivanja ovog prava intelektualne svojine sa direktivama Evropske Unije. ZOŽ predviđa bolju pravnu zaštitu nosioca žiga, dok se žig definiše kao pravo kojim se štiti znak koji služi za razlikovanje


Izložba fotografija „Bešenovska prinošenja“ – Darko Dozet\nU Kulturnom centru Novog Sada (KCNS) danas je otvorena izložba fotografija Darka Dozeta „Bešenovska prinošenja“, posvećena obnovi fruškogorskog manastira Bešenovo koji je, s kraja 13. veka, zasnovao srpski kralj Dragutin Nemanjić.\nNa izložbi su predstavljene 43 crno-bele fotografije na platnu koje više rečito govore o ponovnom izdizanju ove svetinje, jedine na Fruškoj gori koja je, tokom Drugog svetskog rata i neposredno posle njega, srušena do temelja. Obnova je počela 2012. godine, a Dozet je, od samog početka, bio njen ne samo predani hroničar veći i aktivan učesnik.\n„Od tada do danas urađen je deo konaka, podignut pirg i sazidan hram posvećen svetim arhangelima Mihailu i Gavrilu, koji, međutim, još nije i završen. Zato je cilj ove izložbe da motiviše ljude i institucije da pomognu da se do desetogodišnjice od početka obnove i osamadesetogodišnjice od nemačkog bombardovanja u Drugom svetskom ratu, hram oslika i obloži plemenitim kamenom i da se onda završe i konak i ceo manastirski kompleks“, rekao je na otvaranju izložbe njen autor.\nNovinar Đorđe Vukmirović, zajedno sa Dozetom takođe hroničar ponovnog uspravljanja Bešenova je obnovu tog manastira označio kao „oduživanje tek malog dela duga koji svi mi imamo prema svojim korenima“.\n„U nizu decenija za nama dozvolili smo da nam se ti koreni gotovo zaparlože, pa je podrška obnovi naših svetinja zapravo prilika da okajemo taj veliki greh“, dodao je Vukmirović.\nIzložba čije održavanje su podržali Uprava za kulturu Grada Novog Sada i KCNS, biće otvorena do 17. decembra, a posetioci će, zbog epidemije virusa Kovid – 19, moći da je vide u manjim grupama i uz obavezno nošenje zaštitnih maski i poštovanje propisanih mera. Posle toga, obići će više gradova u Sremu i, najzad, biti poklonjena manastiru Bešenovo.\nObnovu manastira Bešenovo možete da podržite na dinarski žiro račun: 340-11007646-60 i rčun za devizne doznake iz inostranstva: IBAN:Rs35340000001101007936 SWIFT CODE: GIBARS22.\nPogledajte autorsko vođenje kroz postavku izložbe i prilog iz Dnevnika Radio televizije Vojvodine.


Vojna vežba „Defender Europe 2021“ počela u luci Drač - mediji.net\nVojna vežba „Defender Europe 2021“ počela je danas u luci Drač u Albaniji, u okviru Severnoatlantske alijanse (NATO), preneo je portal Kossev.\nPremijer Albanije Edi Rama najavio je da će na vežbi biti prikazane veštine interakcije SAD sa NATO partnerskim vojskama.\n„Velika vežba počinje u luci Drač, razmeštajem koje se dešava prvi put posle Drugog svetskog rata u Evropi, gde će biti pokazane veštine interakcije Sjedinjenih Država sa vojskom partnera NATO za bezbednost na zapadnom Balkanu i u regionu Crnog mora“, napisao je Rama na fejsbuku.\nOd našeg stalnog dopisnika PODGORICA – Od svih članica NATO-a, Crna Gora je zemlja koja je najviše proruska, navedeno je u izveštaju studije GLOBSEC-a o uticaju Rusije na zemlje centralne i istočne Evrope i zapadnog Balkana. Do ovog zaključka, kao i o uticajima u drugim zemljama, GLOBSEC je...\nI Bajden na onlajn sastanku NATO u Rumuniji\nPredsednik SAD Džo Bajden će se priključiti danasnjem onlajn sastanku predsednika država istočnog krila NATO, a domaćin je glavni grad Rumunije Bukurešt, prenela je AP informacije koje su stigle iz kancelarija poljskog i rumunskog predsednika.\nSTIŽE I BAJDEN NA SASTANAK PREDSEDNIKA NATO! Članovi vojne alijanse zabrinuti zbog Ruskog uticaja!\nOkupljanje predsednika predstavlja takozvanu grupu Bukurešt devet, koju čine najistočniji članovi zapadne vojne alijanse.


Direktori velikih firmi uvereni u nove pobede - Bizlife.rs\nDirektori velikih firmi uvereni u nove pobede\n21:59 Davos, 16/01/2017\nIzvršni direktori velikih kompanija uglavnom veruju da će uprkos mnogim zabrinjavajućim pitanjima, njihove firme nastaviti da rastu narednih 12 meseci, javljaju agencije.\nOvi podaci su deo godišnjeg istraživanja koje pred početak Svetskog ekonomskog foruma u Davosu radi globalna revizorska kuća Prajs Voterhaus Kupers (Price Waterhouse Coopers – PwC).\nPrema rezultatima njihove ankete, 38 procenata direktora, u poređenju s prošlogodišnjih 35 odsto, veruje da će njihova kompanija nastaviti da beleži rast.\nOd 1.379 intervjuisanih direktora iz 79 zemalja, 29 odsto smatra da će globalni ekonomski rast skočiti u 2017, dok je prošle godine takav stav imalo 27 procenata.\nPredsedavajući PwC Bob Morc rekao je da je jedno od značajnijih pitanja koja su se pojavila u prethodnom periodu, pitanje protekcionizma. Prema njegovim rečima, strahovanja da bi globalizacija mogla da krene unazad potpirio je Bregzit i izbor Donalda Trampa.\n“U neverovatnom istorijskom trenutku”\nSvetski ekonomski forum u Davosu u objavljenom izveštaju pozvao je svetske vlade da kao ključni cilj stave povećanje životnog standarda građana, a ne kao do sada samo ekonomski rast.\nU izveštaju, objavljenom pred zvanično otvaranje foruma u utorak, ocenjuje se da većina zemalja “propušta važne prilike da poboljša ekonomski rast i istovremeno smanji nejednakost”, koja je jedna od ključnih tema ovogodišnjeg skupa.\nOsnivač elitnog političkog i privrednog okupljanja u Davosu Klaus Švab rekao je da se 47. Svetski ekonomski forum u tom švajcarskom gradiću održava u “neverovatnom istorijskom trenutku” kada transformacija pogađa industriju i društvo, prenose agencije.\nObraćajući se delegatima u Davosu, Švab je rekao da svetom vlada pesimizam i pozvao ih da u budućnost gledaju puni samopouzdanja, da poprave nedostatke u kapitalističkom sistemu i da dugoročno razmišljaju.\nNa Svetskom ekonomskom forumu, koji traje do 20. januara, očekuje se učešće oko 3.000 političkih i ekonomskih svetskih lidera, među kojima će biti i premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nekonomija svet direktor davos forum wef\nNa jugu samo Piroćanci plaćeni iznad proseka\nInvesticija nemačkog Tenisa tri puta manja od najavljene?\nKalifornija jača od Velike Britanije\nProdaje se Metanolsko-sirćetni kompleks u Kikindi


Meðunarodni dan ponosa i u Srbiji - B92\nMeðunarodni dan ponosa i u Srbiji\nBeograd -- Èetrdesetak pripadnika LGBT populacije obeležila je u centru Beograda Meðunarodni dan ponosa nošenjem transparenata, zastave duginih boja i puštanjem balona.\nIzvor: B92, Beta sreda, 27.06.2012. | 07:24 -> 18:36\nMeðunarodni dan ponosa u Srbiji je proslavljen i postavljanjem zastave duginih boja na zgradi u kojoj se nalazi kancelarija zaštitnika graðana.\nAktivistkinje Novosadske lezbijske organizacije (NLO) sprovele su u Novom Sadu uliènu akciju "Lezbijke vam žele dobar dan", kojom su želele da skrenu pažnju javnosti da su aktivne graðanke ovog društva.\nGej aktivisti upozorili su na probleme sa kojima se suoèava ta populacija simboliènom šetnjom kroz centar Beograda. Oni su na Meðunarodni dan ponosa hteli da pošalju pozitivnu poruku svojim sugraðanima, mada istraživanja još uvek pokazuju da u našem društvu vladaju predrasude prema ovom delu populacije.\nVesela povorka duginih boja prošetala je centralnom beogradskom ulicom u pratnji policije, ali ipak bez opasnosti da kao prethodnih godina budu zasuti kamenicama. "Ovo je jedan od fantastiènih proizvoda toga, jer pre 20 godina nismo mogli da izaðemo na ulicu i kažemo ja sam ponosna lezbejka", kaže jedna uèesnica povorke.\nVeseli performans u centru grada pratili su znatiželjni Beograðani, a meðu njima je bilo i nekih poznatih lica sa estrade.\n"Ljudi imaju pravo. Svako ima pravo na svoje opredeljenje i ja im ne zameram. Šetaju ljudi...", kaže jedan Beograðanin. "Smatram da ima bitnijih stvari koje treba da se rešavaju", istièe drugi.\nNasuprot veselim bojama i energiji aktivista, svakodnevnica Srbije ostaje sumorna statistika da svaki treæi graðanin, ipak, ne bi želeo da mu je komšija gej, dok polovina ne bi htela gej osobu za prijatelja.\nPredstavnik Belgrejd prajda Boban Stankoviæ rekao je novinarima na Trgu Republike u Beogradu da moto manifestacije "Æutanje nas neæe zaustaviti" ukazuje na svakodnevnicu u kojoj žive èlanovi LGBT populacije.\nTransparenti "Ne smem da poljubim svoju devojku", "Izbacili su me iz kuæe", "Živim u laži" ukazuju na samo neke probleme sa kojima se suoèavamo, kazao je Stankoviæ i izrazio žaljenje jer se o LGBT ljudima govori samo kada je reè o nasilju. On je rekao da veruje da æe nova vlada, zbog porovropske orijentacije, biti otvorenija prema LGBT populaciji.\nPrema njegovim reèima, današnja manifestacija uprilièena je u znak seæanja na Stounvolsku pobunu, kada su se gej osobe u noæi izmeðu 27. i 28. juna 1969. godine u Njujorku suprotstavile raciji.\nStankoviæ je podsetio da su na godišnjicu te pobune održane prve parade ponosa u SAD, oznaèene kao poèetak savremenog LGBT pokreta.\n"Važno je otvarati ovu temu da veæina prepozna da meðu njima žive ljudi drugaèije seksualne orjentacije", kazao je on uz ocenu da se situacija u Srbiji polako menja što pokazuje i podrška pred jesenju Paradu ponosa.\nStankoviæ je ocenio da država pokazuje dobru polju prema skupovima LGBT što, kako je rekao, pokazuje i veliki broj policajaca kojim šalje poruku onima koji su najbrutalnije nastrojeni prema LGBT osobama.\nU odnosu državnih institucija i LGBT osoba postignut je pozitivan pomak, ali je neophodno uraditi još, izjavio je predstavnik Gejstrejt alijanse Lazar Pavloviæ.\nPovodom Meðunarodnog dana LGBT osoba, Pavloviæ je istakao da kroz unapreðenje obrazovnog sistema i obuku državnih organa, pre svega policije i pravosuða, treba unapreðivati položaj LGBT osoba.\n"Akcije smo održali u Novom Sadu, Beogradu i Nišu, ali u Kragujevcu nismo dobili dozvolu za korišæenje javne površine za naš skup", rekao je Pavloviæ.\nPredstavnica Ministarstva za ljudska i manjinska prava Jasna Plavšiæ je ukazala na homofobiju u Srbiji i istakla da se "mora raditi na afirmisanju stava o prihvatanju razlièitosti". Ona je kazala da je u pripremi izrada Nacionalne strategije za borbu protiv diskriminacije.\nU sklopu proslave Meðunarodnog dana LGBT osoba, u Novom Sadu u letnjem bioskopu Omladinskog centra CK13, a u saradnji sa lezbijskom organizacijom NLO, od 20 èasova biæe prikazan film "Ðia" iz 1998. godine o super modelu Ðiji Karanði (glumi je Anðelina Džoli) i njenom usponu u manekenskoj karijeri, ljubavi i smrti, kao jedne od prvih žrtava side u SAD.\nTakoðe, biæe prikazan dokumentarac BBC-a "Istorija gej i lezbijki" o položaju LGBT osoba u Velikoj Britaniji, kao i film "Posle Stounvola" (After Stonewall) koji je, kako navode organizatori, istorijska retrospektiva pokreta za LGBT ljudska prava, od njujorške pobune 1969. godine do danas.\nAktivistkinje Novosadske lezbijske organizacije (NLO) sprovele su ranije danas u Novom Sadu uliènu akciju "Lezbijke vam žele dobar dan", kojom su želele da skrenu pažnju javnosti da su aktivne graðanke ovog društva.\nKako se navodi u saopštenju pres službe NLO-a, aktivistkinje te organizacije su poruku "Lezbijke vam žele dobar dan" ostavile ispred ulaza u Gradsku kuæu, Kulturni centar Novog Sada, Uspensku crkvu, kod Ureda matièara i još nekih institucija.\nNLO je ocenio da je u državama kao što je Srbija, Parada ponosa, kao jedan od naèina obeležavanja tog dana, politièki protest koji ni kao takav ne može da se održi.\n"Od 2001. godine pa do danas, kada dodje vreme u godini za održavanje Parade ponosa, sigurnosnih uslova naravno nema i postaje vrlo jasno da više od deset procenata stanovništva, koliko èini LGBT populacija, ne može da izrazi svoje nezadovoljstvo", navodi se u saopštenju.\nNLO se zapitao da li je moguæe da se i ostali graðani u Srbiji zaista oseæaju sigurno i dobro, kada toliko ljudi u ovoj zemlji trpi svakodnevno diskriminisanje i razlièite oblike nasilja.\nNovosadska lezbijska organizacija postoji od 2004. godine i okrenuta je osnaživanju LGBT zajednice i promovisanju lezbijske kulture. Zbog ponašanja države NLO ne uèestvuje u pokušaju organizovanja Parade ponosa i ne pristaje da pravi kompromise, piše u saopštenju.


