Sportske.net - Šok u Novom Beogradu, Vujasinović podneo ostavku!\n"Podnosim neopozivu ostavku na mesto prvog trenera ekipe, isključivo i jedino zbog očekivanja i rezultata, koji pre svega, ne zadovoljavaju moje lične trenerske i sportske ambicije", naveo je Vujasinović.\n"Kao neko ko je kao igrač, a i kao trener, uvek imao najviše sportske ciljeve, ne mogu da budem zadovoljan onim što je moja ekipa pokazala i što je u dosadašnjem toku takmičenja, na četiri fronta i ostvarila", dodao je on.\n"Nadam se da će ova moja ostavka uspeti da ih sve protrese i probudi iz stanja u koje su upali i iz kog im od srca želim, da što pre izađu", rekao je Vujasinović.\nPredsednik vaterpolo kluba Novi Beograd Nikola Malbaša je rekao na uprava kluba žali što ih je "ovakva situacija zatekla usred sezone i što ekipa nije uspela da ispuni očekivanja našeg proslavljenog trenera i velikog čoveka".\n"Nadamo se da će Vlada Vujasinović ostati deo našeg kluba i nastaviti da radi na projektu pravljenja jednog od najboljih vaterpolo klubova na svetu, koji smo pre par godina zajedničkim snagama sa njim i započeli", rekao je on.\n"Njegovo znanje, iskustvo, ime i sve ono što je uradio u svojoj dosadašnjoj karijeri, bi nam mnogo značilo u daljem radu kluba i sigurni smo da bi sa neke druge važne pozicije u našem klubu, uspeo da nam pomogne da dovedemo klub na nivo koji smo zajedno pre par godina zacrtali. A to je sam evropski i svetski vrh", dodao je on.\nKlub će, kako je rekao Malbaša, pokušati da iz ove trenutne krize koju ima sa stručnim štabom, u prvom periodu, izađe uz pomoć trenera iz sopstvenog pogona.\n"Nadamo se da ćemo nakon svega biti još bolji i snažniji", zaključio je Malbaša.


Dualno obrazovanje kao subvencionisanje investitora - Mašina\nZa samo četiri godine vladavine srpski se premijer Aleksandar Vučić u očima revizorske logike evro-atlantskog kapitalističkog centra nametnuo kao “faktor stabilnosti na Balkanu“, “neustrašivi reformator” i neumorni nosilac “tranzicijskog procesa” na čijim će krilima Srbija konačno postati respektabilna članica radosne evropske porodice naroda. Salve pohvala sa nekada “anti-srpskog Zapada” kojim bivšeg Šešeljevog šegrta redovno obasipaju, ilustrativno potvrđuju da izreka o nacionalistima kao najvećim izdajnicima “nacionalnih interesa” nije samo pucketava floskula, već strukturna pravilnost koja idealno služi za anesteziranje narodnog nezadovoljstva na kapitalističkoj poluperiferiji. No, za razliku od svojih “demokratskih” prethodnika – ne računajući trogodišnji neoliberalni blietzkrieg prvovenčanog srbijanskog “reformatora” Zorana Đinđića – aktuelni srpski premijer je paralelno sa materijalnom rekonfiguracijom privrednog života preuzeo i apsolutističko-prosvetiteljsku ulogu edukacije “građanstva u tranziji” ili, kako on sam otvoreno ističe – “promene svesti” građana.\nUz standardni neoliberalni repertoar o “fiskalnoj konsolidaciji”, “racionalizaciji javnog sektora” i “strukturnim reformama”, Vučić agresivno zagovara i svojevrsni vrednosni “veberijanski obrt”, promovišući “preduzetnički duh” kao evolutivno dostignuće, te “ekskomunikaciju” anahronog samoupravljanja i radničkih prava, kao temeljne zadatke koje treba obaviti da bi Srbija konačno zakoračila “u savremenost”. “Bezmalo ceo svet danas počiva na ideji takozvanog socijalnog darvinizma – ko je jači taj uspeva i prolazi…Mi smo i dalje u fazi u kojoj se lažno borimo za pravdu, pravičnost i jednake šanse…” izjavio je srpski premijer 2014. godine u jednoj od nekoliko hiljada medijskih inkarnacija kojima svakodnevno bombarduje emocionalno-kognitivne mape građana Srbije.\nNo, Vučić, za razliku od većine drugih političkih pokrovitelja kapitala, u toj žestokoj borbi za “emancipaciju” jeftine radne snage, ponudio je i sopstveno telo kao ideal-tipski model i žrtveni zalog za “budućnost u koju verujemo“: on je na nogama pre prvih petlova, pregalnički radi 15 sati dnevno, a kada i stigne da “ubije oko” on daje primer radnicima, grozničavo sanjajući o tome kako će nadređeni oceniti njegovo zalaganje. “Pet reči koje su uz odgovornost najvažnije jesu rad, rad, rad, rad i rad!” papagajski ponavlja svoju ora et labora retoriku, ne obazirući se na činjenicu da je taj rad u Srbiji neplaćen, potplaćen i/ili poslovično popraćen svakodnevnim šikaniranjem.\nU tom kontekstu, najava uvođenja dualnog obrazovanja u srednje stručne škole u Srbiji predstavlja logičan korak u završnim fazama restauracije kapitalizma i globalnoj “trci ka dnu” u privlačenju stranih investitora.\nKorak dalje: korporativne učionice\nUvođenje dualnog obrazovanja u države sa fluktuirajućom demografskom slikom, nestabilnom privredom i tržištem rada, čini se pogrešno iz više razloga.\nDualno obrazovanje “patentirano” je u Nemačkoj i zahteva izuzetnu sponu škole i privrede, predstavlja učenje na radnom mestu i u zanatskoj školi, a učenici su u posebnom obrazovno-radnom odnosu sa “poslodavcem”. Vlada Srbije je donela Strategiju o obrazovanju 2012. godine, dok je sa procesom uvođenja kooperativnog obrazovanja sa elementima dualnog modela započela još 2014. uvođenjem u sistem školstva tri obrazovna profila: bravar zavarivač, industrijski mehaničar i električar. Celokupan sistem reformi Srednjeg stručnog obrazovanja i vaspitanja (SSOV) podržavaju Nemačka, Austrija i Švajcarska, a do sada je oko 40 kompanija otvorilo vrata za 400 učenika koji se školuju po ovom sistemu, a u 2016./2017. godini planirano je uključivanje još 16 škola u kooperativno obrazovanje sa elementima dualnog modela, kažu podaci Privredne komore Srbije (PKS).\nNo, jaka sprega između škole/države i privrede u zemljama zavisnim od stranog kapitala i sa jeftinom radnom snagom znači samo novu rasprodaju nacionalnog suvereniteta i “radno sposobne dece” kao svojevrsnih ekonomskih janjičara, dok korporacije penetriraju direktno u mlado obrazovnog tkivo, modelirajući ga po svojim proizvodnim potrebama, na taj način preskačući taj nepotrebni bad for bussines davež skrojen putem “socijalnog dijaloga” i demokratije. U Studiji izvodljivosti “Dualnog srednjeg stručnog obrazovanja u Srbiji” koju je Vlada Srbije naručila od Nemačke organizacije za tehničku saradnju (GIZ), kao akteri koji oblikuju obrazovne profile navode se udruženja poslodavaca, kompanije i nadležna Vladina tela, dok se sindikati i nastavnici navode kao potencijalna jezgra “otpora prema promenama”.\n“Socijalni dijalog” između poslodavaca i onih što “proizvode višak vrednosti” je i do sada bio na nivou protokola, a sa uvođenjem dualnog obrazovanja taj proces se dodatno podriva time što se deca uvlače u “radni proces” koji ne mogu da izbegnu putem obaveznog srednjeg obrazovanja, dok formiranje nekakvih “školskih sindikata”, više deluje kao artistički koncept nego ideja sprovodiva u realnosti. Eksploatatorska srž dualnog obrazovanje u srpskoj privredi očita je i iz predloga finansiranja koje, kako studija priznaje, “iziskuje najviše resursa”. Predvidljivo, na prvom mestu se navode subvencije od strane Vlade, pa tek onda preduzeća. Dodatno, neće biti nikakvog plaćanja naknade učenicima koji provode manje od 50% programa stručnog obrazovanja u preduzeću, dok se za učenike sa većim udelom provedenog vremena plaćaju naknade koje tek treba da budu određene zakonskom regulativom.\nSpecijalizovano znanje i slaba tržišna vrednost\nNa prvi pogled, izgleda da je prihvatanje programa SSOV u Srbiji zadovoljavajuće, jer se 75% onih koji se upisuju u srednju školu odlučuju za trogodišnji ili četvorogodišnji program SSOV u nekoj od škola. Međutim, od učenika koji završe ove programe, veoma veliki procenat nastavlja dalje školovanje iz dva razloga koja su potpuno karakteristična za fragilnu ekonomiju periferije: prvo, tržište rada nije sposobno da apsorbuje kvalifikovano osoblje, i drugo, učenici koji završe srednju školu ne smatraju poslovne ponude nakon srednje škole privlačnim zbog čega se odlučuju da nastave školovanje kako bi poboljšali svoje šanse za kasnije zaposlenje.\nDa bi dualni sistem obrazovanja imao smisla, potreban je dugoročni razvojni plan privrede gde se uzimaju u obzir strukturne promene kao što su potrebe tržišta rada, ekonomske fluktuacije i demografski “razvoj” jedne zemlje. Ako privreda ne poseduje stabilnost da je moguće predvideti koji će kadrovi i u kojoj meri biti potrebni u narednih 10 godina, može doći do kontraefekta i povećanja nezaposlenosti usko specijalizovanih kadrova “netreniranih” za prilagodbu na tržišnom ringišpilu. Uvođenje dualnog obrazovanja deluje kao samo još jedan od metoda subvencionisanja stranih investitora kojim se država Srbija obavezuje da o trošku poreskih obveznika finansira “vaspitanje” jeftine/besplatne radne snage pod krinkom “progresa” i “strukturnih reformi”. S obzirom na “odliv mozaka” – ali i kičmi, ruku i nogu – “trbuhom za kruhom”, države kapitalističkog centra svakako su u win-win situaciji, jer ih ti kadrovi čekaju kako god da okreneš.\nOdnos centra i periferije jasno je demistifikovan i distinkcijom koja se pravi između uloga privrednih komora u Srbiji i Nemačkoj u kreiranju kurikuluma. Naime, autor studije kaže da komore u nemačkom sistemu stručnog obrazovanja nisu uključene u razvijanje kurikuluma zbog njihove bliskosti sa preduzećima i poslodavcima, dok se u “srpskom kontekstu” tvrdi da Privredna komora može imati “važnu ulogu u uvođenju i funkcionisanju dualnog sistema stručnog obrazovanja”. Naravno da može, jer njena suštinska uloga i jeste da bude agencija za podmićivanje stranih investitora, upodobljavanje regulatornih okvira i disciplinovanje radne snage, čime se status quo perifernih država neprestano reprodukuje.\nNeoliberalno obrazovanje zasnovano je na hegemoniji “tržišnih rešenja” pod hraniteljskom zaštitom državnog aparata i samo je još jedno oružje u službi reprodukcije klasnih razlika. Uz kreiranje jeftine radne snage za velike kompanije, dualno obrazovanje će, poput kakvog klasnog filter-aparata, pretočiti pozicije dece iz siromašnih porodica sa slabijim kulturnim kapitalom u zacementirane pozicije usko obrazovanih radnika, čija će pozicija direktno zavisiti od korporativne milosti – od “školske klupe pa do groba”. Na taj način, deca iz nižih klasa se “kidnapuju” i od visokog obrazovanja, čime se apriori onemogućava njihovo napredovanje kroz društenu strukturu i osposobljavanje za snalaženje u složenom globalizovanom svetu.\nTakođe, fragmentisano obrazovanje koje je usmereno na “deo”, a ne “celinu”, jeste značajno za jedan deo ekonomske sfere – koja je prekrila polje društenog/političkog – ali je pogubno po razvoj demokratski nastrojenih pojedinaca u svetu koji hiperprodukuje znanje i socijalnu/klasnu nejednakost. Na taj način se klasno deprivirani još više alijeniraju od procesa političkog promišljanja i odlučivanja, a sama “politička nepismenost” se uzdiže kao mera društenog/ekonomskog “progresa”. Deca-radnici u školama-kompanijama od malih nogu će se učiti da poštuju gazdu, treniraju poslušništvo i prezir prema pobuni i mišljenju “svojom glavom”.\nNedavno, nakon što je izbio skandal o zlostavljanju radnika u Juri, južnokorejskoj fabrici elektro-kablova u Leskovcu, srpski je premijer vidno iziritiran čitavu stvar nazvao “hajkom protiv investitora”, a na opasku novinarke da su u toj fabrici terali radnike da nose pelene, da je mobing normalizovan i da su uslovi za rad ne-ljudski, Vučić je predvidljivo odgovorio da je to samo zaostali duh “socijalističke samoupravne svesti” koju pod hitno moramo da “ekskomuniciramo” ako hoćemo da napredujemo. Kako stvari stoje, čini se da mu “promena svesti” građana Srbije dobro ide, te može očekivati nove pohvale njegovih “poslodavaca” iz reda krupnog kapitala i visoke politike.\nKljučne reči: kapitalizamobrazovanjereforme\nMašina\t· 30.12.2020.