"Verujem da će Srbija priznati nezavisnost Kosova, ali to se neće desiti tek tako. To mora biti deo paketa koji odgovara i Srbiji. To je prilika za Srbiju da razvije svoju ekonomiju, da poboljša potencijal radne snage time što će ubrzati put ka EU. Da ne bude politički potpuno zaglavljena oko pitanja Kosova, već da bude orijentisana na to da zemlju pripremi za učešće u globalnoj ekonomiji", rekao je Vilson za Glas Amerike.\nOcenio je da odsustvo normalizacije odnosa predstavlja prepreku Kosovu i Srbiji za "planiranje budućnosti" i dodao da kosovsko pitanje treba da bude rešeno "sada, u narednih par meseci".\n"Ne postoji neki veštački rok, ali hitno je. Svetska ekonomija se drastično menja, i ceo ovaj deo sveta, Balkan, Kosovo i Srbija će ostati u zapećku. Postoji istorijska šansa, postoje politički lideri koji imaju viziju da to urade i da razumeju koliko je to važno. Tu je i koordinisana podrška Evrope i Vašingtona, čak i kad postoje razlike, SAD i EU žele da budu od pomoći i da poguraju da se to okonča. Sad je momenat, jer svi ulaze u izborne procese, svi žele to da završe pre nego što se pažnja usmeri na izbore", kazao je Vilson.\nOn je naveo da je predsednik Kosova Hašim Tači "odigrao hrabru i tešku lidersku ulogu" i da "mora da ima podršku vlade" u dijalogu sa Srbijom.\n"Videćemo kako se situacija odvija, ali nadam se da će Kosovo moći da sastavi vladu koja će biti u stanju da vlada i da ima podršku javnosti, ali i da poboljša poziciju zemlje tako da učestvuje u dijalogu", dodao je Vilson.\nRekao je da su kosovske takse na uvoz robe iz Srbije i BiH "sve mnogo poremetile" i da ih treba ukinuti, ali je dodao da "treba prekinuti i sa agresivnim pokušajima da se spreče priznanja nezavisnosti Kosova i članstvo u medjunarodnim organizacijama".\nVilson je dodao da "misli da je predsednik (Srbije Aleksandar) Vučić iskreno rekao gradjanima koja je cena statusa kvo" i da je sada prilika da se govori o tome šta se može dobiti dogovorom, "ne samo o onome što će Kosovo ponuditi, već i o prilikama koje postaju stvarne - strane investicije, članstvo u EU, istorijsko pomirenje sa SAD".\n"To je velika vizija koju bih voleo da prihvate srpski lideri, a američki snažno podrže", naveo je izvršni potpredsednik Atlantskog saveta.\nOn je dodao da veruje da bi Vučić "politički preživeo" kada bi priznao Kosovo.\n"Mislim da bi on uspeo, ako postigne istorijski dogovor, on je talentovan političar. Suština je da se to ne gleda kao gubitak za Srbiju, već da to otvara mnoge ekonomske mogućnosti za budućnost Srbije. Ako se to politički preformuliše da se shvati da je to način da Srbija preuzme kontrolu nad sopstvenom sudbinom, to svi birači žele", rekao je Vilson.


Vlada obezbijedila 700.000 KM za adekvatne uslove rada policije u Vlasenici\nLuna јун 25, 2020, 3:42 по подне\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je danas da je Vlada u prethodnom periodu obezbijedila oko 700.000 KM da bi policija imala adekvatne uslove za rad na teritoriji opštine Vlasenica.\nVlasenica - Cvijanović i Kraljević posjetili gradilište novog objekta Policijske staniceFoto: SRNA\nNakon što je posjetila gradilište novog objekta Policijske stanice u Vlasenici za čiju je izgradnju sredstva obezbijedila Vlada, Cvijanovićeva je istakla da je to učinjeno znajući koliko su važni adekvatni uslovi da bi mogli svi zajedno da obave posao u vezi sa opštom bezbjednošću, zaštitom građana i imovine, ali i u kontekstu cijele Republike Srpske radi zaštite ustavnog poretka.\n- Širom Republike Srpske mogli ste primijetiti da smo u prethodnih nekoliko godina odobravali sredstva za bolje uslove za rad policije, bilo da je riječ o velikim centrima kao što je banjalučki u Zalužanima ili je riječ o stanicama u svim našim opštinama - izjavila je Cvijanovićeva novinarima.\nOna je izrazila zadovoljstvo što će policija imati bolje uslove za rad i što će to služiti građanima, te lokalnim i republičkim institucijama.\nCvijanovićeva je napomenula da realizacijom projekata u Vlasenici ova opština dobija sasvim novu i drugačiju dimenziju.\nIzgradnja policijske stanice i studentsko-đačkog doma "Srbija" predstavljaju najveću investiciju u opštini Vlasenica u posljednjih 30 godina.\nOZNAKE IZVEŠTAJRepublika SrpskaVlasenica


KARANOVIĆ&PARTNERS PROGLAŠEN ZA NAJBOLJU ADVOKATSKU KANCELARIJU U ISTOČNOJ EVROPI I BALKANU - Hellenic Business Association\nKARANOVIĆ&PARTNERS PROGLAŠEN ZA NAJBOLJU ADVOKATSKU KANCELARIJU U ISTOČNOJ EVROPI I BALKANU\nČlanica Helenskog privrednog udruženja Srbije, advokatska kancelarija Karanović & Partners, je proglašena za najbolju advokatsku kancelariju u Istočnoj Evropi i Balkanu za 2019. godinu od strane magazina The Lawyer. Ovo je treći put da Karanović & Partners osvaja ovu prestižnu nagradu, i to u konkurenciji sa najboljim evropskim firmama.\nThe Lawyer evropske nagrade predstavljaju svojevrsno priznanje za najveća postignuća najboljih advokatskih kancelarija u Evropi, a ove godine se obeležava desetogodišnjica njihovog postojanja. Ceremonija dodele nagrada održana je 19. marta u Grosvenor hotelu u Londonu, a među preko 350 zvanica našli su se partneri iz svih vodećih evropskih advokatskih kancelarija.\n„Zaista je velika privilegija da prihvatim ovu nagradu u ime Karanović & Partners. Ogromna je čast kada vam prestižni magazin kakav je The Lawyer odaje priznanje, naročito na ceremoniji kojom se obeležava deceniju duga tradicija dodele ovih nagrada. Ova nagrada je ne samo rezultat rada i posvećenosti čitavog tima, već i svojevrsno priznanje našoj viziji i vrednostima. Čestitam svim pobednicima i organizatoru ovog prestižnog događaja“, rekao je Rastko Petaković, koji je prisustvovao svečanoj ceremoniji u Londonu i preuzeo trofej u ime firme.\nThe Lawyer je mesečnik iz Velike Britanije namenjen pravnicima i advokatima koji se bave privrednim pravom. Svake godine, ovaj časopis objavljuje listu 100 najboljih advokatskih kancelarija u Evropi, kao i 200 najboljih u Britaniji i dodeljuje priznanja najboljim evropskim i britanskim kancelarijama iz oblasti privrednog prava.


Ova hrana oporavlja jetru: Ako jedete ovo, na lekove zaboravite!\nPazite šta jedete i pijete i nikad nećete imati problema sa jetrom\nMedicina 06.02.2019. - 13:39h Autor: Stil\nOčistite jetru i preporodite telo: Narodni lek koji izbacuje kamen i masnoće! (RECEPT)\nDetoksikacija organizma: Brzo i lako pripremite ukusan i osvežavajući napitak\nBorovnice su pune polifenola koji pomaže jerti da se izbori sa masnoćama uslovljenim prekomernim konzumiranjem alkohola i masne hrane. Ukoliko borovnice nisu hrana za vas, jedite crnu čokoladu ili šljive koje imaju skoro isto dejstvo na jetru.\njetrapankreashranaspisak namirnicanamirnicezdravljezdravlje jetre


(FOTO) PREDSEDNIK VUČIĆ: U Pranjanima potvrđujemo snagu prijateljstva sa saveznicima iz Drugog svetskog rata - Informer\nU Pranjanima kod Gornjeg Milanovca danas potvrđujemo snagu prijateljstva sa našim američkim, britanskim i kanadskim saveznicima iz Drugog svetskog rata, objavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić na svom instagram profilu "budućnostsrbijeav".\nVučić je objavio i svoju fotografiju iz letelice na putu za Pranjane. Predsednik Srbije prisustvovaće od 10 časova u Pranjanima obeležavanju 76. godišnjice Operacije Halijard, u kojoj je 1944. spaseno i izbavljeno više od 500 pilota i članova posada američkih aviona oborenih iznad Srbije.\nОбјава коју дели Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) дана 26. Сеп 2020. у 12:37 PDT\nAleksandar Vučić otvaranje aerodrom Pranjani misija halijard\nPrijateljstvo ne mogu da nam uruse ni na koji nacin.\nSpasivsi vise od 500 avijaticara iz sedam zemalja, uz veliki rizik po sopstvene zivote i zivote svojih porodica, srpski i americki heroji uspeli su da izvedu najvecu spasilacku operaciju u modernoj istoriji.\nSrbija je učinila sve što je mogla za pomoć saveznicima\nDanas je poseban datum za Srbiju, jer se sa SAD obeležava 76. godišnjica operacije "Halijard". Srbija neće dozvoliti da se zaboravi ovaj važan istorijski događaj. Naš doprinos u borbi protiv neprijatelja u ratovima tokom istorije bio je veliki.\nSAD i Srbiju ovakvi zajednički istorijski događaji vežu još jače, koji podsećaju na zajedničku borbu protiv fašizma u II svetskom ratu. Ovo je važan događaj i datum za Srbiju i SAD, najveće akcije spašavanja američkih pilota od strane srpskog naroda u II svetskom ratu.\nHvala n velikim odnosima sa SAD jerje to ono što će nas ekonomski potpuno ojačati.Hvala predsedniku Vučiću koji radi na ekonomskom napretku i razvoju naše države.Srbija danasima predsednika koji zaista želi da narod u Srbiji živi dobro.Srbija se cela razvija i gradi.\nSrbija nastavlja da gradi prijateljstvo sa valikim saveznikom, SAD.\nVeoma dobar govor je odrzao predsesnik.


► Kremlj osudio rusofobiju Londona\n"Postali smo svedoci manije rusofobije u Velikoj Britaniji. Taj talas je izazvan provokacijama tih istih Britanaca u takozvanom slučaju Skripalj", rekao je portparol Dmitrij Peskov, misleći na trovanje bivšeg špijuna za koje London optužuje Moskvu.\nKomitet za spoljne poslove Donjeg doma britanskog parlamenta pozvao je danas britansku vladu da "bude jasna o činjenici da korupcija iz Kremlja više nije dobrodošla". Navedeno je da su ruski predsednik Vladimir Putin i njegove "kleptokrate" u Londonu "sakrili i oprali svoju korumpiranu imovinu". Zatim su, navodi komitet, "koristili oprani novac da korumpiraju naše saveznike, oslabe naša partnerstva i uruše poverenje u naše institucije".\nPeskov je rekao da ruske firme u Velikoj Britaniji trpe "neprijateljsku i ilegalnu konkurenciju", kao i "nelojalnu".\n"Takvi akti su neprijateljski prema interesima naših firmi i ovakvi nacrti zakona (mere koje traži komitet) idu ruku pod ruku s tim neprijateljskim merama. Bilo koji investitor u bilo kojoj zemlji može se suočiti s tim da Velika Britanija njegovu investiciju kvalifikuje kao prljav novac", izjavio je portparol Kremlja. Britanska premijerka Tereza Mej zaoštrila je poziciju prema Moskvi posle trovanja nekadašnjeg špijuna na britanskom tlu 4. marta.\nBritanska vlada je proterala ruske diplomate i obećala da će pronaći "kriminalce i korumpirane elite".


Srbija je na granici sa Severnom Makedonijom kod Preševa počela postavljanje žičane ograde, koja bi trebalo da onemogući eventualne masovne ilegalne prelaske granice, potvrđeno je za Radio Slobodna Evropa (RSE) u lokalnoj samoupravi u Preševu.\nŠćiprim Arifi, predsednik opštine Preševo na jugu Srbije, udaljenoj od Beograda 380 kilometara, rekao je za RSE da je izgradnja žičane ograde deo dogovora sa Evropskom unijom (EU).\n"Mislimo da je ograda u funkciji dodatnog osiguranja granica zemalja van EU od izbeglica, koje će eventualno ponovo masovno krenuti takozvanom Balkanskom rutom", rekao je Arifi.\nGledano sa tog aspekta, smatra on, ograda indirektno doprinosi procesu evrointegracijama, ali uz potpuno razumevanje i uvažavanje političkih okolnosti.\n"Lično, imam ozbiljnih rezervi prema takvom tretmanu izbeglica", kaže Arifi.\nDo zaključenja ovog teksta RSE nije dobio odgovor iz Evropske komisije na pitanje da li su upoznati ili konsultovani sa pitanjem podizanja orgade između Srbije i Severne Makedonije.\nSrbija se nalazi na takozvanoj Balkanskoj ruti, kojom migranti i izbeglice pokušavaju da dođu do zemalja EU.\nUNHCR: Prošle godine raseljeno 11 miliona ljudi\nPrema poslednje dostupnim podacima, koje je Komesarijat za izbeglice Srbije objavio 20. juna, u 18 azilnih i prihvatnih centara u Srbiji boravi oko 4.800 lica.\nVlasti u Srbiji nisu otvorene za pružanje detalja o žičanoj ogradi koju Srbija gradi na granici sa Severnom Makedonijom kod Preševa.\nNi nakon nekoliko upita, Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije (MUP) nije odgovorio na pitanja RSE.\nGranica Srbije i Severne Makedonije kod Preševa\nSrbija privremeno zauzima zemlju u pograničnoj zoni\nMeđutim, u rešenju Republičke direkcije za imovinu, koje je objavljeno u junu na sajtu Ministarstva finansija, objavljen je spisak od nekoliko desetina ljudi i pravnih lica koji poseduju zemljište uz graničnu liniju sa Severnom Makedonijom, a čije je privremeno zauzeće Srbija naredila.\nRešenje Ministarstva o privremenom zauzimanju zemljišta\nKako se navodi u dokumentu, sve navedene parcele nalaze se u selu Miratovac u opštini Preševo, a Srbija ih zauzima "u cilju zaprečavanja državne granice u merama i granicama utvrđenim Elaboratom za zaprečavanje granice sa Republikom Severnom Makedonijom".\nElaborat, koji je izradio MUP, takođe nije dostavljen na upit RSE.\nU rešenju se navodi i da naknada za privremeno oduzeto zemljište pada na teret Republike Srbije i da će zauzeće trajati do prestanka potrebe za tom merom, a najduže tri godine od dana izdavanja rešenja.\nPrevencija virusa zvaničan razlog\nU obrazloženju rešenja se, između ostalog, navodi da je odluka u skladu sa Uredbom o merama za vreme vanrednog stanja koje se odnose na prevenciju širenja zarazne bolesti COVID-19, naročito radi sprečavanja eventualnog "masovnog neovlašćenog" prelaska granice.\nRepublička direkcije za imovinu nije odgovorila na pitanje RSE koje se odnosilo na rok za završetak radova i ukupnu cenu projekta.\n"Elaborat o zaprečavanju granice sastoji se iz više segmenata i faza, pa se u ovom trenutku ne može sa sigurnošću reći ukupan finansijski okvir potreban za izvođenje radova", navodi se u pisanom odgovoru za RSE.\nGranica između Srbije i Severne Makedonije duga je 147 kilometara, ali sudeći po reljefu terena, izvesno je da ograda neće biti postavljena celom njenom dužinom.\nSelo Miratovac nalazi se na nekada najfrekventnijoj balkanskoj migrantskoj ruti kojom su, preko Grčke i Severne Makedonije, migranti stizali u Srbiju.\nOni se nakon ulaska na teritoriju južnog suseda Srbije uglavnom kreću auto-putem ili paralelno sa njim, a posle Kumanova skreću prema selu Rečica i preko sela Vaksince stižu u Lojane, odakle ulaze u Srbiju, u atar sela Miratovac.\nIako tom rutom više ne putuje na hiljade ljudi kao 2015. godine, ona je i dalje u funkciji, jer veći deo migranata izbegava granični prelaz Preševo–Tabanovci i tranzitni kamp za migrante u tom mestu.\nAktivisti ocenjuju da ograda neće zaustaviti migrante\nPrema monitoringu NVO "Legis" iz Skoplja dnevno se registruje oko 200 pokušaja migranata da u tu zemlju uđu iz Grčke.\n"Pogranična policija presreće te ljude i vraća ih u Grčku, ali istovremeno na granici sa Srbijom beležimo pedesetak pokušaja migranata dnevno da iz Severne Makedonije pređu u Srbiju, što pokazuje da oni ipak pronalaze način da nastave put ka svom krajnjem cilju – Zapadnoj Evropi", objasnio je za RSE generalni sekretar Nevladine organizacije "Legis" iz Skoplja, Jasmin Redžepi.\nRedžepi, koji je sa zajedno sa aktivistima sa makedonske strane prišao lokaciji gde se gradi ograda, rekao je da se trenutno nasipa tampon kojim će prolaziti policijska i vojna vozila i postavljaju metalni stubovi koji se betoniraju u zemlju.\n"Oni nisu visoki jer će tek da se nadograđuju kako bi se dobila ograda slična onoj na granici Grčke i Severne Makedonije ili Srbije i Mađarske", kaže Redžepi.\nPomoć Evropske komisije za migrante u BiH pod znakom pitanja\nNa osnovu iskustava Severne Makedonije sa podizanjem žičanih ograda, Redžepi ocenjuje da, bez obzira na visinu, veličinu i druge odlike, ona ne može zaustaviti migrante, zbog čega je njeno postavljanje po pravilu necelishodno i nepotrebno.\n"Mi imamo ogradu na granici sa Grčkom, ali je ona izgrađena u ravničarskom delu. Migranti, međutim, ne koriste više tu rutu već, zaobilazeći žičane prepreke, granicu prelaze u planinskim delovima gde je ograde mnogo teže podići. Zbog toga smatram da su sredstva za njihovo podizanje uzalud bačene pare građana", kaže Redžepi.\nNVO iz Srbije registrovao povećan broj pušbekova (pushbacks) i nevladina organizacija iz Srbije Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila navela je na svojem Twitter nalogu 13. avgusta da beleže povećan broj vraćanja ljudi u Makedoniju, prema svedočenjima migranata na terenu na jugu Srbije.\nOrganizacija je potvrdila i podizanje ograde.\n"Ljudi posle četvrtog ili petog puta uspevaju da uđu u Srbiju i sa juga nastave dalje. Ubrzano se i nastavljaju radovi na postavljanju ograde prema Severnoj Makedoniji".\nU Miratovcu je u aprilu otvoren prihvatni centar za migrante sa 100 kreveta koji je pretvoren u karantin.\nMirjana Milenkovski iz UNHCR kaže za RSE da se migranti koji iz Severne Makedonije ilegalno uđu u Srbiju odmah upućuju u prihvatni centar u kome ostaju u karantinu 28 dana.\n"Ako nakon isteka tog perioda na testiranju budu negativni, prebacuju se u druge kampove za smeštaj migranata”, kaže Milenkovski.\nVulin: Nijedan migrant nije zaražen korona virusom\nLokalno stanovništvo spremno da pomogne\nKujtim Sadriju, predsednik nevladine organizacije Centar za istraživanje i monitoring u Preševu gleda na podizanje ograde kao na meru koja, kako je rekao za RSE, u vreme pandemije korona virusa ima sasvim drugu dimenziju.\n"Posmatrano iz te perspektive, svaka mera koja doprinosi čuvanju zdravlja ljudi je dobrodošla", rekao je on za RSE.\n"Mi smo i dalje veoma prijateljski raspoloženi prema njima i spremni smo, kao i do sada, da im na sve načine pomognemo, jer znamo da ih je na ovaj neizvestan put naterala muka", kaže Sadriju.\nVlasti u Preševu traže otvaranje novog prelaza\nPredsednik opštine Preševo Šćiprim Arifi kaže da je izuzetno važno da projektom postavljanja žičane ograde bude rešeno pitanje otvaranja malograničnog prelaza Miratovac-Lojane, preko kojeg bi se uspostavila bolja i brža komunikacija meštana sa obe strane granice.\n"Taj prelaz je zatvoren pre 30 godina odlukom tadašnjeg predsednika Srbije Slobodana Miloševića i vreme je da se ta diktatorska odluka anulira. Za lokalnu samoupravu ovde u Preševu, ali i za naše građane otvaranje malograničnog prelaza je važnije od podizanja žičane ograde", ističe Arifi.\nPrema njegovim rečima, stanovnici ta dva sela sa većinski albanskim stanovništvom, ali i okoline, očekuju da taj problem bude rešen. Otvaranje tog malograničnog prelaza dogovoreno je još prošle godine, a Vlada Srbije donela je odluku o osnivanju Koordinacionog tela za taj posao.\n"Ali se to još uvek nije dogodilo", ističe Arifi i dodaje da je to u interesu građana s obe strane granice.\n"Otvaranjem tog prelaza ljudi bi mogli da obrađuju svoju zemlju koja se nalazi na teritoriji susedne države, da prilikom posete rođacima ne idu na međunarodni prelaz Preševo-Tabanovci na Koridoru 10 i ponekad satima čekaju na pasošku kontrolu... Zbog svega toga, malogranični prelaz bi znatno doprineo popravljanju kvaliteta života svih ljudi u ovom kraju", kaže Arifi.\nŽičane ograde na Balkanskoj ruti\nPrvu žičanu ogradu zbog izbeglica podigla je Mađarska koja je, 2017. godine, na celoj granici sa Srbijom postavila 150 kilometara dugu žičanu ogradu, opremljenu video i termo kamerama.\nSeverna Makedonija je 2016. godine dvostrukom žičanom ogradom obezbedila svoju južnu granicu prema Grčkoj, a prema zvaničnim podacima podignuto je 37 kilometara ograde visoke 2,5 metra sa žilet žicom na vrhu.\nUNHCR poziva Mađarsku da ukine pooštrena pravila o azilu\nSlovenija je žičanu ogradu na granici sa Hrvatskom počela da postavlja 2015. godine, a prošle godine je krenula u postavljanje dodatne, duge 40 kilometara, kako bi osigurala rizične deonice uz granicu.\nPre dve godine Uprava policije Crne Gore navela je da ta država beleži povećan priliv migranata koji dolaze iz Albanije, te da se ne isključuje mogućnost postavljanja žičane ograde na ugroženim pograničnim delovima.