EVALAR GLICIN FORTE za smanjenje umora i iscrpljenosti | Herbal Shop\nPočetna / Ruski preparati / EVALAR GLICIN FORTE za smanjenje umora i iscrpljenosti\nKategorije: nervni sistem, Ruski preparati, za odrasle Oznake: depresija, stres, uznemirenost\nOpis proizvoda: EVALAR GLICIN FORTE sa kompleksom vitamina – B1, B6, B12, pomaže kod stresa, doprinosi smanjivanju\npsihoemocionalne napetosti kao i povećanju mentalne radne sposobnosti.\nDodatne informacije: U čitavom svetu se za održavanje funkcionalnog stanja nervnog sistema široko upotrebljava\nglicin kao sredstvo koje zvanično nije lek i koje pomaže organizmu da se bori sa povišenim\nDejstvo glicina je pojačano vitaminima za mozak – B1, B6, B12 što delotvorno utiče na nervni\nsistem i pomaže u borbi sa stresom. Kombinacija glicina i vitamina grupe B u jednoj tableti\nje potrebna mozgu pri povišenim mentalnim i psiho emocionalnim opterećenjima.\nAminokiselina GLICIN proizvodi se u ljudskom telu, a njen nedostatak se manifestuje u\nčinjenici da se osoba brže umara, ne može da se koncentriše na zadatak, postane nervozna.\nGlicin normalizuje i aktivira procese zaštitne inhibicije u centralnom nervnom sistemu,\npomaže u smanjenju psihoemocionalnog stresa, povećavanju mentalne radne sposobnosti.\nVitamin B1 je neizbežan elemenat održavanja zdravog stanja nervnog sistema, mentalne radne\nsposobnosti, potreban je za optimizaciju spoznajnih aktivnosti i mentalnog procesa. Vitamin\nB1 doprinosu poboljšanju metabolizma nervnog sistema.\nVitamin B6 doprinosi normalnoj aktivnosti nervnog sistema. Nedostatak vitamina B6 se\nmanifestuje kroz razdražljivost, usporenosti i pospanosti.\nVitamin B12 pomaže prirodnom obnavljanju strukture nervnog tkiva, doprinosi povećanju\nkoncentracije i pamćenja. Nedovoljno unošenje vitamina B12 uz hranu može da dovede do\nporemećaja normalne strukture nervnog tkiva.


Rogozin: Putin je naložio da se vidi šta je Srbiji potrebno | WebTribune\nHome U FOKUSU Rogozin: Putin je naložio da se vidi šta je Srbiji potrebno\nPotpredsednik ruske vlade Rogozin je naglasio da će nalog predsednika Putina da detaljno ispita i predloži šta je Srbiji potrebno, ispuniti u najkraćemo mogućem roku.\n“Mi sigurno nećemo ratovati protiv Hrvatske, a pogotovo bi bio besmislen rat Srbije protiv NATO. Srbija neće uložiti ogroman novac na rakete kojima bismo gađali Hrvatsku”, rekao je predsednik i dodao da je Srbija zahvalna Rusiji što brine o njenoj bezbednosti.\n“Reč je veoma lukavoj igri, na koju moramo biti spremni. To podrazumeva unapred pripremljen plan i postupanje po tom planu. Ja se zalažem takođe da prvo vidimo šta nas to očekuje u poglavlju 35 i kako će izgledati “obavezujući” sporazum sa Prištinom”, rekao je Nikolić.\n“Bolje da se odmah zna na čemu smo, nego da se godinama otvaraju poglavlja, da bi na kraju sačekalo nešto što ne možemo da prihvatimo” konstatovao je predsednik Nikolić.\nOn je preneo poruku predsednika Rusije da visoko ceni rezultat posete predsednika Nikolića Rusiji, konstatujući da su odnosi iskreni i bratski.\n“Mi moramo učiniti dodatni napor da se značajno unaprede vojno tehnički i ekonomski odnosi”, rekao je potpredsednik ruske vlade.\n“Mi pažljivo pratimo situaciju u regionu. Sada se osećamo mnogo sigurnije nego pre, a to je zato što nam je porasla vojna moć. Mislim da je i Srbiji potrebna vojna snaga”, zaključio je Rogozin.


Procena Vučićevog rada prvih šest meseci – Nadlanu.com\nProcena Vučićevog rada prvih šest meseci\nObjavljeno 8. jan 2013. / 22:31:56\nProfesor Fakulteta političkih nauka Zoran Stojiljković ističe da je Vučić dosta podigao sebi rejting kod građana i da svesno ili nesvesno eksploatiše sve benefite koje može da ima.\n"U borbi protiv korupcije Vučić se pokazao, ali bojim se kada je reč o poboljšanju životnog standarda da to ne može niko iz vlasti da obeća. Ponaša se kao da ima neku misiju kako bi ušao u političku istoriju. Ne sumnjam da će rešiti 24 sporne privatizacije do kraja godine. Međutim, druga je stvar da li postoji volja da se sistemski zatvore rupe korupcije", naglašava Stojiljković.\nSociolog Srećko Mihajlović smatra da su hapšenja u Srbiji "neki rezultat" rada lidera najveće vladajuće stranke.\n"To je ozbiljna stvar, koja se donekle u medijima i opoziciji potcenjuje. Iako to ne iscrpljuje ukupnu borbu protiv korupcije, ovo su važni koraci makar da zastraše one koji su u korupciji", navodi Mihajlović.\nDa je Vučić dao konkretne rezultate misli i ekonomski analitičar Goran Nikolić.\n"Jedini politički akter kojem bi trenutno odgovarali izbori jeste Vučić. Nikome drugom. Treba tako i nastaviti", napominje Nikolić.\nI koalicioni partneri naprednjaka zadovoljni su postignutim rezultatima. Ministarka regionalnog razvoja Verica Kalanović (URS) smatra da Vučić uspešno radi svoj posao, kao i da nema osnova za podnošenje ostavke.\nIpak, poslanica DS u parlamentu Nada Kolundžija izričita je da Vučić, kao lider stožerne stranke u vlasti, treba da podnese ostavku. Ona navodi da svi rezultati pokazuju "pogoršanje opšteg stanja stvari u državi - inflacija je 13 odsto, pad životnog standarda za 30 odsto, još veće zaduživanje zemlje, pad kreditnog rejtinga, povećanje broja nezaposlenih..."\n"Kao ministar odbrane, imamo utisak da se tim resorom i ne bavi. Kada je reč o borbi protiv korupcije, osim strašne medijske hajke i masovnih hapšenja, ta oblast će moći da se ocenjuje tek kada se dobiju sudski epilozi. Ultradesničarske snage se osnažuju, sistemski se preti institucijama, medijima i pojedincima, a vlada samim tim što ne osuđuje, na neki način to podržava", ocenjuje Kolundžija.\nČlan Predsedništva LDP Bojan Đurić kaže da je Vučić kao šef najveće stranke u Vladi odgovoran za sve njene rezultate, "iako uporno beži od toga".\n"Za novi dug od više od 2,5 milijardi evra, uvredljiva imenovanja direktora Železnica, Mirkovića, Vulina, Krkobabića, Drecuna. Za tu okupaciju svakog resursa zemlje kojom su konkvistadore iz DS zamenili trećepozivci naprednjaka, SPS, PUPS, estradni menadžeri, mahači zastavama, polusvet... Za činjenicu da Dačić izgleda kao politički pajac koji deli zlatnike da bi pokrio pad rejtinga zbog susreta sa Tačijem i Kosova od koga Vučić beži zidajući svoju popularnost", ukazuje Đurić.\nManji deo opozicije nije istog mišljenja, pa tako potpredsednica DSS Milica Radović ističe za naš list da Vučić dobro radi svoj posao u borbi protiv korupcije.\n* Nastavak vojnoekonomske saradnje sa SAD, Holandija, Alžir, UN\n* Unapređenje saradnje u oblasti namenske industrije sa Rusijom\n* Hapšenje vlasnika Delta holdinga Miroslava Miškovića, zbog zloupotrebe položaja prilikom privatizacije putarskih preduzeća\n* Hapšenja zbog zloupotreba položaja u Agrobanci\n* Hapšenja u okviru istrage o poslovanju Jugoremedije\n* Podignut optužni predlog protiv Olivera Dulića, bivšeg ministra životne sredine, u aferi Nuba invest\n* Hapšenje bivšeg ministra poljoprivrede Saše Dragina, u aferi preprodaje regresiranog đubriva\n* Osniva se komisija za istragu nerešenih ubistava novinara u Srbiji, o čemu će odluka biti uskoro podneta Vladi na usvajanje\n* Najava da će do kraja godine biti okončane istrage 24 sporne privatizacije\n* Najava da će uskoro biti doneta strategija za borbu protiv korupcije\n* Najava hapšenja Darka Šarića


Udruženje „Damar omladine” Visoko provelo je istraživanje o zadovoljstvu građana javnim uslugama na području općine Visoko u okviru realizacije projekta ”Monitoring lokalnih usluga: organizacije civilnog društva (OCD), građani i lokalne vlasti zajedno do boljih usluga” Centra za promociju civilnog društva iz Sarajeva (CPCD). Aktivnosti na ovom projektu je inicirao i finansijski podržao Fond otvoreno društvo BiH. Cilj anketiranja jeste uočavanje javnih usluga kojima su građani Općine Visoko zadovoljni a kojima ne.\nU cilju upoznavanja građanstva o rezultatima anketiranja Udruženje „Damar omladine” organizuje prezentaciju u srijedu, 15.08.2012. u 10 sati u Velikoj sali Općine Visoko. Pozivamo predstavnike mjesnih zajednica, predstavnike vlasti, medije, građane ali i kandidate za vijećnike OV da prisustvuju prezentaciji kako bi na osnovu iste mogli kreirati svoje politike.\n16 političkih subjekata, 7 kandidata za načelnika, 279 kandidata za Općinsko vijeće, 14 potencijalnih kandidata za predsjedavajućeg Općinskog vijeća


Susret vinogradara na promociji Telečkog vinogorja u „Vinariji Milisavljević“ -\nSusret vinogradara na promociji Telečkog vinogorja u „Vinariji Milisavljević“\n„The bad week“ iz Novog Sada pobednici 37. FAMUS-a\nPoziv zainteresovanima za Novogodišnji vašar u Kuli\nObjavio Urednik u 12 decembra, 2021\nU cilju razvoja turizma Turistička organizacija opštine Kula juče je u „Vinariji Milisavljević“ u Liparu priredila „Dan vina“ kroz promociju Telečkog vinogorja. Telečka visoravan se prostire u centralnom delu Bačke, a Telečko vinogorje je za sada veliko 115 hektara, a vinogradarstvom se bave 344 gazdinstva.\nNakon prijema gostiju, uz zvuke fanfara goste su pozdravili vinski vitezovi, a nakon kraćeg muzičkog nastupa profesora gitare Marka Radojkovića i studentkinje solo-pevanja Kristine Afić prisutnima su se obratili tri velika majstora: Karolj Lacković iz vinskog viteškog reda Telečke visoravni „Sveti Dimitrije“ iz Bajše, Janoš Tot iz Bačkog vinskog reda „Sveti Đorđe“ iz Feketića i Karolj Molnar iz vinskog viteškog reda „Sveti Trifun“ iz Bajmoka. U neformalnom delu programa, svi prisutni su uživali u muzici gudačkog kvarteta „Grande Strings“.\nGoste i sve učesnike „Dana vina“ pozdravio je i predsednik opštine Kula Damjan Miljanić koji je rekao da se svake godine broj zasada vinove loze povećava i da se pojavljuju novi proizvođači vina, iako mali, polako uz pomoć države, Pokrajine i opštine stasavaju i postaju prepoznatljiv brend. Predsednik je dodao da je u planu da se svih 36 vinskih podruma u Crvenki rekonstruiše i postanu deo ugostiteljsko-turističke ponude opštine Kula.\nPotom je usledio radni deo promocije u okviru kojeg su se vinogradarima i njihovim gostima obratili predstavnici Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, Mirko Marić predsednik Udruženja vinograda i voćara „Stari podrumi“ iz Crvenke, a o preduslovima za razvoj vinogradarstva na području Telečke visoravni govorila je Jovana Mjerimačka, doktorand na novosadskom Poljoprivrednom fakultetu.\nRadni deo je završen predavanjem enologa, a potom obilaskom vinograda, barik podruma i pogona za proizvodnju vina „Vinarije Milisavljević“, a nije izostala ni degustacija vina sa Telečke visoravni. Ovaj susret imao je i međunarodni karakter, pošto su u goste stigli vinogradari iz Mađarske, koji su preneli pokoji dobar primer iz prakse vinoradarima iz Telečkog vinogorja.\nTurističkoj organizaciji opštine Kula svesrdnu podršku u organizaciji „Dana vina“ pružili su Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam i Opština Kula.


NAROD PROVALIO VUČIĆA: Samo 1 od 5 vakcinisanih uzeo 3.000 dinara! DAJEŠ NAM ŠTA SI UZEO… - Čivijaš radio\nKo može da se prijavi, kome novac leže i bez prijave i kada kreće isplata pomoći od tri hiljade dinara za sve koji su se vakcinisali?\nSve više građana Srbije razume da je novac koji im “daje Aleksnadar Vučić” zapravo isti novac koji im je uzeo preko poreza, zbog toga je svamo 1 u 4 vakcinisanih odlučuo da uzme pomoć.\nViše od 500.000 vakcinisanih u Srbiji prijavilo se u prvih 15 sati za još jednu novčanu pomoć države namenjenu građanima u Srbiji od početka pandemije korona virusa, objavio je ministar finansija Siniša Mali na Instagram nalogu u utorak, 1. juna. Ako je verujući zvaničnim podacima države vakcinisano je oko dva i po miliona ljudi (uključujući strance i migrante), što znači da je samo 1 u 5 vakcinisanih uzeo novac.\nU Srbiji je, prema zvaničnim podacima, do 1. juna dato ukupno dato 4.655.711 doza vakcina protiv korona virusa.


Kompanija Tigar a.d. na Sajmu „Partner“ u Beogradu - Televizija Pi Kanal Pirot - Najnovije video vesti iz Pirota\nKompanija Tigar a.d. na Sajmu „Partner“ u Beogradu\nVeliko intersovanje posetilaca izazvali su Tigrovi blokovi za zaštitu od poplava\nUručeni sertifikati Direktoru Vladimiru Iliću\nKompanija Tigar a.d. predstavila je svoje proizvode za namensku industriju na Sajmu „Partner“ u Beogradu. Najveću pažnju posetilaca privukli su blokovi za zaštitu od poplava koji su u kompaniji Tigar u fazi patentiranja. Generalnom direktoru Vladimiru Iliću uručeni su sertifikati za Fabriku tehničke gume, koja je sertifikovana od strane Vojne kontrole kvaliteta.\nPrema rečima Generalnog direktora Vladimira Ilića na Sajmu Partner izložena je široka lepeza Tigrovih proizvoda koji su namenjeni vojnoj industriji. Pored balističke zaštite koja je predstavljena, veliko interesovanje vlada za blokovima za zaštitu od poplava, novom proizvodu koji je u fazi patentiranja. Blokovi su od reciklirane gume sa poliuretanskim vezivom, sa sistemom za međusobno povezivanje. Lako i brzo se raspoređuju-zidaju u nepokretan sistem, a nakon uklanjanja jednostavno se peru i skladište.\nNakon svečanog otvaranja generalnom direktoru kompanije Tigar Vladimiru Iliću uručeni su sertifikati za Fabriku Tehničke gume, i to za standarde ISO 9001 za kvalitet, 14001 zaštita životne sredine,18001 bezbednost i zdravlje na radu kao i po vojnom standardu SORS 9000 za kvalitet.\nNa Tigrovom štandu izloženi su, pored blokova za zaštitu od poplava, i balistički blokovi, balistički paneli, balistička ploča, stubići 160×800 mm. I u narednom periodu kompanija Tigar će nastojati da opravda veliko poverenje i interesovanje svojih kupaca, uz dalji rad na unapređenju integrisanih sistema menadžmenta.


Radar “Ramer” ponovo u Zvorniku i okolnim opštinama, fokus na puteve u blizini škola – Zvornicki.ba\nRadar “Ramer” ponovo u Zvorniku i okolnim opštinama, fokus na puteve u blizini škola\nObjavio: Autor : I.M. Objavljeno Sep 18, 2017\nNa području koje pokriva Policijska uprava Zvornik u narednih 15 dana biće lociran stacionarni radarski sistem Ramer.\nNajskuplji fotograf ponovo u Zvorniku\nOvo je saopšteno na konferenciji za štampu koja je održana u petak, a ramer se vozačima već ukazao u ponedjeljak. Prema riječima načelnika Sektora policije Vladan Vasilića, na putevima koje pokriva PU Zvornik sve do 3 oktobra, radarski sistem Ramer će na različitim lokacijama u različitim vremenskim periodima mjeriti brznu kretanja vozila .\nOn je dodao da je tokom prošlog mjeseca evidentirano 56 saobraćajnih nezgoda. Prema njegovim riječima, policija je u avgustu kontrolisala 2.562 vozila i tom prilikom evidentirala 2217 prekršaja, zbog čega je izdat 2113 prekršajni nalog, što je za 104 % više nego prošle godine .\n„Iz saobraćaja je isključeno 108 vozača, rekao je Vasilić i dodao da je zbog vožnje pod dejstvom alkohola isključeno 86 vozača, što je više za 28 % više nego u avgustu 2016. godine.\nIz Policijske uprave Zvornik apeluju na vozače da se pridržavaju zakonom propisanih brzina kretanja vozila na putevima, posebno u blizini školskih objekata.\nkontrola saobracajaPolicijska uprava Zvornikradar ramerramersaobracajZvornik


Mrak u podne - Bojan Gavrilović - Peščanik\nArtur Kestler svoj čuveni roman Mrak u podne otvara scenom gde bivši narodni komesar Rubašev, neposredno nakon hapšenja od strane tajne policije, na tvrdom krevetu ćelije istražnog zatvora najzad može mirno da zaspi. Naime, on je mesecima pre toga rđavo spavao jer je sanjao da dolaze da ga uhapse. Tek kada su se njegova najcrnja strahovanja ostvarila, mogao je da odahne i spava.\nSlično Rubaševu, građanska javnost u Srbiji može da odahne i prestane da strahuje da će režim uništiti najvažniju nezavisnu instituciju u Srbiji jer se to zapravo već dogodilo.\nZašto smatram da je institucija Zaštitnika građana zapravo već uništena? Ovo pitanje zahteva podrobnije objašnjenje.\nU zadnjih par decenija institucija ombudsmana, koja, kao što je opšte poznato, potiče iz skandinavskih država, doživela je ekspanziju kao deo šireg obrasca tzv. Nacionalnih institucija za zaštitu ljudskih prava (NHRI). NHRI je zajednički naziv za institucije na nacionalnom nivou koje imaju za cilj pre svega promociju i zaštitu prava građana, i pored ombudsmana obuhvataju komisije za ljudska prava i slična tela. Pored svoje izvorne uloge, kontrole organa uprave i postupanja po pritužbama građana, institucija ombudsmana kao NHRI dobija niz ovlašćenja u cilju zaštite i promocije ljudskih prava. Tako on može da raspolaže pravom zakonodavne inicijative, obavlja posete ustanovama u kojima borave lica lišena slobode, štiti ranjive grupe, pa čak obavlja pojedine poslove predviđene međunarodnim ugovorima za zaštitu ljudskih prava. Osnovna ideja koja stoji iza širenja NHRI je da, pored spoljnih (države, međunarodne organizacije, međunarodni sudovi itd) i unutrašnjih aktera (civilno drustvo, tj. nevladine organizacije, mediji itd), nezavisne institucije koje su deo države, a opet ne pod kontrolom trenutne političke većine, mogu značajno doprineti stvarnom uživanju ljudskih prava formalno zajamčenih međunarodnim ugovorima. Drugim rečima, nacionalne institucije za zaštitu ljudskih prava treba da spoje dva sveta: da budu deo države i uživaju njen autoritet s jedne strane, a s druge da kontrolišu izvršnu vlast i štite prava pojedinaca.\nKako bi se olakšalo osnivanje i delovanje ovakvih institucija, usvojeni su tzv. Pariski principi, tj. preporuke koje predviđaju niz uslova (osnivanje, način rada, sastav, samostalnost, nadležnosti, finansijska nezavisnost itd) koje jedna takva nacionalna institucija treba da ispuni kako bi se smatrala legitimnom i kredibilnom da obavlja poslove koji su joj povereni. Usklađenost konkretne nacionalne institucije sa Pariskim principima ocenjuje međunarodna asocijacija NHRI – Međunarodni koordinacioni komitet nacionalnih institucija za unapređenje i zaštitu ljudskih prava. Potpuno ispunjenje ovih uslova se označava A statusom, delimično B, dok je status C nezadovoljavajući.\nMeđutim, čak iako je A status dodeljen određenoj nacionalnoj instituciji, to ne mora da znači da je ona zaista delotvorna i obrnuto, B status ne znači uvek da je u pitanju nekredibilna institucija. Tako na primer ombudsmani Norveške ili Švedske imaju B status, dok recimo Ombudsman Azerbejdžana, Komesar za ljudska prava u Ruskoj federaciji ili Komisija za ljudska prava u Nigeriji imaju A status. Drugim rečima, iako usklađenost sa Pariskim načelima stvara osnovne pretpostavke za delotvornost, ona je ne garantuje.\nPrema tome, Pariskim načelima treba dodati još dva suštinska uslova. Prvo, ne može se dovoljno naglasiti važnost konkretne ličnosti izabrane da obavlja poslove ombudsmana. To mora biti osoba od integriteta koja u prvi plan zaista stavlja interes građana i spremna je da ih brani. Drugi suštinski uslov je da država u kojoj ovakva institucija deluje bude u najboljem slučaju stabilna demokratija sa jakim institucijama i tradicijom vladavine prava, a u najgorem makar pristojna autokratska država u kojoj se drugačije mišljenja toleriše, politički protivnici nisu izloženi progonu, a sami državni organi se kategorički ne protive mogućnosti da budu kontrolisani. Ovakva država predstavlja minimum u kojem ombudsman koji je ispunio prethodne uslove može da ima kakav takav uticaj.\nInstituciji zaštitnika građana Republike Srbije dodeljen je A status, na njenom čelu je osoba od integriteta, ali vlast je progonom upravo te osobe pokazala da je prevazišla sve granice pristojnosti. Budući da snaga Zaštitnika građana leži u saradnji, a ne u konfrontaciji, iluzorno je očekivati da posle neprekidnog blaćenja i otvorenih insinuacija da je čovek na čelu te institucije zapravo ubica, koji samo sticajem okolnosti ne može biti kažnjen, bilo koji državni organ sarađuje sa ombudsmanom, kako u kontroli tako i u ispunjenju preporuka. Zaštitnik građana, doduše, može nastaviti da javno kritikuje one organe koji odbijaju saradnju ili da vrši posrednu kontrolu, ali time se njegove aktivnosti svode na one nevladinih organizacija. U tom smislu je sama institucija, ako ne urušena ono bar sasvim izolovana i onemogućena da obavlja svoj mandat.\nU Mraku u podne Rubašev je zaspao iako je znao da najgore tek sledi. Građani Srbije bi to takođe morali znati.\nO autoru i romanu Mrak u podne vidi više na http://www.smrtnakazna.rs/sr-latn-rs/teme/smrtnakaznauknji%C5%BEevnosti/arturkestler.aspx ↑\nLista statusa NHRI dostupna je na: http://nhri.ohchr.org/EN/AboutUs/ICCAccreditation/Documents/Chart%20of%20the%20Status%20of%20NHRIs%20%2823%20May%202014%29.pdf ↑