"MOJU ĆERKU NIKAD NISAM VIDELA OVAKVU" Majka Aleks Nikolić oplela po zadrugarki: "Manite me te finoće, mnogo toga imam da kažem"\nPrethodne noći u "Zadruzi" bile su poprilično turbuentne, a najviše zbog raskola između do sada jednog od mirnijih parova Aleksandre Nikolić i Dejana Dragojevića. Nikolićeva je po ko zna koji put posumnjala u njegovu ljubav i uplašila se od mogućnosti pomirenja sa njegovom bivšim ženom Dalilom Dragojević, te je rekla da zauvek stavlja tačku na njihovn odnos.\nAleksandra Nikolić, Slovenka Lunise\nDejan Dragojević je to jako teško podneo i ubrzo počeo da lupa i lomi sve ispred sebe dok su zadrugari bili uz njega i sprečavali dodatne incidente. Kako je vreme odmicalo, na Aleksandrino insistiranje, ljubavni par je ponovo uplovio u vezu, kako to često biva u ovom rijalitiju nakon burnih raskida.\nAleksandrina majka Slovenka je sad prokomentarisala pomenutu situaciju i sumnje svoje ćerke.\n"TI SI NAJGORI ČOVEK KOG SAM UPOZNALA" Aleks zabranila Dejanu da joj se obraća - preti da će mu ZAGORČATI ŽIVOT (VIDEO)\nZADRUGARI DOČEKUJU USKRS Dejan ima samo jednu želju, Miki nikad slomljeniji, a evo šta sledi Aleksandri (FOTO)\n- Moram biti iskrena, ja moju Sandru nikada u životu nisam videla ovakvu, ona se nenormalno zaljubila u njega. Toliko se vezala da ne može ni dan da zamisli bez njega, zato i sumnja od straha da ga ne izgubi. Što se tiče Dalile, da li će se pomiriti ja ne znam, ali i da je videla pogled sa njene strane to nije razlog da tako postupi i prekine odnos sa njim, mora da postoji neka tolerancija. To što je on nakon svađe otišao u pab je vrlo interesantno - istakla je za "Pink" Aleksandrina majka, pa nastavila:\n- Koliko god svi tvrdili da je čedna, vredna i poštena, ja imam potpuno drugačiju sliku o Anđeli Đuričić. Ja sam veliki psiholog, sve mnogo dobro vidim i uhvatila sam par direktnih pogleda u Dejanovom pravcu. Sa njegove strane verujem da ništa ne postoji, ali kada je ona u pitanju... Mnogo bih toga imala da kažem, ali ćutaću. Manite me te finoće... Tamo ima mnogo ljubomornih ljudi i zlobnici ne mogu da ih gledaju pa izmišljaju svašta, ali ako je prava ljubav pobediće sve.\nAleksandra Nikolić Zadruga


Sud u Strazburu: Rusija treba da plati ODŠTETU NAVALJNOM\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu odlučio je danas da je presuda ruskom opozicionom lideru Alekseju Navaljnom iz 2014. godine bila "proizvoljna i očigledno nerazumna" i naredio Rusiju da mu plati naknadu.\nNavaljni i njegov brat Oleg osuđeni su 2014. godine za prevaru i pranje novca.\nSud u Stzrazburu je presudio da su te optužbe bile zasnovane na "nepredvidivoj primeni krivičnog zakona" i da je sudski postupak bio "proizvoljan i nepravedan", prenosi Rojters.\n"Pobedili smo. Hvala svima na podršci", napisao je Navaljni na svom Tviteru.\nUN: Zaprepašćeni smo presudom Navaljnom, pustiti uhapšene


Savić: "Rumuni nisu dorasli našem kvalitetu" - Sportske.net\nSavić: "Rumuni nisu dorasli našem kvalitetu"\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije kazao je nakon večerašnjeg trijumfa nad Rumunijom u SL da je najvažnije to što su igrači pokazali ozbiljnost u situaciji kada su na suprotnoj strani imali rivala koji nije kadar da im kvalitativno parira.\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić rekao je da je cilj njegove ekipe bio da pokaže ozbiljnost protiv Rumunije, što je i učinjeno.\n"Drago mi je što smo sezonu počeli pobedom. Rezultat govori da protivnik nije dorastao našem kvalitetu. Cilj je bio da pokažemo ozbiljnost, to smo i učinili, igrači su od prvog do poslednjeg trenutka bili prisutni", rekao je Savić.\nSrbija je kao domaćin savladala Rumuniju sa 18:6 u svojoj prvoj utakmici ovogodišnje Svetske lige.\nSavić je naveo da je glavni cilj njegove reprezentacije Evropsko prvenstvo u Budimpešti, koje će se održati u julu sledeće godine.\n"Raduje me što ćemo se krajem decembra ponovo okupiti i na pravi način odraditi mini pripreme. Ovu Svetsku ligu ćemo iskoristiti kako bismo se što bolje spremili za naš najveći cilj ove sezone, što je svakako EP. Želja je da u ekipu uvedem što više mladih igrača, a na njima je da dokažu da su spremni za izazove", kazao je Savić.\nJedan od najboljih srpskih vaterpolista Filip Filipović rekao je da je lepo što su konačno počele reprezentativne obaveze.\n"Rezultat pokazuje da meč nije bio napet, ovo je bio meč koji samo treba ozbiljno odraditi. Možda nismo ispunili naš cilj da ne primimo mnogo golova, ali šta je tu je. Verujem da će nam ovo okupljanje pomoći da budemo bolji na klupskom planu", rekao je Filipović.\nVaterpolista Srbije Stefan Mitrović naveo je da mu je drago što su se mladi igrač snašli u reprezentaciji.\n"Ozbiljno smo pristupili i imali smo dobar ritam tokom cele utakmice. Drago mi je što se ekipi priključilo dosta mladih igrača koji su tu prvi put i što se njihovo neiskustvo na reprezentativnom nivou nije osetilo, snašli su se. Imamo još dosta toga da uigramo, dobro će nam doći pripreme u decembru", istakao je Mitrović.\nSrpski vaterpolisti će u narednom susretu 14. januara gostovati Rusiji.


Hotel Guardalavaca ****, Playa Guardalavaca, Holguin, Kuba - Cubaism Ltd\nHotel Brisas Guardalavaca je hotel sa četiri zvezdice i blizu je Bariay, mesta gde se Kristofor Kolumbo iskrcao na Kubu 1492 godine. Odmah je uz hotel Club Amigo Atlantico Guardalavaca, na samoj plaži Guardalavaka, jednoj od najlepših plaža čitave Kube, na oko 62 kilometra od medjunarodnog aerodroma Holguin. Ovaj hotel predstavlja idealan spoj autentične, kubanske kulture sa prvoklasnim odmorom.\nHotel poseduje 437 soba a u njegovu cenu je sve uključeno. Nekoliko restorana, mnoštvo barova, bazena, danonoćni zabavni program – sve ovo možete naći u ovom hotelu.\nPrekrasne plaže i okruženja, tople, kristalno čiste vode, beli, sitni pesak – Guardalavaca hotel je sve što vam treba za idealan, relaksirajući odmor!!\nDetalji Mini Apartmana Vile


Indijci nama traktore mi njima voće - Vesti\nPostoji veliki potencijal za unapređenje saradnje u oblasti poljoprivrede, ocenjeno na Sajmu hrane u Nju Delhiju\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u Vladi Republike Srbije Branislav Nedimović izjavio je danas u Nju Delhiju da Srbija sarađuje sa Indijom u oblasti poljoprivrede i da želi da tu saradnju proširi, a glavni fokus biće pronalaženje partnera za novu proizvodnju traktora i mehanizacije.\nNedimović koji boravi na Sajmu hrane u Nju Delhiju, rekao je da Srbija i Indija već sarađuju kada je reč o smrznutom voću, ali do sada su to bile simbolične količine, pa taj asortiman treba proširiti. On je naveo da postoje i mogućnosti da se saradnja proširi kada je reč o izvozu jabuka, krušaka, jagodičastog i bobičastog voća.\nMnistar poljoprivrede je istakao i da bi jedan od partnera na budućim sajmovima poljoprivrede u Novom Sadu, mogla da bude i Indija.\nDirektor Sektora za poljoprivredu Privredne komore Srbije (PKS) Veljko Jovanović napomenuo je da se Srbija na Sajmu hrane u Nju Delhiju predstavlja na nacionalnom štandu sa 10 izlagača, među kojima su proizvođači smrznutog voća, konditorskih proizvoda, sušenog voća i drugi.\nJovanović je ocenio da postoji veliko interesovanje u Indiji za saradnju sa našom privredom i da pored koštunjavog voća, postoje realne šanse za izvoz jabuka i smrznutog voća.\nNeki privrednici već posluju na tržištu Indije, što je dobar znak, a predstoji usklađivanje pojedinih sertifikata sa indijskom stranom, za bolji promet robe, naveo je Jovanović\nPet 03 Novembar, 2017 21:21\nTagovi: indijci traktore voće


Klijente koji veruju kompaniji čine hiljade prodavnica, supermarketa i hipermarketa koji insistiraju na korišćenju pouzdane i efikasne električne i rasvetne opreme koja garantuje komfort i sigurnost njihovih klijenata.\nŠirok spektar rešenja koje pruža kompanija i koji je orijentisan prema poslovnim klijentima garantuje punu satisfakciju potreba korisnika. Za ELMARK je važno da sistemi koje kompanija proizvodi su u korespodenciji sa najnovijim trendovima u dizajnu, međutim kompanija takođe posvećuje posebnu pažnju visokoj energetskoj efikasnosti koju moderna tržišta sve više zahtevaju.\nPoslovnice su okarakterisane takođe prema električnim sistemima podvrgnutim većim opterećenjima. Slično drugim proizvodima kompanija je nastojala da postigne maksimalnu trajnost ponuđenih rešenja tako da se kupci mogu osloniti na njihovo efikasno funkcionisanje.\nNeki od ELMARK poslovnih klijenata su brojni poslovni centri za koje je rasveta ključni faktor za kreiranje elegantne i udobne atmosfere za njihove posetioce što je predispozicija za prijatne emocije.\nKonstantno rastući broj poslovnih klijenata kompanije je potvrda visokog nivoa lojalnosti, kvalitete i efikasnosti što čini ELMARK liderom u segmentima tržišta električne i rasvetne opreme.