"Fair-play" liga Beograda: Sparta - Crvena zvezda (Beograd) 1:2 • Kovinac.rs - nezavisni informativni portal\nFudbaleri kovinske Škole fudbala Sparta (generacija 2009) izgubili su juče od beogradske Crvene zvezde 2:1 u okviru petog kola „Fair-play“ lige Beograda, najmasovnijeg takmičenja za mlađe kategorije na otvorenim terenima u Srbiji.\nTim trenera Marka Šaranovića propsustio je tri velike prilike pri rezultatu 1:1. Naime, dva puta je šansu da promeni rezultat imao Đerić, a jednom (kada je izašao sam pred golmana beogradskog tima) i strelac jedinog gola za ekipu iz našeg grada Jankov (na asistenciju Đerića).\nSparta se nalazi u B diviziji ekipa 2009. godišta, a ekipe su, da podsetimo, podeljene u pet grupa po kvalitetu ( A je najjača). Posle jednokružnog liga sistema dve prvoplasirane idu u viši rang, dve poslednje se sele u stepenik nižu grupu.\nSparta je osvojila šest poboda iz pet utakmica, a do kraja lige sastaje se još sa Rakovicom, Bežanijom i Čukaričkim.\n20. juna 2021., 20:39


Dadilja vs obdanište - prednosti i mane\nČuvanje dece je posao koji zahteva mnogo više od pukog monitoringa i praćenja njihovih aktivnosti. Ono zahteva ljubav, pažnju, strpljenje i stalnu želju za učenjem navika deteta i njihovih osobenosti. Delikatan posao koji traži punu odgovornost i savesnost nije nešto što olako treba shvatati, pa tako roditelji često podrobno traže odgovarajuću osobu za taj zadatak.\nS obzirom na to da su brojni roditelji zauzeti, da moraju da rade i zarađuju tokom nedelje, te da nemaju dovoljno vremena da se posvete čuvanju dece, potrebna im je osoba ili ustanova koja se time bavi.\nBilo da je u pitanju profesionalna dadilja, studentkinja koja želi zaradu sa strane i ima dobre preporuke ili obdanište za decu, pred roditeljima je izbor koji se razlikuje od porodice do porodice. U nastavku teksta saznajte koje su prednosti i mane koje donosi dadilja, kao i one koje ima obdanište u čuvanju dece.\nŽena za čuvanje dece - dadilja kao pomoć oko deteta\nIako se dobar deo roditelja, koji tokom nedelje ne mogu da stignu da se u potpunosti posveti svojoj deci, odlučuju da decu čuvaju njihovi roditelji, odnosno bake i deke, takav metod nekad može da bude kontraproduktivan. Bake i deke mogu da razmaze decu jer imaju razvijenu afekciju ka deci i često su im unučići slaba tačka.\nSa druge strane, žena za čuvanje dece, odnosno profesionalna dadilja, jeste najčešće osoba koja je u većini slučajeva nepristrasna, pa stvari koje se tiču dece posmatra sa distance i može da se posveti čuvanju dece.\nKoje su prednosti dadilje?\nKada su u pitanju prednosti dadilje, prva stvar koja pada na pamet jeste da one mogu da imaju fleksibilno radno vreme, odnosno mogu da se posvete zaduženjima oko čuvanja deteta u skladu sa obavezama koje roditelji imaju. Dete ostaje u svom domu, a to otvara mogućnost da dvoje ili više dece ne budu razdvojeni tokom boravka u obdaništu.\nKada je u pitanju dadilja prednosti koje sa sobom nosi ovakav vid čuvanja dece tiče se i toga da dadilje često postanu pridruženi član porodice. Ukoliko se dobro pokažu, njihova zaduženja mogu da se povećaju, neretko i na period kad su roditelji u stanu/kući, pa se tako njihova nadležnost proširuje, a roditelji imaju razloga za zadovoljstvo.\nPored toga, dadilje su često iskusne domaćice i žene koje vode brigu o detetu i njegovom okruženje, na pažljiv i savestan način. Neretko su i same majke, pa znaju šta je sve potrebno detetu i znaju na koji način da se postave, u skladu sa godištem deteta i njegovim afinitetima.\nMane koje dadilje imaju u čuvanju dece\nPored osobe koja čuva dete, dadilja može da bude i neko iz porodice - baka, tetka ili deka. Ipak, ukoliko u porodici nema bliskog člana kojem biste poverili takav posao, može da bude teško pronaći osobu iz okruženja u koju imate poverenja. S obzirom na to da dadilje retko imaju profesionalno obrazovanje, najčešće se oslanjaju na preporuke prethodnih porodica, kako bi opravdale svoje iskustvo.\nČuvanje dece u kuću ima svojih prednosti, ali i svojih mana. Ograničen prostor može negativno da utiče na ekspresivnost deteta i da suzi prostor za igru i interakciju. Pored toga, dete u takvim situacijama nema toliko prilike da se druži sa vršnjacima, pa je proces primarne socijalizacije uskraćen u onoj meri u kojoj dete nema preteranog kontakta sa ostalim drugarima.\nDadilje su osobe koje imaju privatnih obaveza, problema ili drugih stvari koje mogu da utiču na njihov posao. U slučaju da dadilja zatraži slobodan dan, bolovanje ili drugu vrstu odsustva, potrebno je da se brzo snađete jer će vaše dete ostati bez osobe koja je čuva.\nVaspitačica u obdaništu - čuvanje dece u vrtiću\nPored čuvanja dece kod kuće, još jedna od opcija za koju se roditelji često odlučuju je i čuvanje dece u vrtiću. Posebno u periodu kad je dete preraslo doba u kom je beba i kada roditelji ne mogu da pronađu osobu od poverenja da dete čuva kod kuće. Na taj način, državne ili privatne ustanove, odnosno vrtići, predstavljaju opciju za čuvanje dece.\nKoje su prednosti obdaništa?\nKada su u pitanju prednosti obdaništa u odnosu na čuvanje dece kod kuće, jedna od stvari koja se prva nameće je ta što će u svakom trenutku boravka u vrtiću, vaspitačica da brine o vašem detetu. Sigurnosne mere vrtića, opremljenost, zdravstvena zaštita, učenje dece i sređen deo za boravak, samo su neke od prednosti obdaništa kod čuvanja dece.\nU vriću se o vašoj deci brine stručno i obrazovano osoblje koje ima znanje iz oblasti pedagogije, pa roditelji ne bi trebalo da da brinu o vaspitno-obrazovnim merama koje se u vrtićima primenjuju. Kada je u pitanju obdanište prednosti koje se detetu nude uključuju i viši stepen socijalizacije, odnosno druženja sa vršnjacima i decom sličnog ili istog uzrasta.\nMane čuvanja dece u obdaništu\nKada je u pitanju čuvanje dece obdanište ima i svojih mana. Vrtići imaju ograničen broj mesta, pa tako pronalazak mesta u obdaništu roditeljima često zadaje glavobolje. Stalni kontakt sa drugom decom ima i svojih nedostataka, pa se tako javlja češća mogućnost zaraze i deca koja idu u vrtić su češće bolesna od druge dece.\nPored toga, dete može da razvije odnos sa vaspitačem koji posle godinu dana preuzima drugu grupu, pa takav rastanak može teško da padne detetu na emocionalnom planu. Svaki vrtić ima univerzalna pravila, pa tako ne može da odgovara pojedinačnom ritmu deteta, posebno kada je u pitanju spavanje ili vreme užine. Radno vreme vrtića je striktno određeno, pa roditelji dete moraju da pokupe u tačno određeno vreme, bez kašnjenja.\nBilo da se roditelji odluče za dadilju ili za obdanište, pomoć u čuvanju deteta je zadatak koji treba da se shvati maksimalno ozbiljno. I jedan i drugi pristup imaju svojih prednosti i mana, ali je činjenica da je najvažnije da odnos sa detetom bude zasnovan na poverenju i međusobnoj ljubavi. Ukoliko vam je potrebna usluga čuvanja dece ili tražite druge oglase, posetite sajt Moj Trg i posetite kupoprodajnu platformi po svačijoj meri.


Počeo projekat “Socijalna inkluzija Roma u Opštini Opovo”\nutorak, 12 jun 2018 20:35\nU okviru projekta „Socijalna inkluzija Roma u Opštini Opovo“ koji finansira Evropska Unija i sufinansira Republika Srbija uspešno su sklopljena dva posla za izvodjenje radova. „Domtera doo“ iz Ivanjice je angažovana na izgradnji 14 montažnih kuća, a GP „Steel-net doo“ iz Pančeva će izvoditi radove na elektromreži, putnoj i vodnoj infrastrukturi.\nPočetak radova je planiran u drugoj polovini juna, a završetak radova se ocekuje u jesen, najkasnije novembra ove godine. Projektom je planirano, da se nakon izgradnje naselja, romskom stanovništvu koje je živelo u tom, do sada nehigijenskom, naselju dodele kuće na korišćenje, prema utvrdjenim kriterijumima za dodelu.\nNa ovaj način se poboljšavaju životni uslovi romskog stanovništva u tom naselju, kao I ostalog stanovništva u okolini.\nViše vesti iz ove kategorije: « Maturantska zahvalnica predsedniku Opštine Opovo Suzbijanje komaraca u Opovu »


JAČANJE SARADNJE MUP-A I UNDP-A U OBLASTI REFORME JAVNE UPRAVE\nMinistar unutrašnjih poslova, Raško Konjević i rezidentna predstavnica Razvojnog programa Ujedinjenih nacija UNDP u Crnoj Gori, Fiona MekKluni, dogovorili su dalju saradnju na planu realizacije prioriteta iz nadležnosti Ministarstva unutrašnjih poslova MUP, a kao posebnu oblast istakli su reformu javne uprave.\nMinistar je obavijestio saogovornicu o aktivnostima koji se sprovode u okviru pregovaračkih poglavlja 23 i 24 – ključnih na polju učlanjenja zemlje u evropske i evroatlanske integracione okvire.\n"U tom smislu, ponovio je otvorenost MUP-a da i dalje sarađuje na reformi crnogorske policije, jačanju državne uprave, kao i na projektima koji se sprovode u cilju ostvarivanja mjerljivih rezultata u širokoj oblasti upravljanja migracijama, ali i na konkretnim aktivnostima poput kampanje "Poštuj život – vrati oružje" i projekta upravljanja i uništavanja malog i lakog naoružanja SALW, na kojem se već duži niz godina ostvaruje kvalitetna saradnja", saopšteno je iz MUP-a.\nNovoimenovana rezidentna predstavnica UNDP-a, Fiona MekKluni, je iskazala uvjerenje kako će uspješna saradnja sa crnogorskim institucijama biti i dalje ostvarivana.\nOna smatra da će prioriteti Ministarstva unutrašnjih poslova naći mjesta u novom petogodišnjem programskom planu, koji Kancelarija UNDP-a priprema kako bi precizno postavila osnove za dalje funkcionisanje u Crnoj Gori.\n"U tom kontekstu, razgovarano je i o međuzavisnosti efikasne reforme javne uprave na državnom i lokalnom nivou, kao ključnom uslovu razvoja preduzetništva, te neophodnosti snaženja efikasnosti lokalnih samouprava", zaključeno je u saopštenju.\nIzvor: Vebsajt CdM, 29.06.2015.


Predsednik: Operacija “Strela” bila je glavni projekat Oslobodilačke vojske Kosova - Novosti i Događanja - Predsednik Republike Kosova - Hashim Thaçi\nPredsednik: Operacija “Strela” bila je glavni projekat Oslobodilačke vojske Kosova\nPrizren/ Planeja, 27. maj 2019. godine – Predsednik Republike Kosovo Hashim Thaçi danas je učestvovao obeležavanju dvadesetogodišnjice operacije „Strela DO-2“ i borbi na Paštriku.\nPredsednik Thaçi je rekao da je borba na Paštriku bila jedna od najslavnijih bitaka Oslobodilačke vojske Kosova.\n„Projekat „Strela“ je sa organizacijom, donošenjem odluka, unutrašnjim i međunarodnim odjekom, bila glavni projekat bitaka Oslobodilačke vojske Kosova“, rekao je on.\nŠef države je rekao da se neophodnost za širim i masivnijim frontom Oslobodilačke vojske Kosova, nasuprot srpske vojske i policije, pojavila još u januaru 1999. godine.\n„Naš narod je doživeo jedan od najnehumanijih masakra u Račku, ali kako ne bi dozvolio da se i dalje dešavaju, u to vreme je Generalštab OVK-a na teret stavio Operativnoj upravi da pripremi vojnu operaciju „Strela“, koja je rezultirala kao najveća, najmasivnija i najfrontalnija operacija Oslobodilačke vojske Kosova. S toga, svi si saborci, veterani Oslobodilačke vojske Kosova, ratni invalidi, svi učesnici ovog širokog vojnog fronta, uvek budite ponosni na slavu bitke koju ste vodili i koju ste zajedno sa saveznicima dobili“, rekao je predsednik Thaçi.\nŠef države je istakao da se u to vreme kao premijer privremene Vlade najbolje seća, ne samo unutrašnjeg odjeka ovog širokog vojnog fronta, već i međunarodnog odjeka koji je u čitavom svetu imao početak operacije „Strela“, koja je pored prodiranja u to vreme u tri operavina pravca, odnosno u pravcu Košara, Paštrika i Koritnika, imala za cilj i koordinisanje sa vazdušnim snagama NATO-a, koje su neprekidno gađale kamuflirane položaje sprske policije i vojske.\n„Operacija ʽStrelaʼ ili front na Paštriku je operacija koja je mobilizovala čitav arsenal Oslobodilačke vojske Kosova, koja je stekla snažnu podršku, izuzetnu podršku albanske države, logističku, stručnu, vojnu i opšte narodnu podršku, a istovremeno je stekla i podršku demokratskog sveta, podršku NATO saveza. Dakle, stvoren je trenutak za ovu otvorenu ofanzivu, za širok napadački front i to je bila jedina mogućnost da se dogodi i mobilizacija dijaspore, svih Albanaca koji su došli nakon poziva za mobilizaciju u rat“, rekao je predsednik Thaçi.\nPrema mišljenju predsednika Thaçija bila je treća ili četvrta nedelja maja 1999 godine, pre 20 godina, kada je ovaj front otvoren i kada se dogodio masivni i najuspešniji napad Oslobodilačke vojske Kosova.\n„U to vreme, u nemogućnosti sa se sprska vojska suoči sa masivnim i snažnim napadom Oslobodilačke vojske Kosova, onda je čitava njihova mašinerija stavljena i odbranu i napore da se protiv napadanu naše jedinice i naši hrabri borci, koji su stoički i herojski stajali u ratnim rovovima, srpska vojska je upotrebila tešku vojnu artiljeriju koja je bila maskirana u planinama, a koju je kasnije pogodio NATO“, rekao je on.\nPrvi čovek države je rekao da su bitke na Košarama i Paštriku, i ona koja je planirana da se dogodi kasnije na Koritniku, a koja se nije dogodila jer je rat završen i potpisan je Kumanovski sporazum, projektovane kao jedina mogućnost otvaranja koridora slobodne veze između Kosova i Albanije.\n„Koridor koji bi nama pomogao u snabdevanju naoružanjem, ali u izmeštanju naših građana kao izbeglica iz ratnih zona prema Albaniji“, dodao je on.\nPredsednik Thaçi je rekao da je za sve nas, ali i naše saveznike front na Paštriku bio front nade, vere, optimizma, bio je to front konačne, istorijske pobede Albanaca protiv Srbije.\n„Najveći poraz u istoriji Kosovskog rata 1998-1999. godine, Srbija je zadobila upravo na frontu na Paštriku i to je bila glavna bitka Oslobodilačke vojske Kosova i naše borbe. Ovaj vrh ovde je vrh ili vrhovna bitka koju smo mi vodili. Naša borba je počela u Prekazu, počela je tamo gde se i očekivalo da se započne oružani sukob protiv srpske vojske i policije, od strane legendarnog komandanta Adema Jasharija i njegovih saboraca, da bi se nastavila proširena borba na celom Kosovu“, rekao je predsednik Thaçi.\nPredsednik Thaçi je istakao da je ranije, u poslednjem veku, bilo lokalnih ustanaka, oštrih bitaka protiv Srbije, ali je nedostajalo ono snažno političko i vojno jedinstvo, nedostajala je međunarodna podrška da se postigne naš cilj, oslobođenje zemlje.\n„Oslobodilačka vojska Kosova je napravila izuzetak, učeći iz prošlosti, imajući borbeni duh i jasno pojašnjavajući političku viziju, da se rat pobeđuje samo opštom mobilizacijom, uz političku jasnoći i podršku partnera. Tako da je OVK mobilizovala kosovski narod, mobilizovala je čitavu naciju i kada su se Albanci ujedinili, onda su Sjedinjene Američke Države i Evropska unija i NATO podržali našu borbu za slobodu, nezavisnost i našu državu“, dodao je on.\nKao premijer privremene Vlade u to vreme, predsednik Thaçi je ispričao i razgovor koji je vodio sa sedištem NATO-a, sa generalom Wesley Clarkom.\n„Ostalo ćemo prevazići, ali jednu stvar ne smemo dozvoliti da se ikada dogodi. Srpska vojska, ni pod kojom okolnošću, ni u kom trenutku ne sme da dospe na vrhove Paštrika. On je naš i branićemo ga sa vama i dobićemo ovu bitku, i nijedan srpski vojnik, ne na Paštriku, nego ni u Zvečanu, neće ostati na teritoriji Republike Kosovo“, istakao je predsednik Thaçi.\nNa osnovu svojih ustavnih i zakonskih nadležnosti, sve pale borce u bici na Paštriku, predsednik Thaçi je odlikovao ordenom „Heroj Kosova“.


Lice: Dreković Ramiz Archives - Page 2 of 4 - Detektor\nDreković: Artiljerija Prvog korpusa okrenuta prema Jahorini\nSvjedok Tužilaštva Bosne i Hercegovine izjavio je da artiljerija Prvog korpusa Armije Bosne i Hercegovine (ABiH) nije imala ciljeve u Kalinoviku i da je njeno naoružanje bilo okrenuto prema Jahorini u proljeće i ljeto 1995. godine.\nDreković: Bez saznanja o naredbi optuženog za napad na civile\nNa suđenju za zločine počinjene u Kalinoviku, svjedok Tužilaštva BiH je rekao da mu nije poznato da je optuženi Ramiz Dreković izdao naredbu o napadu na civilno stanovništvo.\nNa suđenju za zločine počinjene u Kalinoviku, svjedok Tužilaštva BiH izjavio je da je artiljerija Četvrtog korpusa dejstvovala na osnovu planske dokumentacije i odobrenja komandanta tog korpusa.\nNa suđenju za zločine počinjene u Kalinoviku, svjedok Tužilaštva BiH ispričao je kako je po odobrenju pretpostavljenih djelovala artiljerija s područja konjičkog sela Bjelimići u proljeće 1995. godine, ali da nikada od Ramiza Drekovića nije dobio naredbu za gađanje civila.\nNa suđenju za zločine počinjene u Kalinoviku, svjedok Tužilaštva BiH izjavio je da je artiljerija na području Bjelimića (opština Konjic) dobijala od starješina naredbe za gađanje numerisanih ciljeva.\nNa suđenju za zločine počinjene u Kalinoviku, svjedok Tužilaštva Bosne i Hercegovine izjavio je da je Istureno komandno mjesto (IKM) u Bjelimićima (opština Konjic) funkcionisalo u skladu s naredbama komandanta Četvrtog korpusa Armije Bosne i Hercegovine (ABiH) Ramiza Drekovića.\nDreković: Organizacija artiljerije u Bjelimićima\nNa suđenju za zločine počinjene u Kalinoviku, svjedok Tužilaštva Bosne i Hercegovine govorio je o organizaciji i djelovanju artiljerijskih jedinica na području Konjica.\nNa suđenju za zločine počinjene u Kalinoviku, svjedok Tužilaštva BiH ispričao je kako je po naređenju komande djelovala haubica s područja Bjelimića (opština Konjic).\nNa suđenju Ramizu Drekoviću, svjedok Tužilaštva BiH je kazao da je pružao pomoć učenicima osmog razreda nakon granatiranja Kalinovika.\nDreković: Ranjen u kuk na rođendan\nSvjedok Tužilaštva Bosne i Hercegovine je na suđenju Ramizu Drekoviću kazao kako je 26. maja 1995.


Pravila za skladištenje proizvoda životinjskog porekla i dezinfekciju opreme | Agromedia\nPravila za skladištenje proizvoda životinjskog porekla i dezinfekciju opreme\nSkladištenje sirovina, gotovih proizvoda i sporednih proizvoda životinjskog porekla u istoj prostoriji predstavlja jednu od situacija u kojima su mere prevencije obavezan i izuzetno važan faktor. Adekvatno skladištenje mesa, baš kao i dezinfekcija korišćene opreme, preduslov je za uspostavljanje higijene pri proizvodnji.\nPoželjno je da se meso, gotovi proizvodi i proizvodi koji nisu bezbedni za ishranu ljudi skladište u odvojenim prostorijama za hlađenje. Međutim, u objektima koji nemaju kontinuiran tok proizvodnje ili su malog kapaciteta prerade mesa, moguće je uskladiti njihovo hlađenje i skladištenje u istoj prostoriji, ali u različito vreme.\nU izuzetno malim objektima za preradu mesa, sirovine i prerađeno meso mogu da se skladište u istoj hladnjači, u isto vreme, uz uslov da postoje dokumentovani postupci i mere koje obezbeđuju higijenu rada i bezbednost pomenutih proizvoda.\nUkoliko se skladišti u istoj prostoriji sa sirovinama i prerađenim proizvodima, sporedni proizvodi životinjskog porekla moraju biti upakovani, zatvoreni u namenske i označene posude.\nPored prostornog razdvajanja, mogu se koristiti i dodatne fizičke prepreke koje će sprečiti kontakt i unakrsnu kontaminaciju (npr. stalna pregrada, folija).\nPropisana temperatura za skladištenje mlevenog mesa je do 2°C, poluproizvoda od mesa i mesa živine do 4°C, a meso goveda i ovaca do 7°C. Istovremeno hlađenje različitih proizvoda podrazumeva prilagođavanje najnižoj neophodnoj temperaturi.\nSubjekti u poslovanju hranom koji se bave proizvodnjom, rukovanjem ili omotavanjem prerađene hrane moraju da imaju odgovarajuće prostorije koje su dovoljno velike da u njima mogu odvojeno da se skladište sirovine i prerađeni proizvodi, kao i da se skladištenje sa hlađenjem obavlja odvojeno.\nOpasne ili nejestive materije, uključujući hranu za životinje, moraju da budu na odgovarajući način označene i uskladištene u odvojene i obezbeđene kontejnere.\nProstori i oprema za čišćenje i dezinfekciju radnog pribora i alata potrebni su u većini prostorija u kojima se rukuje hranom. Da bi se podstakla redovna upotreba, preporučuje se postavljanje opreme za čišćenje i sanitaciju blizu prostora u kojima se rukuje hranom, pod uslovom da postoje mere za sprečavanje rizika od kontaminacije ili kodenzacije.\nObjekti za preradu mesa malog kapaciteta imaju pretežno ručni alat i jednostavnu opremu za proizvodnju, koja može da se čisti, pere i dezinfikuje u manjem prostoru, odnosno da se organizuje u prostoriji za preradu mesa, nakon završetka rada i uklanjanja proizvoda i opreme koja treba da se zaštiti od kontaminacije.\nDovoljni uslovi mogu da budu prostor, kabinet, uređaj i oprema (npr. dvostruka sudopera), zavisno od vrste opreme ili prostora koji se koristi.\nOprema za pranje mora biti izrađena od materijala koji je otporan na koroziju i koji može lako da se pere (nerđajući čelik). Posude sa vrućom stajaćom vodom ne preporučuju se za pranje opreme i pribora, jer se takva voda brzo zaprlja.\nČist pribor ili oprema moraju se držati na podignutom postolju sa rešetkom ili perforiranom pločom, tako da mogu da se osuše brzo i bez opasnosti od prskanja ili dodira sa kontamiranim površinama.\nPrema potrebi, moraju da se obezbede odgovarajuće prostorije za čišćenje, dezinfekciju i skladištenje radnog pribora i opreme.\nProstorije moraju da budu od materijala otpornog na koroziju, koji se lako čisti i moraju da imaju odgovarajući dovod tople i hladne vode.\nVesti 26. decembar 2018.\nNovi kriterijumi za kategorizaciju objekata sa hranom životinjskog porekla\n1.mart 2019. godine doneće promene u kategorizaciji objekata u kojima se nalazi hrana životinjskog porekla. Ovakvi objekti moraće u budućnosti da ispunjuju više standarde\nVesti 18. decembar 2017.\nPravilnik koji će olakšati poslovanje svima onima koji se bave proizvodnjom hrane od životinjskog porekla stupiće na snagu prvog januara naredne godine.\nAgrokutak 25. septembar 2020.\nDa biste sačuvali voće i povrće što duže važno je kako ih berete, rukujete sa njima i na kraju na koji način ih čuvate. Ovo su osnovni saveti.\nPrehrambena industrija 25. avgust 2020.\nSaznajte šta se dešava ako jaja kupujete iz prodavnice ili od malog, porodičnog gazdinstva, kako i koliko dugo mogu da se čuvaju u različitim stanjima.