Evropska elita krenula u Lion po vezistu! - Sportske.net\nEvropska elita krenula u Lion po vezistu!\nVeliki broj klubova pokazao je interesovanje za fudbalera Olimpik Liona.\nPonovo je aktuelno - Tandem srpskih vezista u jednom od najvećih evropskih klubova?Ponovo je aktuelno - Tandem srpskih vezista u jednom od najvećih evropskih klubova?Serija A - Kuva u borbi za Ligu šampiona (NAJAVA)Gatuzov plan, napraviti nemoguće večeras i otići iz kluba?Junajted našao desnog beka u Parizu?\nStigao je leta 2017. godine na pozajmicu u redove Liona iz Amjena, ubrzo je postalo jasno da se radi o veoma talentovanom igraču.\nEskpresno je Tangi Ndombele zacementirao svoje mesto u postavi jednog od najvećih francuskih klubova, pa je minulog leta uprava kluba rešila i da otkupi njegov ugovor za 10 miliona evra.\nČekali su brojni evropski klubovi da vide kako će se u svojoj drugoj sezoni u Lionu snaći Ndombele, a talentovani Francuz nije razočarao.\nNastavio je sa sjajnim partijama, kako u Ligi 1, tako i u Ligi šampiona, interesovanje za njegove usluge je veće nego ikada.\n"L'Ekip" prenosi da je veliki broj klubova iz evropskog vrha već u kontaktu sa Lionom oko njegovih usluga, a vrednost sjajnog veziste procenjuje se na od 70 do 80 miliona evra.\nJuventus je već neko vreme u kontaktu sa Lionom zbog Ndombelea, navodno su spremni da puste Pjanića i Kediru ukoliko uspeju da se dogovore sa francuskim vezistom.\nIpak, neće to biti lak zadatak, u igri je i PSŽ, kako je Tuhel oduševljen Ndombeleom i želi ga u redovima svoje ekipe, a navodno je i predsednik Liona Žan-Mišel Ola istakao da nema ništa protiv toga da proda igrača rivalu iz lige, naravno, pod odgovarajućim uslovima.\nSpominje se i Mančester junajted, ali će "Đavoli" imati problem da ubede Ndombelea da im se pridruži, kako je još uvek neizvesno da li će igrati u Ligi šampiona naredne sezone.\nPominje se i Čelsi, mada je pitanje da li će "Plavci" uopšte moći da kupuju, dok je u igri i madridski Real, koji će narednog leta napraviti totalnu rekonstrukciju igračkog kadra.\nNe otpisuje se mogućnost ni da Siti angažuje Francuza, kako Gvardiola aktivno traži zamenu za iskusnog Fernandinja, mada je utisak da je vezistu po svom ukusu ipak pronašao u domovini.\nBilo kako bilo, pred Ndombeleom je blistava budućnosti, njegova želja je da bude deo selekcije Francuske na Evropskom prvenstvu 2020. godine, a da bi se to dogodilo, moraće u kontinuitetu da igra na najvišem nivou, pa će zainteresovane strane morati da igraju u Ligi šampiona, a da pritom budu spremne da mu obećaju mesto u startnoj postavi.


Predsjednik Donald Trump govori o sigurnosti granice u Bijeloj kući\nNajavljene mjere američkog predsjednika Donalda Trumpa da će zbog povećanog priliva migranata zatvoriti granicu s Meksikom i ukinuti pomoć centralnoameričkim državama iz kojih oni dolaze, mogle bi samo da pogoršaju problem, pišu američki mediji, ukazujući da je prije svega potrebno promijeniti imigracione zakone u SAD.\nPrijetnjom da će zatvoriti granicu s Meksikom i ukinuti pomoć Gvatemali, Hondurasu i Salvadoru, iz kojih dolaze mnogi migranti u SAD, predsjednik Trump je praktično pucao Americi u nogu, ocjenjuje The New York Times uredničkom komentaru.\nKao i s Trumpovim predloženim zidom na granici s Meksikom, koji će malo toga uraditi da obeshrabri neodobrenu migraciju, a kamoli unošenje droge, niko ko zna nešto o imigracionoj politici, piše New York Times, ne vjeruje da je zatvaranje granice rješenje za nedavno povećanje broja migranata na južnoj granici SAD.\nEkonomski poremećaj za zajednice iz pogranične oblasti i uticaj na trgovinu bi bio katastrofalan, ocjenjuje njujorški list i dodaje da zatvaranje granice neće zaustaviti migrante da ulaze u SAD i traže azil, pošto su mnoge migrantske grupe proteklih jmeseci ulazile u zemlju između zvaničnih prelaza.\nVrijeme je za "proaktivne mere", piše uticajni liberalni list, navodeći među njima rješavanje osnovnih uzroka povećanja dolaska migranata "od reforme federalnih imigracionih zakona do poboljšanja ekonomskih uslova u Centralnoj Americi", nasuprot Trumpovoj najavi da će ukinuti pomoć Gvatemali, Hondurasu i Salvadoru.\nNeophodna reforma imigracionih zakona\nS druge strane, konzervativcima naklonjen The Wall Street Journal, u uredničkom komentaru takođe piše da izgradnja zida, zatvaranje granice i ukidanje pomoći centralnoameričkim državama neće spriječiti migrante da dolaze, ali naglasak stavlja na reformu, kako ocjenjuje, "izopačenog zakon o azilu" koji "priziva talas migranata koji je opteretio bezbjednost granice".\nImigraciona politika je, ukazuje list, toliko polarizovana da desnica i ljevica imaju veto nad svakom konstruktivnom mjerom. Ipak, Kongres mora da napravi snažnije pravne prepreke koje migranti i sudije ne mogu izbjeći, zaključuje Wall Street Journal.\nNavodeći izjavu američkog komesara za carinu i zaštitu granice da je granica dostigla "tačku pucanja" usljed priliva porodica iz Centralne Amerike, list ističe da je između 2000. i 2017. pritvaranje migranata na granici opalo 80 odsto s poboljšanjem ekonomske situacije u Meksiku i pojačanom bezbjednosti granice, ali da se imigracija ubrzala prošle godine pošto se pročulo da roditelji s djecom koji traže azil mogu ostati godinama i možda zauvijek.\nProblem je, ocenjuje Wall Street Journal, što tražioci azila mogu izbjeći trenutnu deportaciju prostim uvjeravanjem imigracionih zvaničnika da imaju "kredibilan strah" da će biti proganjani po povratku u zemlju, što je definisano kao proganjanje po pitanju rase, vjere, nacionalnosti, pripadnosti pojedinoj socijalnoj grupi ili političkom mišljenje. Ali migranti koji se žale na nasilne supružnike ili ekonomske teškoće takođe prolaze.\nTrumpova administracija je prošle godine pokušala da oteža prolaženje testa kredibilnog straha, uskraćivanjem ostanka onima koji bježe iz socijalnih ili ekonomskih razloga, ali je to blokirao federalni sud. Zato poslanici u Kongresu treba da nadvladaju neosnovane sudske presude, zaključuje Wall Street Journal i ocjenjuje da će demokrate, ako odbiju da djeluju po pitanju imigracije, biti više krive za sve veću humanitarnu i bezbjednosnu krizu nego administracija.\nTrumpova rješenja možda donesu rezultate\nPrijetnja zatvaranjem granice s Meksikom i ukidanjem pomoći centralnoameričkim državama "kontraintuitivno može raditi u korist svih", ocenjuje kolumnista lista Washington post Henry Olsen, dodajući da su to posljednji primjeri "poznatog kursa lukavog predsjednika" - dobiti prednost nad nekim koga želiš da primoraš da sjedne za pregovarački sto.\nTrumpova taktika je već viđena, piše Olsen i podsjeća da je prijetnja povlačenjem iz Sjevernoameričkog sporazuma o slobodnoj trgovini (NAFTA) primorala Kanadu i Meksiko da prihvate promjene; ljutite riječi o NATO su pomogle da mnoge zemlje povećaju potrošnju na odbranu; prijetnje carinama Kini, EU i Japanu su dovele do trgovinskih pregovora koji još traju.\nOtkazivanje pomoći Gvatemali, Hondurasu i Salvadoru daje Trumpu prednost, ili makar on to misli, da ih navede da urade više da spriječe migrante da odlaze, piše Olsen. Mada upozorava da bi ukidanje pomoći moglo imati suprotan efekat ako se u tim zemljama pogoršaju uslovi, on ipak kaže da bi se mogao povećati pritisak na njihove vlasti.\nIsto tako, dodaje kolumnista Washington posta, zatvaranje granice s Meksikom bi odmah stavilo ogroman pritisak na meksičku privredu, ali bi posljedice trpili i američki potrošači, uvoznici hrane i automobilske kompanije koje uvoze dijelove. Međutim, ocjenjuje Olsen, to bio moglo takođe da se pretvori u Trumpovu prednost, pošto bi mogao da se žali da mu demokrate nisu dale šta želi za bezbjednost granice.\n"Trumpova krajnja linija je jasna: zaustaviti veliki broj migrantskih porodica da stižu na granicu SAD. Strane koje mu mogu dati ono što želi - demokrate, meksički lideri i centraloameričke vlade - trebalo bi da uvide da su njegove prijetnje napravljene da privuče njihovu pažnju da stvarni pregovori mogu početi. I pošto je već iznio svoju krajnju liniju, trgovanje na bazaru bi moglo biti profitabilno za one koji žele da učestvuju u cjenkanju", zaključuje kolumista Washington posta.\nZbunjenost i nagađanja\nU danima pošto je Trump obnovio prijetnju da će potpuno zatvoriti južnu granicu, čak su i zvaničnici administracije i kongresni republikanci zbunjeni i nagađaju šta bi mogao biti sljedeći potez predsjednika o ključnom pitanju njegovog mandata, piše Politico.\nAdministracija razmatra kako da smanji broj ljudi koji ulaze u SAD iz Meksika, što bi moglo značiti zatvaranje nekih ulaznih tačaka ili ograničavanje ko može preći granicu, objašnjava Politico, dodajući da je drugi prijedlog zabrana da putnička vozila, ali ne i komercijalni kamioni, prelaze granicu.\nMeđutim, piše Politico, poslije Trumpove prijetnje su i republikanski zvaničnici ocijenili da bi dramatično ometanje redovnog prekograničnog saobraćaja moglo dovesti predsjednika u novi sukob s njegovom partijom, čiji lideri upozoravaju da bi zatvaranje dijelova ili cijele granice moglo izazvati ekonomsku pustoš.\nUz ocjenu da zatvaranje ili ograničavanje granice na zvaničnim prelazima neće spriječiti migrante da ilegalno ulaze u SAD, Politico ukazuje da su i neki bliski Bijeloj kući rekli da je riječ o "praznoj prijetnji" i da predviđaju da Trump neće zatvoriti granicu s trećim po veličini trgovinskim partnerom SAD s kojim ima preko 600 milijardi dolara vrednu prekograničnu razmjenu.\nTrumpova administracija je u pravu u vezi s jednom stvari: američki imigracioni sistem je slomljen, a talas očajnih migrantskih porodica iz Centralne Amerike koje stižu na granicu SAD-Meksiko prijeti da preplavi resurse koje je vlada rasporedila, ocjenjuje LA Times, ističući da besmislene Trumpove reakcije ne samo da neće riješiti probleme, već će ih vjerovatno pogoršati.\n"Neke od politika - kao što je prisiljavanje tražilaca azila da čekaju u često prljavim uslovima u Meksiku dok se njihovi zahtjevi procesuiraju - nehumane su i vjerovatno nezakonite", napisao je novinar Scott Martelle u rubrici "Mišljenje".\nOn ocjenjuje da je Trampova odluka o zamrzavanju više od 500 miliona dolara humanitarne pomoći Gvatemali, Hondurasu i Salvadoru - s objašnjenjem da te vlade nisu uspjele spriječiti migrante "da odu" – pogrešna, jer ne kažnjava te vlade, već je u pitanju novac prvenstveno namijenjen neprofitnim organizacijama koje se bore za stabilizaciju zajednica - kako bi se manje ljudi osjećalo primoranim da ode. "Ukidanje pomoći će pogoršati problem na koji se predsjednik žali", ističe se u tekstu.\nLosanđeleski list podsjeća da prema američkom zakonu i međunarodnim sporazumima, ljudi imaju pravo da traže azil tako što se predstavljaju na granici i podnose zahtjev. "Ono što je Trumpova administracija bila nesposobna da uradi je da organizuje neophodne resurse za rješavanje zahtjeva. Da li je to granična kriza? Ne. To je neuspjeh administracije i upravljanja", ističe se u tekstu.\nBijela kuća ponovo prijeti da će zatvoriti granicu sa Meksikom