„Dani Studenta“ od 14. do 24. aprila – Novosti Plus\nBanjaluka Dešavanja Obrazovanje\nManifestacija “Dani studenata Univerziteta u Banjaluci” biće otvorena u nedjelju, 14. aprila, s ciljem promocije studenata i studentskog života na Univerzitetu i u gradu na Vrbasu. Manifestacija će biti otvorena u 19.00 časova u Narodnom pozorištu Republike Srpske u Banjaluci.\nProrektor za nastavu i studentska pitanja Univerziteta u Banjaluci Strain Posavljak istakao je da ta manifestacija predstavlja najobimniji studentski projekat kulturnog, obrazovnog, sportskog, promotivnog i zabavnog sadržaja.\n“Ovaj projekat je autorsko djelo studenata koje oni već treću godinu zaredom uspješno organizuju, uz malu podršku rektorskog tima i rukovodstava organizacionih jedinica Univerziteta”, rekao je Posavljak novinarima u Banjaluci.\nOn je od brojnih događaja u okviru 10 dana manifestacije izdvojio “Dan otvorenih vrata” i “Festival fakulteta”, koji će na poseban način doprinijeti promociji studentskog života.\nPredsjednik Studentskog parlamenta Univerziteta u Banjaluci Nemanja Babić izrazio je zadovoljstvo entuzijazmom koji su pokazali studenti tokom organizacije manifestacije.\nOn je naveo da se “Festival studenata” organizuje prvi put, te izrazio uvjerenje da će privući veliki broj posjetilaca. “Ovaj dogaj biće održan u centru grada i to je prvi put da sa ovom manifestacijom izlazimo van okvira Kampusa i Malog kampusa jer nam je želja da fakultete promovišemo među sugrađanima svih generacija, a ne samo među mlađom populacijom”, rekao je Babić.\n← Veličanstvena porodica konja prošetala centrom Banjaluke\nUtrogestan besplatan od 1. maja →


07:41 >> 09:37\nZastrašivanja sa 100 dolara za barel zasad su se pokazala kao besmislena, ali svađa u OPEK-u može da pogura cenu goriva u Srbiji na 170 dinara za litar\nBilo koji iznos cene za pun rezervoar nam je, naravno, velika, ali vozači u Srbiji ne bi trebalo da paniče da će zbog rasta svetske cene nafte na blizu 80 dolara izdvajati basnoslovnu sumu za litar dizela, kao što je to bilo, recimo, u oktobru 2018. godine kada je koštao 170 dinara, procena je svetskih, ali i domaćih analitičara.\n– Ukoliko se to i dogodi to bi bilo kratkotrajno jer cena nafte će morati da se stabilizuje na sedamdesetak dolara, iako je sada zbog špekulanta i sukoba u OPEK-u blizu 80. S druge strane, bez obzira na cenu nafte u svetu, u Srbiji država ima mogućnost da reaguje na tržištu i smanji akcizu 20 odsto, a znamo da kod nas zahvatanje države čini polovinu maloprodajne cene. Doduše, to nikada nije urađeno od kako postoji ta odredba, ali stoji kao mogućnost jer 170 dinara je granica nakon koje možemo da se pitamo zašto je gorivo u Srbiji tako skupo – kaže za 24sedam Goran Radosavljević, profesor FEFA i generalni sekretar Nacionalnog naftnog komiteta Srbije.\nCene u Srbiji već na nivou 2019.\nGledano lokalno, na pumpama u Srbiji trenutno je litar benzina oko 158 dinara (1,34 evra), a dizela 162 dinara (1,38 evra), i to je za 13 do 16 odsto više nego što je bilo na početku godine.\nSvuda poskupljuje, Srbija se “ne da“\nVozači u Hrvatskoj i Crnoj Gori sa negodovanjem ovih dana prate kretanje cena na svojim pumpama. Hrvatima je upravo stiglo šesto uzastopno nedeljno poskupljenje, doduše za simboličnih 0,7 centi, dok Crnogorci sad plaćaju dva do tri centa više. I pored ovih poskupljenja, tamo cena goriva nije mnogo odmakla onoj u, relativno manje platežnoj, Srbiji. Crnogorski dizel je 17 centi jeftiniji, a benzin dva centa skuplji, dok je u Hrvatskoj dizel po ceni jednak srpskom, a benzin desetak centi skuplji.\nGledano godinu na godinu, povećanje je još veće (20,5 odsto kod benzina i 16,5 odsto kod dizela) ali ta statistika je varljiva zbog “korona godine“ i velikog pada cena. Zbog toga je realnije meriti prema pretpandemijskoj 2019. godini, kada je u julu benzin koštao oko 152 dinara, a dizel 160 dinara. To znači da su te cene već postignute i da je sada jedino pitanje koliko brzo lokalne naftaške kompanije žele da povrate gubitke iz prošle godine.\nU dane tih neslavnih rekorda na srpskim pumpama 2018. godine, u svetu je nafta bila 84 dolara za barel, a danas pored nesumnjivo uzlaznog trenda i dalje stoji nekoliko dolara ispod “kote 80“. Već i na tih 77 dolara za barel Brenta, koliko je danas, cena je malo iznad nivoa procena koje su u junu objavljene u “Forbsu“.\nŠpekulatni pumpaju cenu\nA ovo poslednje povećanje u svetu više je rezultat nervoze tržišta zbog aktuelnog “prepucavanja“ svetskih izvoznika unutar OPEK+, nego što je zbog realnih razloga ponude i tražnje. Naime, za “ostatak“ ove godine i dalje stoje procene o prosečnoj ceni nafte od 70 dolara ili manje, koliko je bilo u poslednjoj (junskoj) objavi američke Uprave za energetske informacije (U.S. EIA).\nCena Brenta i dalje daleko ispod rekorda; Screenshot:Tradingeconomics.com\n– Cena se pumpa na berzi jer su sa ogromnim novcem u fjučerse ušli špekulanti po 80 dolara za barel i sada pokušavaju da zarade. Države koje zarađuju na izvozu su sada na slatkim mukama, ali moraju da odrede do koje cene im se dugoročno isplati rast, jer to bi moglo da ugrozi globalni oporavak. A svetska inflacija, na koju smo gotovo zaboravili, kuca na vrata – objašnjava Radosavljević.\nDoduše, analitičari “Goldman Saksa“ cenu Brenta “vide” i na više od 80 dolara u trećem kvartalu, sa velikim povremenim pikovima “znatno iznad“ tog nivoa, a u “JP Morganu“, smatraju da neće padati ispod 80 dolara u finalnim mesecima ove godine. Iz “S&P Platsa“ ipak kažu da bi OPEK mogao da pokuša da održi cenu iznad 70 dolara za barel ali da će ona verovatno vremenom doći na “fer cenu“ malo ispod tog iznosa.\nNadigravanje u OPEK-u\nTražnja za naftom u svetu evidentno raste, i članice OPEK+ (sa Rusijom, Azerbejdžanom, Kazahstanom…) su uglavnom voljne da povećaju proizvodnju koja je prošlog aprila skresana za 9,7 miliona barela dnevno. Procena je bila da će OPEK+ podići proizvodnju za 500.000 barela dnevno, ali je na stolu bila samo ponuda od 400.000, a ni ona nije usvojena i dogovor je pomeren na “dogledno vreme“.\nPovećanju proizvodnje bez drugih ustupaka protive se Ujedinjeni arapski emirati, ali zemlje poput Azerbejdžana, Kuvajta, Kazahstana i Nigerije, koji takođe žele da se promene pojedinačne kvote proizvodnje. UAE traže da za izračunavanje njihove kvote kao osnova bude utvrđen iznos od 3,84 miliona barela dnevno umesto sadašnji 3,168 miliona barela na dan. A to bi onda značilo i drugačije, odnosno manje kvote, za druge članice.\n– Teško je bilo da se dogovore o ograničenju proizvodnje, još je teže sada kada treba da se liše dela prihoda zbog smirivanja cene. Ali dogovor moda da bude postignut jer ceo svet, a posebno Evropa, su još veoma zavisni od nafte. A njena cena poskupljuje i transport, i povećava cenu hrane i svega ostalog. Države su na velikom ispitu kako da u vreme oporavka i dizanja privrede amortizuju skupu naftu. Evo, Srbija nije uskladila sa inflacijom akcize od februara ove godine i to je jedan od načina da se cena praktično smanji – upozorava Radosavljević.\ncene gorivo nafta OPEK poskupljenje


SVETSKI DAN MUZIKE - Kulturni centar Apatin\nObeležavanje Svetskog dana muzike datira iz osamdesetih godina prošlog veka kada je u Parizu 1982., najdužeg dana u godini, prvi put organizovana proslava pod nazivom Fête de la Musique (Festival muzike) gde se širom Francuske proslavljalo besplatnim koncertima profesionalnih muzičara i muzičara amatera svih uzrasta. Od tada se svake godine sve više država priključuje obeležavanju ovog praznika koji pruža mogućnost da manje popularni muzičari široj publici približe umetnost i lično umeće. Od pre nekoliko godina i Srbija se uključila u obeležavanje ovog značajnog datuma, a Opštinski kulturni centar od prošle godine daje svoj doprinos ovoj velikoj svetskoj manifestaciji.\nMuzička redakcija Opštinskog kulturnog centra program povodom obeležavanja Svetskog dana muzike predstavlja u tri segmenta.\nProgram počinje u ponedeljak, 22. juna, u 11 časova na platou ispred Doma kulture.\nOzbiljnom muzikom predstaviće se učenici svih odseka OMŠ ,,Stevan Hristić”. U jednočasovnom koncertu slušaćemo i videti najuspešnije učenike koji će pokazati umeće sviranja različitih instrumenta. Ovo će biti svojevrsna promocija škole te pozivamo roditelje i učenike koji su se prijavili za polaganje prijemnih ispita, kao i svu decu koja žele pohađati muzičku školu, da prisustvuju koncertu koji je upriličen, osim za\novu svečanost i za predstavljanje škole.\nKao prateći program proslave, u 19 časova istog dana u Maloj sali OKC, predavanje na temu ,,Istorijat muzike i nastanak i razvoj rokenrol muzike u svetu” održaće Dobrica Veselinović, doajen rok scene i umetnički direktor „Rock Clan“ festivala koji se održava u Jagodini dugi niz godina. U četrdesetominutnom izlaganju govoriće o osnovnim podelama u muzici po vremenu i žanrovima, sa posebnim osvrtom na nastanak i širenje rokenrola kao popularne muzike brojnih generacija čitavog sveta.\nZaokružujući obeležavanje Svetskog dana muzike, 22. juna na platou ispred Doma kulture, u 21: 30 časova popularnom muzikom predstaviće se muzički sastav ,, Rok fest bend” iz Sombora koji će svirati muziku rokenrol ere 20. veka.\n*U slučaju kiše, program za Svetski dan muzike će se odvijati u Velikoj sali Kulturnog centra.


Runijev 'krater' na glavi - Sportske.net\nRunijev 'krater' na glavi\nNapadač Mančeter Junajteda zaradio je tešku posekotinu na jednom od treninga zbog koje će odsustvovati tri nedelje sa terena. Kada pogledate o čemu se radi biće vam jasno zašto će "Vaza" tako dugo pauzirati.\nDa će Runi biti odsutan sa terena nekoliko nedelja prvi je potvrdio menadžer Mančester Junajteda, Dejvid Mojes.\nNaime, fudbaler Junajteda je na treningu zaradio neverovatnu posekotinu nakon duela sa Filom Džonsom, a ovo mu nije prvi put da zarađuje sličnu povredu. Ipak, rana koju je Runi uslikao na čeli ima izgled vulkanskog kratera.\nZbog ogromne posekotine Runi neće biti u stanju da igra ni za reprezentaciju Engleske.\n"Ne postoji ništa više što bih želeo da uradim sada nego da pomognem svojim saigračima. Nadam se da će ljudi nakon što pogledaju ovu sliku, videti razlog zašto nisam u stanju da igram", rekao je Runi.