/ BiH spada u srednje zadužene zemlje\nMeđunarodni ekspert za razvojnu ekonomiju Zlatko Hurtić rekao je za Agenciju Fena da BiH trenutno spada u srednje zadužene zemlje, te da javni dug iznosi negdje oko 40 posto GDP-a, što je još uvijek ispod mastriške granice i daleko ispod prosjeka u EU.\n'Srebrenica 2013' / Intoniranjem himne BiH u Potočarima počelo obilježavanje 18. godišnjice genocida\nIntoniranjem himne Bosne i Hercegovine i recitalom „Srebrenica“ Abdulaha Sidrana u Memorijalnom centru u Potočarima počeo je program obilježavanja 18. godišnjice genocida nad Bošnjacima „Sigurne zone UN-a“ Srebrenica i ukop identifikovanih žrtava iz jula 1995. godine.\nPotočari / Posljednji ispraćaj 409 žrtava genocida u Srebrenici\nU Memorijalnom centru u Potočarima danas će smiraj duše naći još 409 žrtava genocida u Srebrenici, a njihove porodice će nakon 18 godina traganja za posmrtnim ostacima svojih najmilijih osjetiti bar malo olakšanje.\n/ Negativno revizorsko mišljenje Ministarstvu poljoprivrede RS\nGlavna služba za reviziju javnog sektora Republike Srpske (RS) dala je entitetskom Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede negativno revizorsko mišljenje, kako u segmentu koji se odnosi na mišljenje o finansijskim izvještajima, tako i u segmentu ocjene usklađenosti poslovanja ministarstva sa bitnim sistemskim zakonima i drugim propisima.\n/ Savjet ministara BiH odgodio izjašnjavanje o Zakonu o matičnom broju\nSavjet ministara BiH odgodilo je do naredne sjednice za sedam dana izjašnjavanje o Nacrtu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju građana (JMBG), kaže se u saopštenju Savjeta ministara BiH.\n/ "Despicable me 2" najgledaniji film u američkim kinima\nSa zaradom od 82,5 miliona dolara u sjevernoameričkim kinima, animirano ostvarenje "Despicable Me 2" zasjelo je na vrh američkog box officea.\n/ Evo koje kriterijume trebate ispuniti da biste bili popisivač ili instruktor\nOdavanje počasti žrtvama / Italijanski parlament obilježava 'Dan sjećanja na genocid u Srebrenici'\nDom poslanika Parlamenta Republike Italije u saradnji sa udruženjem građana BiH u Rimu "Bosna u srcu", obilježit će 11. jula Dan sjećanja na genocid u Srebrenici.\n/ Do kraja jula uputiti u proceduru zakon o JMB ili neka Vijeće ministara podnese ostavku\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio je zaključak poslanika Ante Domazeta (SDP) kojim predlaže da se svi zaključci s današnje sjednice, a koji su vezani za događaje od 6. juna upute Komisiji za odbranu i sigurnost na razmatranje i mišljenje.\n/ Sutra konačan stav o korekciji plata budžetskih korisnika u RS\nZa sutra je najavljen sastanak predsjednica Vlade Republike Srpske Željke Cvijanović i Saveza sindikata Ranke Mišić nakon kojeg će biti poznat stav sindikalaca o namjeri Vlade da se izvrši korekcija ranije umanjenih plata budžetskih korisnika u visini od pet posto, od jula mjeseca ove godine.


Od 40 do 80 odsto pacijenata na respiratoru ne uspe da se izleči; zdravstveni sistem preopterećen\nNaslovna Info Korona virus Od 40 do 80 odsto pacijenata na respiratoru ne uspe da se...\nAnesteziolog iz kovid bolnice „Dragiša Mišović“, dr Predrag Stevanović, kaže da od 40 do 80 odsto pacijenata ne uspe da se izleči ako završi na respiratoru. Ističe da kovid 19 ima mnogo pojavnih oblika i da možete sresti dvojicu ljudi koji su se zarazili na istom mestu od kojih jedan prođe sa lakom kliničkom slikom, dok drugi završi na respiratoru.\nDoktor Predrag Stevanović je rekao da je činjenica da je u ovom piku talasa koronavirusa neuporedivo više pacijenata, pa je zbog toga i više teških.\n„U tri meseca prvog talasa u našoj bolnici je lečeno oko 1.150 pacijenata, a sada je za 23-24 dana lečeno 630 pacijenata, na intenzivnoj je bilo otprilike 350 za tri meseca, a da je sada već 200 za dvadeset i nešto dana – onda vam je jasno koliko je ovo sada teže“, dodao je Stevanović.\n„Moguće je da je ovde suština u igri brojki. U ovom talasu je neuporedivo više zaraženih pacijenata, a samim tim mora da bude i više teških pacijenata“, rekao je Stevanović.\n„Ova bolest ima mnogo pojavnih oblika i to je ono što predstavlja problem svima u svetu. Vi možete sresti čoveka koji se zarazio, koji je negativan ali ima sve simptome ove bolesti, i ne možete ga drugačije tretirati nego kao kovid pacijenta“, rekao je Stevanović.\n„Možete sresti dvojicu ljudi koji su se zarazili na istom mestu, od kojih jedan prođe sa lakom kliničkom slikom, drugi završi na respiratoru. Na istom mestu su se zarazili“, dodao je doktor.\n„Srbija ima dobre uslove, problem je preopterećenost“\n„U ovoj bolesti ona se ispoljava na kraju respiratornim problemima, koji kod najtežih kliničkih slika završe sa nemogućnošću adekvatnog disanja. Vi onda morate pacijenta da stavite na respirator da biste mu omogućili da prođe vreme da se izbori sa kovidom i eventualno preživi“, rekao je doktor.\n„To zavisi od mnogo faktora, od toga u kakvoj fazi je stavljen na respirator, zavisi od toga kakav je klinički oblik bolesti, da li ide dalje, zavisi od toga da li imate dovoljno osoblja, da li imate adekvatne uslove“, objasnio je Stevanović.\nDodao je da „ne možete očekivati da u nekim nerazvijenim zemljama, kao recimo u Africi ili delovima Indije, imate iste uslove na intenzivnoj kao što imate u razvijenim zemljama“.\n„Mi u ovom trenutku u Srbiji imamo dobre uslove za lečenje pacijenata. Problem svuda u svetu je opterećenost brojem pacijenata. Kada vama dođe ogroman broj pacijenata, potpuno je normalno da ne možete posvetiti istu pažnju dvojici ili desetorici pacijenata. U ovom trenutku mi imamo takvo opterećenje zdravstvenog sistema i radimo na preko 90 odsto zauzetosti, mi trenutno imamo skoro 70 pacijenata u intenzivnoj nezi, jasno vam je onda kako izgleda taj rad“, istakao je Stevanović.\n„Možda je nekom dosadilo da sluša kako mora da nosi masku, ali to je najvažnije“\n„Možda su nekome oni dosadili, pa i ja ne mogu više da slušam kada nam stalno pričaju da moramo stalno da nosimo masku. Verujte da je to u ovom trenutku najvažnije kako bi se smanjio priliv pacijenata“, poručio je doktor.\n„Moje kolege u ‘Dragiša Mišović’ rade od 15. marta i uspeli su da se odmore po nekoliko dana. Dobili smo pomoć iz cele Srbije u anesteziolozima, kardiolozima i profesorkama sa Infektivne klinike, a junak koji radi sa nama od prvog dana i svaki dan dolazi, čak i vikendom. Dakle, svi radimo svakog dana i verujte da smo umorni i zato apelujem da ljudi probaju da shvate da je jedini spas u ovom trenutku da ne završe u bolnici da se čuvaju“, zaključio je Stevanović i dodao da ne postoji drugi način da se čuvate osim da nosite masku, da održavate higijenu i da držite distancu.\nPrethodni tekstKon za RTS: Virus probio epidemiološke barijere i nalazi se u populaciji\nSledeći tekstJoš dvoje obolelih od korone preminulo u Kliničkom centru Vojvodine, ne prestaje rast broja zaraženih


RTS :: Selektor i rukometašice: Nećemo potceniti Makedonke\nRukomet Selektor i rukometašice: Nećemo potceniti Makedonke\nSelektor i rukometašice: Nećemo potceniti Makedonke\nsubota, 30. sep 2017, 10:50 -> 11:15\nSelektor ženske rukometne reprezentacije Srbije Ljubomir Obradović rekao je da je njegova ekipa favorit u predstojećoj utakmici protiv Makedonije i istakao da to mora da pokaže i na terenu. Ženska rukometna reprezentacija Srbije otputovala je danas za Skoplje gde će u nedelju igrati protiv Makedonije meč drugog kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2018.\n"Šveđanke su bile favoritkinje u susretu sa Makedonijom i došle do pobede, međutim, ne obaziremo se na tu utakmicu, već na našu sa Makedonkama. To je ono što nas interesuje. Favoriti jesmo, ne samo na papiru, već to moramo da pokažemo i na terenu", rekao je Obradović, prenosi Rukometni savez Srbije.\n"Izabrali su halu Kale, manjeg kapaciteta, gde možemo očekivati dobru atmosferu. Drago mi je zbog toga, jer će nam poslužiti za naredne utakmice. Devojke moraju pritisak da osete na svojoj koži i reaguju na pravi način", dodao je Obradović.\n"Nisam očekivala tako ubedljiv poraz Makedonije u Švedskoj. Očekivala sam jači otpor. Makedonija je mlada reprezentacija sa mojom saigračicom Elenom Gjorgievskom kao liderom. Ona nije igrala u dvomeču prošlog aprila kada smo ih savladale oba puta u Skoplju. To je mlada ekipa predvođena sestrama Georgievski, grizu na terenu, grabe, grade igru, motivisane su", rekla je Lavko.\n"Domaći teren je domaći teren. Kvalitet u poređenju sa Makedonkama je na našoj strani, ali domaći teren može biti vruć. Nadam se da ćemo sve biti na visini zadatka i da ćemo osvojiti bodove. Lako smo ih savladale u prijateljskim mečevima u aprilu, ali ovo je nešto drugačija priča. Verujem u svoj tim i našu pobedu", rekla je Čolić.\nUtakmica između Srbije i Makedonije igra se sutra od 19.00.