Grad Beograd počeo podelu paketa pomoći za osobe sa invaliditetom - www.lobi-info.rs\nMarija K. 16. aprila 2020., 12:53 3.9k Views\nKako saznajemo, grad Beograd započeo je sa distribucijom osam hiljada paketa pomoći za osobe sa invaliditetom i roditelje dece sa smetnjama u razvoju. Pored toga sprema se još šest hiljada paketa pomoći.\nPaketi se pripremaju u prostorijama humanitarne organizacije „Banka hrane”, a tokom ove akcije će ugrožene kategorije stanovništva dobiti ukupno osam hiljada paketa pomoći.\nDonacije se za ove akcije prikupljaju od različitih kompanija i do sada je pripremljeno dve hiljade paketa, čija distribucija počinje danas.\nJoš pet hiljada biće namenjeno porodicama sa troje i više dece, koja idu u vrtiće na teritoriji Beograda, kao i za hiljadu dece kojima grad plaća boravak jer su iz socijalno ugroženih porodica – kazao je Vesić.\nOn je dodao da paketi sadrže oko petnaest proizvoda, ukupne vrednosti više od hiljadu dinara, a zamenik gradonačelnika je zahvalio brojnim kompanijama koje nesebično pomažu.\nGradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević istakla je da se tokom vanrednog stanja osobe sa invaliditetom susreću sa brojnim problemima.\nOva akcija nosi naziv „Doniraj za život” i veoma je važno da podstaknemo sve društveno odgovorne kompanije, da doniraju. Ovoj kategoriji naših sugrađana pomoć je potrebna svakodnevno – rekla je Nataša Stanisavljević.\nOna je dodala da je cilj, da paket osnovnih životnih namirnica dođe do svake osobe sa invaliditetom.\nPrethodna objava Za mesec i po dana završava se emitovanje nastave na daljinu\nSledeća objava Na levoj obali ima ukupno 38 obolelih, najviše u Borči


RTS :: Da li je rijaliti programima mesto samo u kasnim noćnim satima\nDruštvo Da li je rijaliti programima mesto samo u kasnim noćnim satima\npetak, 06. nov 2020, 05:59 -> 12:03\nNa poslednjoj sednici Regulatornog tela za elektronske medije očekivala se odluka o ograničavanju vremena emitovanja rijaliti programa na kasne noćne sate. Stav pojedinih članova bio je, ipak, da je takav akt nezakonit i da se tako televizije cenzurišu.\n"Ne možete da zabranite određenu formu ali možete da zabranite rijaliti program u kome se promoviše nasilje svaki put", kaže Savo Manojlović iz Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti.\n"Obično postoji priča da mi štitimo decu, ali nisu samo deca u pitanju jer ovo je kolektivno zatupljivanje naroda, ovo je nešto što sasvim ozbiljno utiče na mentalnu higijenu i na mentalno zdravlje stanovništva", smatra Slobodan Cvejić, član REM-a.\n"Ključni problem je neprimenjivanje tih propisa u poslednjih možda i desetak godina i ne vidim da bi zaoštravanje tih standarda koji se i dalje ne primenjuju donelo šta novo", navodi Cvejić.\n"Dolazeći ovamo, prošla sam pored spomenika Soji Jovanović, on je oblepljen nečim što bismo mogli da zovemo moderne poternice. Ta vrsta programa odnegovala je ljude koji ne razlikuju spomenik kulture od jedne obične bandere", istakla je pozorišna rediteljka Milica Kralj.


Junajted grupa prodala 200 miliona evra u obveznicama, kupuje Tele2 u Hrvatskoj\nBeta | 28. jun 2019.\nJunajted grupa (United Grupa) emitovala je obveznice u iznosu od 200 miliona evra, po kamatnoj stopi od 4,875 odsto sa rokom dospeća 2024. godine i prodala po 3,5 odsto većoj ceni od njihove nominalne vrednosti, saopštila je danas ta kompanija.\n„Uspeh emitovanih obveznica pokazuje veliko poverenje investitora, kupaca obveznica i većinskog vlasnika UG, BC Partners, u planove kompanije i njenu budućnost“, navodi se u saopštenju.\nPreliminarni poslovni rezultati Junajted grupe za prvih pet meseci ove godine pokazuju dalji rast i ostvareni prihod od preko 300 miliona evra, što je za oko 70 miliona evra više u odnosu na isti period prošle godine.\nOd svog postojanja, ta kompanija ostvaruje konstantan rast prihoda, a u narednih pet godina planira da poslove u regionu proširi ulaganjem više od 900 miliona evra u telekomunikacije i medije, što je za 200 miliona više od planova iz prošle godine.\nJunajted grupa posluje u šest zemalja (preko kompanija kao što su SBB, Telemach i United Media, i kanale Sport Klub, Nova TV i N1) i zapošljava 4.400 ljudi i vodeći je provajder u jugoistočnoj Evropi, a njen većinski vlasnik je BC Partners.\n← Advokati N1 podneli krivičnu prijavu protiv Gorana Vesića\nStručnost i integritet me kvalifikuju za funkciju poverenika →


10 najluksuznijih hotela koji se otvaraju u 2018. godini – Kućica\n10 najluksuznijih hotela koji se otvaraju u 2018. godini\nČini se kako se u Aziji skoro svakodnevno otvara novi hotel što je u skladu sa predviđanjem stručnjaka da će se turistički boom nastaviti i tokom naredne decenije.\nPrihodi od turizma generalno su narasli 9% u odnosu na 2016. godinu a prema predviđanjima organizacije za turizam u sklopu Ujedinjenih nacija samo azijsko-pacifički region će zabilježiti prosječno oko 535 miliona novih turista tokom svake naredne godine.\nIzgradnja hotela teče brže nego ikada ranije, a poznati brendovi prosto se utrkuju kako bi započeli nove projekte.\nFraza ’luksuzan hotel’ ima niz različitih konotacija a u današnje vrijeme gosti osim standardnog luksuza žele i nešto drugačije, dašak nečeg lokalnog i tradicionalnog. Ono što izdvaja istinski lukuzan hotel osim komfora i ljepote su i istorija mjesta kao i mali autentični detalji zbog kojih će se gosti uvijek iznova vraćati.\nIspod možete pronaći listu deset najluksuznijih hotela koji se otvaraju u 2018. godini a svaki od njih poseban je na neki način: po svom stilu izgradnje, istoriji ili tradicionalnom dizajnu koji je odlično uklopljen sa okolnim eksterijerom.\nAmanyangyun, Šangaj, Kina\nShinta Mani Wild, Kambodža\nFour Seasons Costa Palmas, Meksiko\nSix Senses, Butan\nAtlantis Sanya, Kina\nKimpton La Peer Hotel, Los Anđeles\nluksuz svijet 2018 hoteli luksuzni hoteli\n6 luksuznih vila koje će vam popraviti dan\nOvo su najpopularniji dekoraterski trendovi za proljeće 2018.


Dnevni izveštaj 10.09.2019\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović najavila je da će u četvrtak biti potpisan ugovor za izgradnju auto-puta Niš-Merdare-Priština. Potpisujemo ugovor o izgradnji ovog auto-puta, kao i ugovor o finansiranju, u vrednosti od 100 mil EUR, i ugovor o investicionom grantu u vrednosti od 40,6 mil EUR, za prvu deonicu Niš-Pločnik, čija izgradnja će početi sledeće godine - istakla je ona.\nZijin će izgraditi novu fabriku za preradu rude u Majdanpeku\nKineska rudarska kompanija Zijin (Ziđin), koja je vlasnik RTB Bora, izgradiće u Majdanpeku potpuno novu fabriku za preradu rude po najsavremenijim tehnološkim i ekološkim standardima, najavljeno je danas u sedištu te kompanije u Šanghanu, u kineskoj provinciji Fuđijen, tokom posete delegacije Srbije na čelu sa ministrom rudarstva i energetike Aleksandrom Antićem. Ministar je rekao da se očekuje da će do kraja godine Zijin aplicirati za dozvole za gradnju u Majdanpeku i da će početi realizaciju projekta flotacije.\nNIS isplaćuje dividendu 16.septembra\nNIS je objavio da će ranije odobrenu dividendo u iznosu od 39,9 dinara po akciji isplatiti na dan 16. septembra tekuće godine. Pravo na istu imaju svi akcionari na dan preseka od 17.juna tekuće godine.\nOptimizam povodom budućih pregovora Kine i SAD zadržao indekse na nivoima od petka; Evropa u minusu zbog Brexit teme\nNa tržištu je juče donekle preovladao optimizam povodom očekivanih pregovora Kine i SAD ali to je bilo dovoljno tek da Dow indeks budu u plusu, dok je sveobuhvatni S&P500 bio na neznatno nižem nivou nego u petak a Nasdaq je pak izgubio simboličnih 0,2%, zbog nešto lošijeg sentimenta na tehnološkim akcijama.\nOd korporativnih dešavanja vredno je izdvojiti samo AT&T telekom kompaniju, koja je juče dobila 1,5%, nakon što je Elliott Management otkrio da poseduje udeo u kompaniji od 3,2 milijarde USD. U pismu svojim akcionarima, ovaj fond kaže da AT&T itekako može popraviti svoje rezultate i postići istorijsko povećanje vrednosti na berzi.\nEvropski indeksi mahom su bili u minusu a investitori su uglavnom zaokupljeni haotičnim dešavanjima na britanskoj političkoj sceni, kojom dominira apsolutno tema Brexita. Stoxx600 izgubio je juče 0,3%.\nFrancuski Air France KLM izgubio je solidnih 9,7%, a nakon što je objavio podatke o saobraćaju za mesec avgust, gde se moglo videti da su brojke slabije od očekivanih, pa je to i bio razlog pada na akciji.


UEFA bi izgubila sudski spor sa Evropskom Superligom - BIGportal.ba\n20 Aprila, 2021 20 Aprila, 2021 0124\nUEFA je nemoćna da zabrani igračima da igraju za svoje zemlje, tvrdi veliki broj advokata koji je upoznat sa sistuacijom.\nIako je iz Niona poručeno da će svi biti izbačeni ih klupskih i nacionalnih takmičenja, te da neće moći da igraju za reprezentacije, ukoliko igraju u najavljenoj Evropskoj Superligi, postoji pitanje kako misle da učine tako nešto.\nProsto jer u članu 6.11 ugovora svakog igrača Premijer lige stoji da “klub ne može da učini ništa što bi zabranilo igraču nastup za njegov nacionalni tim”.\nTo podrazumeva da klubovi moraju da slede statute i pravila FIFA i UEFA, kao i FA Engleske, a u slučaju da se tako nešto onemogući igračima, znači li to automatski i raskid saradnje?\nKako god, eksperti objašnjavaju da klubovi osnivači Evropske Superlige imaju sve šanse da dobiju sudski spor protiv UEFA u slučaju pokušaja zabrane njihovim igračima da igraju za reprezentacije.\n“Oni imaju jakog asa u rukavu. Sud je pravi put za njih. Imaju dobre šanse da dobiju spor. Imaju dobre izglede da zaista krenu sa svojim takmičenjem“, objasnio je Mark Ort, eksperst za sudske sporove u sportu.\nEvropski sudovi su već donosili slične presude u nekim drugim sportovima, poput klizanja i rvanja.\nU međuvremenu, kapiteni klubova Premijer lige su u okviru svoje Whatsapp grupe raspravljali na temu Superlige i preovladava osećaj šoka poslednjim dešavanjima. Čak je i premijer Velike Britanije Boris Džonson rekao da novoj ligi planira da pokaže “crveni karton”.