Rusi Ukrajincima: Umesto Krima, probajte da oduzmete Aljasku - Sputnjik Srbija\n10:05 25.01.2019 Preuzmite kraći link\n„Gde mogu da kupim kartu da gledam tu predstavu“, glasio je jedan komentar na Tviteru.\nMnogi korisnici društvenih mreža su naveli i da bi ukrajinski zvaničnici trebalo da se suzdrže od takvih komentara jer oni zvuče sramotno.\n„Po svemu sudeći, Jermenija, Azerbejdžan i Gruzija su iskonski ukrajinske zemlje“, oglasio se jedan korisnik Fejsbuka.\nPodsetimo, Bilecki je rekao da su Kubanj i Kavkaz teritorije u kojima je ranije živeo veliki broj Ukrajinaca, ali da te zemlje dugo nisu u sastavu Ukrajine, pa su se „rusifikovale“.\nOn je rekao i da bi Ukrajina trebalo što pre da uđe u rat sa Rusijom kako bi u najkraćem roku povratila Krim, jer će za 30 ili 50 godina već biti kasno.\noduzimanje, društvene mreže, Aljaska, Ukrajina, Rusija


10 dana do početka Evropskog košarkaškog prvenstva za žene - Grad Niš\n· mr · 17. juna 2019.\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović,gradski većnik Branislav Kačar i direktor TON-a Uroš Parlić dočekali su danas ispred Gradske kuće učesnice „Košarkaškog marša” kojim se odbrojava 10 dana do početka Evropskog prvenstva za košarkašice u Srbiji.\nGradonačelnik je istakao da je Niš spreman za turnir i da će na najbolji mogući način ugostiti ekipe iz Mađarske,Turske,Italije i Slovenije koje će svoje mečeve igrati u hali Čair.\nU niškoj dvorani zamenjen je parket i u toku su poslednje kozmetičke pripreme za doček ekipa ,ali i njihovih navijača.\nGradonačelniku je tokom ceremonije odbrojavanja uručena i oficijelna lopta šampionata.\nDevojčice – učesnice „Košarkaškog marša” praćene bubnjevima skrenule su simbolično pažnju javnosti da za 10 dana počinje Evropsko prvenstvo u Srbiji i Nišu.\nUtakmice se u grupnoj fazi igraju u Nišu, Zrenjaninu i letonskoj Rigi, dok se završnica prvenstva igra u Beogradskoj areni.\nSledeća objava: Jednokratna pomoć izbeglim licima\nPrethodna objava: NIŠ PRESTONICA DUHOVNE MUZIKE\n18. maja 2022., 18:10 h


Stručni nastavni predmeti – Računarska Gimnazija Smart, Novi Sad\nCILJ nastave predmeta Računarstvo i društvo je osposobljavanje učenika za razumevanje problema vezanih za računarstvo i društvo, uvažavanje nekih filozofskih pitanja, kao i negovanje etičkih i estetskih vrednosti. ZADACI nastave predmeta Računarstvo i društvo su: upoznavanje sa značajem računarstva…\nCILJ nastave predmeta Operativni sistemi i računarske mreže je upoznavanje osnovnih principa i tehnika gradnje operativnih sistema, kao i upoznavanje osnova računarskih mreža sa posebnim akcentom na Web. ZADACI nastave predmeta Operativni sistemi i računarske mreže su: upoznavanje uloge…\nCILJ nastave predmeta Primena računara je osposobljavanje učenika za korišćenje računarskih programa namenjenih primeni računara u različitim oblastima i osposobljavanje za upotrebu računara u daljem obrazovanju. ZADACI nastave predmeta Primena računara su: ovladavanje korišćenjem standardnih grafičkih operativnih sistema na…\nCILJ nastave predmeta Napredne tehnike programiranja je da učenici prošire svoja znanja o algoritmima i upoznaju se sa najnovijim trendovima u programiranju. ZADACI predmeta Napredne tehnike programiranja su da se učenici: upoznaju sa najnovijim algoritmima za rešavanje karakterističnih problema;…\nCILJ nastave predmeta Programiranje i programski jezici je upoznavanje sa algoritamskim načinom rešavanja problema, ovladavanje tehnikama programiranja i sticanja znanja o savremenim programskim jezicima. ZADACI nastave predmeta Programiranje i programski jezici su: upoznavanje sa pojmom algoritma i vezom algoritama…\nCILJ nastave predmeta Diskretna matematika je: usvajanje osnovnih matematičkih znanja koja omugućavaju praćenje razvoja računarstva, kao i šematizacija situacija koje se rešavaju na efikasan način pomoću grafova. ZADACI nastave predmeta Diskretna matematika su: da se usvoje osnovna znanja iz…\nCILJ nastave predmeta Modeli i baze podataka je sticanje svesti o važnosti informacija i dobrog opisa informacija, sticanje najvažnijih znanja za profesionalno osposobljavanje u računarstvu kao i sticanje znanja za dalje obrazovanje u toj oblasti. ZADACI nastave predmeta Modeli…\nCILJ nastave predmeta Računarski sistemi je upoznavanje sa osnovnim informatičkim pojmovima, sa strukturom računarskog sistema i najrasprostranjenijim arhitekturama savremenih računarskih sistema. ZADACI nastave predmeta Računarski sistemi su: upoznavanje različitih brojevnih sistema, ovladavanje osnovnim aritmetičkim operacijama i procesom prevođenja brojeva…\nCilj nastave predmeta Matematika je sticanje matematičkih znanja i umenja neophodnih za razumevanje zakonitosti u prirodi i društvu, za primenu u svakodnevnom životu i praksi, kao i za uspešno nastavljanje obrazovanja i razvijanje mentalnih sposobnosti učenika, pozitivnih osobina ličnosti…


Uspješna Investiciona konferencija; Usvojeni zaključci (VIDEO)\n19/06/2021 | 18:37 ⇒ 21:40 | Autor: RTRS\nU Laktašima je danas završena Prva investiciona konferencija "Mogućnosti i izazovi privrednog razvoja Republike Srpske" u organizaciji Investiciono-razvojne banke.\nPrva investiciona konferencijaFoto: RTRS\nInvesticiono-razvojna banka Republike Srpske i Vlada Republike Srpske, u partnerstvu sa Prointerom ITSS, uspješno su organizovali i realizovali Prvu investicionu konferenciju IRBRS koja je ponudila sveobuhvatan uvid u mogućnosti i izazazove privrednog razvoja Republike Srpske. Konferencija je privukla pažnju velikog broja učesnika iz javnog i privatnog sektora, akademske zajednice i partnerskih institucija Investiciono-razvojne banke iz regiona i šire, a teme kojima se bavila, pokazale su se izuzetno sadržajnim i aktuelnim.\nSrpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da je konferencija bila uspješna, te da je Vlada Srpske spremna da implementira najvažnije zaključke sa ovog skupa kako bi se stimulisala privreda.\n- Zaključci konferencije su dosta dobri i Vlada je spremna da ponudi novi okvir u smislu da ih podrži u svom domenu kako bi se stimulisala privreda - rekao je Dodik i zahvalio svim privrednicima u Srpskoj što uprkos pandemiji nisu odustali zbog čega će im vlast pomoći na realnim osnovama.\nMinistarka finansija Republike Srpske Zora Vidović ocijenila je da je konferencija bila uspješna, posebno zbog toga što su panelisti bili istaknuti privrednici. Navela je da će zaključci sa konferencije pomoći Vladi Srpske kada bude radila program ekonomskih reformi.\nNa Prvoj investicionoj konferenciji usvojeni su zaključci koji će, u cilju zajedničke izrade konkretnih mjera, u roku od 15 dana, Investiciono-razvojna banka uputiti Vladi Republike Srpske na razmatranje.\nZaključak Konferencije je da Republika Srpska raspolaže značajnim pretpostavkama za dodatno afirmisanje u poželjnu destinaciju za investiranje. Dostizanju tog cilja svakako će doprinijeti veliki investicioni ciklus koji je najavila Vlada Republike Srpske u sektorima energetike, poljoprivrede, turizma te infrastrukturu.\nMeđutim, postoji potreba za daljim jačanjem domaćeg privrednog ambijenta kroz nastavak procesa digitalizacije uprave i digitalne transformacije privrede, afirmisanjem mreže podrške investitorima koji ulažu u domaću privredu, kao i jačanjem podrške domaćim preduzećima prilikom nastupa na izvoznim tržištima preko mreže predstavništva Republike Srpske u inostranstvu i diplomatsko-konzularne mreže.\nOva mreža treba biti angažovana i kada je u pitanju promocija investicionih mogućnosti i konkretnih projekata u Republici Srpskoj. Za ove potrebe, mreži predstavništava Investiciono-razvojna banka pripremiće i dostaviti pregled mogućnosti investiranja i katalog konkretnih projekata u Republici Srpskoj.\nTakođe, postoji potreba i za podsticanjem dijaspore na povratak i ulaganja u Republiku Srpsku, poslovno povezivanje sa domaćim preduzećim, transfer novih znanja i tehnologija, te institucionalnom i finansijskom podrškom za uključivanje domaćih privrednika u "evropske lance vrijednosti" i globalne razmjenske tokove.\nIz Vlade Republike Srpske najavljenje su i konkretne mjere za kreiranje povoljnijeg ambijenta i za domaće i za inostrane investitore.\nIntezivni tehnološki razvoj, pored razvojnih potencijala koje pružaju elektro-energetski sektor posebno u području tzv. zelene energije, metalo-prerađivački, agro-industrijski, drvo-prerađivački i sektor turizma, može biti motor ukupnog privrednog razvoja Republike Srpske. S tim u vezi, neophodno je tražiti mogućnosti i pružiti podršku kako bi IT sektor postao još aktivniji nosilac privrednog razvoja, i prepoznatljivi izvozni brend Republike Srpske i to prije svega kroz podsticanje domaćeg IT sektora da razvija sopstvena softverska rješenja što bi dovelo do povećanja stepena finalizacije proizvodnje u ovom području, podpšku visoko tehnološkim start ap preduzećima, isključivo baziranim na novim tehnologijama i znanju kroz procese klasterizacije i njihovo uvezivanje.\nKada je u pitanju stimulisanje domaće poljoprivrede i povećanje nivoa samodovoljnosti proizvodnje u ovoj oblasti, preporuke se odnose na povećanje ulaganja u modernizaciju i tehnološku opremljenost poljoprivrene proizvodnje, stimulisanje i podržavanje projekata navodnjavanja obradivih površina, povećanja stepena iskorišćenosti obradivog poljoprivrednog zemljišta u Republici Srpskoj.\nKod elektro-energetskog sektora ukazano je na potrebu pružanja institucionalne podrške izgradnji energetskih potencijala na bazi zelene energije iz obnovljivih izvora.\nKritični faktor uspješnog privrednog razvoja Republike Srpske prepoznat je u dostupnosti i kontinuiranom razvoju adekvatnih kadrovskih rješenja i sistema obrazovanja uopšte. S tim u vezi preporuke su: uskladiti studijske programe sa zahtjevima i potrebama tržišta i privređivanja u Republici Srpskoj, razvijati programe za dokvalifikaciju i prekvalifikaciju radnika kroz jačanje saradnje privrede i obrazovnih institucija, te podsticati upis deficitarnih zanimanja, posebno u oblasti tehničkih i inženjerskih nauka, kroz programe stipendiranja učenika i studenata i njihovo moguće povezivanje sa budućim poslodavcima.\nU zaključcima se navodi da su razvojne banke osigurale presudan doprinos ublažavanju posljedica pandemije virusa korona. Ove finansijske institucije prate potrebe i preferencije privređivanja, ali isto tako, svojim angažovanjem trebaju uputiti investicionu javnost na područja sa posebnim potencijalima budućeg rasta i razvoja.\nPrema zaključcima konferencije, dodatni modaliteti za finansiranje privrednog razvoja viđeni su u daljem sistemskom razvoju i uređenju tržišta kapitala, povećanju njegove konkurentnosti i profitabilnosti, na načine kojim bi se omogućilo privlačenja investicionih fondova, te kombinovanju različitih finansijskih instrumenata u jedinstvenu finansijsku ponudu, a posebno u dijelu kojim bi bile podržane i stimulisane izvozne aktivnosti domaćih preduzeća i osvajanje novih tržišnih prostora.\nKao dodatni modalitete za finansiranje privrednog razvoja navode se i uspostavljanje kreditne linije Investiciono-razvojne banke Republike Srpske namijenjene finansiranju povećanja stepena finalizacije domaće proizvodnje i stvaranju dodane vrijednosti, te dalje jačanje saradnje između javnog i komercijalnog bankarskog sektora u finansiranju područja od posebnog razvojnog i nacionalnog interesa.\nTakođe, poseban izazov u narednom predstavljaće uspostavljanje i razvoj mehanizama za relaksiranje percepcije političkog rizika od strane investitora koja proističe iz složenog političkog uređenja BiH, putem adekvatnih instrumenata osiguranja od povezanih rizika sa ovom pojavom.\nЈedinice lokalne samouprave značajni su nosioci razvojnih prioriteta i mogu biti generatori regionalnog i ukupnog razvoja Republike Srpske. Međutim, pored već tradicionalnih, postoji potreba za dodatnom diverzifikacijom izvora u njihovom finansiranju. Tu se prije svega misli na veće angažovanje lokalnih zajednica na povlačenju bespovratnih sredstava iz evropskih fondova i od drugih donatorskih institucija prema svojim prioritetima koji se, opet vertikalno integrišu sa razvojnim i strateškim potrebama Republike Srpske, omogućavanje stručne podrške lokalnim administracijama kod pripreme konkretnih projektnih rješenja putem angažovanja projektantskih kuća pod pokroviteljstvom Vlade Republike Srpske, te njihovo angažovanje na privlačenju i stvaranju pretpostavki za uspješnu realizaciju projekata individualnih investitora i domaćih i stranih.\nTokom konferencije prepoznata je potreba daljeg jačanja institucionalnih i ljudskih kapaciteta u lokalnim administracijama za pripremu konkurentnih projektnih prijedloga i njihovu efikasnu implementaciju, te za uspostavaljanje i održavanje kontakata i saradnje sa investitorima na realizaciji njihovih projekata. Formiranje revolving fonda za podršku realizaciji projekata jedna je od mogućnosti kojom bi se značajno olakšalo lokalnim zajednicama obezbjeđivanje sredstava sufinansiranja i prefinansiranja projektnih aktivnosti kod međunarodnih donatora.\nZavršno, kritični faktori i mogućnosti privrednog razvoja Republike Srpske leže u njenom dobrom geostrateškom položaju, blizini evropskog tržišta i mogućnostima da se kroz dalju poslovnu integraciju i povezivanje sa Srbijom omogući investitorima bescarinski pristup ruskom i evro-azijskim tržištima, zatim dostupnosti prirodnih resursa, posebno u području obnovljivih izvora energije, makroekonomskoj stabilnosti i stabilnosti finansijskog sektora.\nMeđutim, ključni razvojni izazovi povezani su sa demografskim kretanjima, nedostatkom sveobuhvatne monetarne politike, političkim rizikom kao i neusklađenošću obrazovnog sistema sa potrebama tržišta rada iako su pomaci i na tom polju prisutni.\nKljučni pravci privrednog razvoja Republike Srpske prepoznati su u stimulisanju investicija u oblastima obnovljivih izvora energije, poljoprivrede, IT industrije i turizma, digitalizaciji privređivanja i upravljanja, kontinuiranom razvoju ljudskih resursa, te jačanju promocije investicionih potencijala Republike Srpske.\nZa postizanje ciljeva privrednog razvoja i potpunu transformaciju Republike Srpske u dinamičnu i otvorenu ekonomiju potreban je koordinisani napor i potpuna sinergija svih nosioca razvoja među kojima se, svojom ulogom, značajem i dosadašnjim rezultatima posebno izdvaja Investiciono-razvojna banka Republike Srpske. Neophodno je osigurati kontinuirano proaktivno djelovanje u odnosu na stvarna i potencijalan krizna stanja, kako bi se problemi pretvorili u izazove, a izazovi u konkretne razvojne prilike, navedeno je u zaključcima Prve investicione konferencije "Mogućnosti i izazovi privrednog razvoja Republike Srpske".


Grenel sa Vučićem: Ako se ne dogovorite sa Prištinom, SAD će se povući /foto/ - Sputnjik Srbija\n07:11 25 Maj 2020\nGrenel sa Vučićem: Ako se ne dogovorite sa Prištinom, SAD će se povući /foto/\n13:49 24.01.2020 (osveženo 16:51 24.01.2020) Preuzmite kraći link\nMislim da smo krenuli napred i želimo da ostanemo na tom putu, poručio je specijalni izaslanik predsednika SAD za pregovore Beograda i Prištine Ričard Grenel na konferenciji za novinare sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i dodao da će se, ako obe strane ne sednu i ne dođu do razumnog rešenja, SAD povući.\nGrenel je na pitanje misli li da je fer njegov zahtev za reciprocitetom — Priština da ukine takse, a Beograd zauzvrat da zaustavi kampanju za povlačenje priznanja Kosova, kao i šta znači njegova izjava da predsednik Tramp neće dozvoliti da rešavanje odnosa Beograda i Prištine traje predugo ako nema napretka, kazao da nije na njemu da odluči šta je fer.\n„Želim da približim dve strane, a na stranama je da odluče", rekao je američki diplomata.\n„Strane će mi reći šta misle i šta žele. Ja pokušavam da se usmerim na bolju budućnost ljudi na Kosovu i Srbiji. Da prenesem nešto od one energije koju imamo u SAD, da politička pitanja stavimo u stranu i da se usredsredimo na privredu“, objasnio je on.\n„Verujem da ćete, kada to uspemo, videti još veći procvat vaše privrede, a kada to učinimo, ostavljam na drugima da odluče da li je nešto fer“, kazao je on.\nGrenel je, kada je reč o rokovima, podsetio da je imao rak, a da je još tu, ali da ne zna šta će se desiti sledeće nedelje, idućeg meseca, te da ga zanima ono što je danas.\n„Ne mogu da predviđam budućnost. Mogu da kažem da zaista osećamo određeno uzbuđenje i energiju kada se kreće napred. Mislim da smo krenuli napred i da ostajemo na tom putu“, podvukao je on.\nGrenel je istakao da će obe strane sesti, a ako ne sednu i ne dođu do razumnog rešenja — onda će se SAD povući.\nAleksandar Vučić sa Ričardom Grenelom\nOn je naveo da „moramo da se krećemo u pravcu privrede“, otvaranja novih radnih mesta, a to znači i ukidanje taksi koje će dovesti do većeg bogatstva i normalnije situacije kada je u pitanju trgovina, preneo je Tanjug.\nGrenel je rekao da se i u Prištini susreo sa privrednicima na Kosovu, koji se, kaže, slažu da takse moraju da se ukinu.\nNisu isto takse i povlačenje priznanja nezavisnosti\nVučić je izjavio da ne prihvata povlačenje jednakosti između nelegalnog uvođenja taksi na srpsku robu i kampanje povlačenja priznanja nezavisnosti Kosova.\n„Imamo državni stav po pitanju nezavisnosti Kosova, koji se razlikuje od stava Sjedinjenih Američkih Država i Prištine. Oni žele što više priznanja, mi ne želimo, i naš posao je da radimo na tome“, rekao je Vučić.\nOn je tako odgovorio na Grenelovu ponudu da Priština ukine takse za prestanak povlačenja priznanja.\n„Za mene to nije isto, jer su takse uvedene bez ikakvog razloga. Ne može da bude tante za kukuriku, kako se to u našem narodu kaže, nego mora tante za tante“, rekao je Vučić.\n„Ponovio sam i Grenelu da smo mi imali stari predlog koji je bio fer, da napravimo pauzu, da Priština ukine takse, a mi da zaustavimo kampanju za povlačenje priznanja nezavisnosti. Rekao sam mu i danas da možemo da razgovaramo o tome, ako će to sniziti tenzije u celom regionu. Ali ne možemo da radimo ako će posle toga iz Prištine da nam kažu sledeće nedelje: ’E, mi hoćemo u tu i tu međunarodnu organizaciju‘, jer mi moramo da radimo svoj posao“, rekao je Vučić.\nOtvoren i iskren i ne lak razgovor sa Grenelom\nVučić je izjavio da je sa Grenelom imao veoma dobar, otvoren i iskren razgovor, koji se pre svega ticao unapređenja životnog standarda ljudi i boljeg ekonomskog i infrastrukturnog povezivanja u regionu.\n„Međutim, u odnosima Beograda i Prištine nema lakih razgovora i koju god temu da pokrenete, uvek dolazite do politike“, primetio je Vučić.\nOn je zahvalio Grenelu što je na racionalan način, uz vrlo snažnu agendu i želju da napredujemo u odnosima, razumeo koje su potrebe Srbije i šta građani žele da vide — da je naša zemlja poštovana, a ne ponižavana kao ranije.\nVučić je preneo da je Grenelu izneo sve probleme koje smo imali od uvođenja taksi na robu iz centralne Srbije. Posebno su, kaže, pogođene prehrambene kompanije, a platili smo i cenu u ukupnoj unutrašnjoj trgovini u okviru CEFTA.\n„To je nanelo štetu i ljudima u Prištini, koliko i u Beogradu i svim mestima širom Srbije“, rekao je Vučić.\nDodao je da je zahvalan Grenelu što je dobro razumeo koliko je važno da se u savremenom svetu svi trude da naprave dogovore i tako prevazilaze barijere.