Pesma guslara | Srpska revolucija u narodnoj tradiciji | ASA\nKosovo, srpski ustanci za nacionalno oslobođenje, balkanski ratovi, Veliki rat 1914-1918\nU srpskoj nacionalnoj svesti postoje svetila koja su jasna i neugasiva: Kosovo, srpski ustanci za nacionalno oslobođenje, balkanski ratovi, Veliki rat 1914-1918. Srpska revolucija postala je temelj u izgradnji nacionalne svesti budućih naraštaja, duhovna hrana generacijama koje su usledile, i kamen temeljac u izgradnji duhovne strukture i karakteristika Srbina-vojnika. Istoričar i ljubitelj srpske istorije, Leopold fon Ranke, prvi je upotrebio termin srpska revolucija u svom delu Die Serbische Revolution, i odnosi se na period od 1804-1835. Pod turskim jarmom, srpskom narodu je bio uskraćen ekonomski, a kao posledica toga i kulturni razvoj. U nemogućnosti pisanja, srpski narod je razvio epsku pesmu kao vapaj za slobodom i dokaz kulturnog i nacionalnog identiteta pod tuđinskom vlašću.\nNarodne mase su u gluslama i epskoj pesmi imale svoj ‘’ventil’’ i ‘’odisaj’’\nNarodne mase su u gluslama i epskoj pesmi imale svoj ‘’ventil’’ i ‘’odisaj’’ u okolnostima latentne i bremenite nesigurnosti. Vladika Nikolaj je to sjajno predstavio kada je kazao da je srpskom narodu pod Turcima bio nemoguć razvoj i uzrast u ‘’širinu’’, pa je u tom nedostatku srpski narod rastao u ‘’visinu’’, i to pravoslavljem, guslama i narodnom pesmom. Narodne pesme su neprocenjivo bogatstvo srpskog naroda, koje su oslikavale narodnu svest, aktuelna nacionalna raspoloženja, svest naroda u datom periodu, uticaj istorijskih događaja na svakodnevni život pojedinca, način razumevanja jednog istorijskog događaja od strane širih narodnih masa. Pošto je srpski narod izvojevao svoju autonomiju hatišerifima dobijenim iz Stambola, započet je proces srpske emancipacije, kulturnog i ekonomskog razvoja, koji se nastavio u proces modernizacije, industrijalizacije, i vojnog jačanja srpske države.\nSrpska revolucija počela je 1804.\nSrpska revolucija počela je 1804 kada je grupa istaknutih narodnih prvaka, na čije čelo se stavio Đorđe Petrović, povela srpski narod u borbu za oslobođenje od Turske vlasti. Ustanku su prethodile velike represalije turskih činovnika dahija, u tom trenutku odmetnika od carske vlasti, nad srpskim narodom i divljanje i zločini predstavnika lokalnih turskih vlasti po srpskim selima. Seča knezova, januara 1804, uzeta je kao kap koja je prelila čašu. Karađorđe je sa svojim ljudima krenuo u paljenje hanova po Šumadiji, a ustanak Srba se ubrzo proširio na čitav Beogradski pašaluk.\nSrpska borba sa carskom vojskom\nUsledila je prva borba Srba sa regularnom carskom vojskom u sjajnoj pobedi kod Ivankovca, a u daljem toku događaja došla je i slavna 1806, kada su Srbi kod Mišara i Deligrada porazili Turke i slavu srpskog oružija rasprostrli širom Evrope. Ustanak je dalje postao deo krupnijih istorijskih događaja u okolnostima rusko-turskog rata i zajedničkog ratovanja Srba i Rusa u sklopu širih narodno-oslobodilačkih planova. Nakon istupanja Rusije iz rata, zbog opasnosti koja se nad njom nadvila u obliku pola miliona Francuza vođenih od strane Napoleona Bonaparte, Srbija je ostala sama sukobljena sa velikom turskom carevinom. Do sloma ustanka došlo je 1813, kada se turska osveta obrušila na iscrpljeni srpski narod. Međutim, iz pepela popaljene Srbije, hajdučka i junačka ‘’srpska krv’’ je smogla snage i u povoljnim spoljnopolitičkim okolnostima Srbi su započeli novi, Drugi ustanak na čelu sa Milošem Obrenovićem, koji je rezultirao sticanjem polu-autonomije 1815 i pune autonomije 1830.\nZaostavština srpskog naroda iz perioda Prvog i Drugog ustanka su narodne pesme, prožete junaštvom, herojstvom, vrhovnim hrišćanskim idealima, požrtvovanošću, pravdom i istinom. Vuk Karadžić je kasnije, svojim marljivim i doslednim radom uspeo da zabeleži veliki broj narodnih pesama koje su na taj način sačuvane i spašene od mraka zaborava. Narodne epske pesme, kao deo tradicije i nasleđa srpskog naroda ukazivale su na esenciju srpskog narodnog bića i nacionalnih osećanja u datom periodu.\nSlika slepog Filipa Višnjića i pesma guslara\nVeličanstvena je slika slepog guslara Filipa Višnjića, koji svojom pesmom hrabri srpske ustanike kada su na domak smrti u očajanju i malodušju. Čovek XXI veka ne može ni naslutiti kakav je duhovni naboj i bujicu osećanja izazivala pesma gulsara, i kakav je uticaj ona imala na psihu pojedinca. Ostalo je zabeleženo da su gusle snažno potresale turske vojnike u borbama sa Srbima, i da su se Turci, pogotovo oni dovedeni iz Male Azije, našašvši se u borbi sa Srbima, na nepoznatom terenu i u tuđini, plašili zvuka gusli kao ‘’same smrti’’.\nPesma guslara i muzika koja vodi do slobode\nPesma guslara kao moralni katalizator\nNa temelju epske pesme, vaspitavali su se naraštaji u Srba, kada škola nije bilo, i kada je okupatorska vlast snizila i ograničila društveni i kulturni život Srba do najnižih mogućih lestvica. Nasleđe u obliku narodnih pesama je kod Srba svagda bilo moralni katalizator sa ogromnim pedagoškim uticajem. Na temelju epike, posebno iz perioda srpskih ustanaka, formirala se nacionalna svest, moralna načela, i konstruisala se ličnost koja je jasnije mogla da razazna razliku između dobra i zla.\nNa tom nasleđu odrastale su generacije koje su usledile. Mnogo godina kasnije, srpski seljak, kroz istoriju osuđen na borbu na život i smrt, nosio je na bojište pesme pevane od roditelja i predaka i često postizao sjajne pobede u nizu ratova koji su usledili. Ratovi su večita zla kob srpskog naroda, koja ga je u stopu pratila od dolaska na ove prostore. U borbi da odoli toj kobi srpski narod je imao nadu koju je otelotvorio u narodnoj pesmi i guslama, tom ‘’melemu junačkoj duši’’.\n« Jefimija, srpska despotica, pesnikinja i monahinja\nPravila dirigovanja i facijalni znaci »


Selaković: Čvrst stav Slovačke po pitanju KiM\nOktobar 28, 2021 19:13\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković izjavio je večeras, nakon sastanaka sa slovačkim zvaničnicima u Bratislavi, da Slovačka čvrsto podržava teritorijalni integritet i suverenitet Srbije, kao i napore naše zemlje na putu ka članstvu u Evropskoj uniji.\n"Imali smo izuzetno dobre razgovore. Potvrđen je nastavak čvrste i principijelne podrške Srbiji po pitanju očuvanja teritorijalnog integriteta i suverenitita, uz pružanje podrške nastavku dijaloga Beograda i Prištine, kako bi se našlo kompromisno rešenje, ali i čvrsta i nedvosmisleno jasna podrška naporima Srbije da ostvari strateškii cilj, a to je članstvo u EU", rekao je Selaković.\nOn je prvog dana zvanične posete Bratislavi razgovarao sa premijerom Eduardom Hegerom, ministrom spoljnih poslova te zemlje Ivanom Korčokom, te potpredsednikom slovačkog parlamenta Milanom Laurenčikom.\nKako je preneo, na tim sastancima razgovaralo se o potrebi produbljivanja ekonomske, privredne saradnje, te o činjenici da je mnogo neiskorišćenih potencijala za saradnju između Beograda i Bratislave, između poslovnih zajednica dve zemlje.\nSelaković je istakao da je postignut konkretan dogovor - planirano je da se početkom naredne godine održi ozbiljan poslovni forum, i u to u Velikom Gradištu.\n"Da ga održimo na obali Dunava, da promvisemo taj deo Srbije, ka kome gradimo brzu saobraćajnicu, od Požarevca, ka Golupcu i Donjem Milanovcu. Ugostićemo značajan broj slovačkih privrednika, ukazati im na komparativne prednosti za ulaganje u Srbiju i opravdati reputaciju Srbije kao jedne od najboljih investicionih destinacija u ovom delu Evrope, i šire", rekao je ministar.\nŠef srpske diplomatije večeras, prvog dana posete, prisustvovaće i poslovnom forumu, koji organizuje Ambasada Srbije u Bratislavi, gde će se okupiti 15-ak ozbiljnih slovačkih kompanija, koje izražavaju spremnost i volju da investiraju u Srbiji.\nSelaković, koji je prvi ministar spoljnih poslova Srbije u poseti Slovačkoj posle 10 godine, dodao je i da se ne sme čekati narednih 10 godina da dođe do sledeće zvanične posete, podsećajući da se sa slovačkih kolegom ove godine sreo četiri puta, uz dogovor da se nastavi sa unapređenjem saradnje.\nMinistar je ukazao i da je Slovačka, sa Poljskom, Češkom i Mađarskom, sa kojima čini Višegradsku grupu, bila među prvima u Evropi koja je podržala inicijativu predsednika Srbije Aleksandra Vučcića "Otvoreni Balkan".\n"Upravo poučeni njihovim iskustvom, od Slovačke, kao dobrog primera, zemlje koja je doživela ekonomski i društveni preporod pridruživanjem Evropskoj uniji, možemo da naučimo mnogo", rekao je Selaković.\nTokom posete Slovačkoj, Selaković će posetiti i položiti vence na Srpsko vojničko groblje u Velikom Međeru, a susrešće se i sa predstavnicima srpskih udruženja u toj zemlji.


Prijem za djecu sa Kosmeta: Mnogo nam znači podrška i ljubav koju građani Srpske iskazuju | BL Portal\nU prostorijama Gradske uprave upriličen je prijem za djecu sa Kosova i Metohije, predstavnike humanitarne organizacije “Majka devet Jugovića“ i Srbskog sobranja “Baštionik“, saopšteno je iz Gradske uprave.\nŠef Kabineta gradonačelnika Banjaluke Vladimir Grujić iskazao je zadovoljstvo zbog susreta i kazao da je sa predstavnicima udruženja “Majka devet Jugovića“ razgovarao o svakodnevici našeg naroda na Kosmetu.\n“Za naš narod na Kosovu je vrlo značajna podrška koju im građani Banjaluke i Republike Srpske godinama pružaju, a posebno želim da pohvalim rad, ali i da se zahvalim predstavnicima Srbskog sobranja ‘Baštionik’ koje već godinama unazad podržava naš narod na Kosovu”, istakao je Grujić.\nOn je dodao da će Grad podržati i izgradnju dnevnog centra “Podrži me” u Kosovskoj Mitrovici, te pozvao sve naše sugrađane da postanu zadužbinari i da na taj način pokažemo našem narodu sa Kosmeta da nije sam.\nSvetlana Stević, predsjednica humanitarnog udruženja “Majka devet Jugovića“ iz Gračanice, koje svakodnevno spremi preko 2.000 obroka za naš narod na Kosovu, kazala je da im građani Banjaluke i Republike Srpske godinama pružaju značajnu podršku.\n“Mnogo nam znači podrška i ljubav koju građani Republike Srpske iskazuju, te se nadam da ćete i vi imati priliku da dođete kod nas na prostore Kosova i Metohije, da vidite naše svetinje, ali i da se direktno upoznate sa životom ljudi koji tamo žive”, kazala je Stević.\nPredrag Adamović, predsjednik Srbskog sobranja “Baštionik“ iskazao je zahvalnost Kabinetu gradonačelnika na podršci oko organizacije dolaska prijatelja sa Kosova i Metohije, ali i podršci u organizaciji događaja koji će biti upriličen večeras u porti Hrama Hrista Spasitelja.\n“’Baštionik’ već dugi niz godina organizuje akcije prikupljanja i podjele pomoći Srbima koji ostaju na svojim ognjištima na Kosovu i Metohiji. Projekat ‘Zadužbina za Kosovo i Metohiju’ je trajno aktivan i ima za cilj da svako odvoji onoliko koliko može. Na taj način podržavamo materijalno našu djecu sa prostora Kosova i Metohije, kad im već slobodu ne možemo dati”, istakao je Adamović.\nPavlina Radovanović iz Orahova, jedna od djevojčica koja će večeras pjevati pjesme sa Kosova u srcu Republike Srpske pozvala je sve Banjalučane da večeras od 19.30 časova prisustvuju programu posvećenom Zadužbini za Kosovo i Metohiju “Oj Kosovo, Kosovo“, koji će biti održan u porti Hrama Hrista Spasitelja.\nDjeca sa Kosova pjevaju za Banjalučane: Prikupljaće se sredstava za opstanak Srba na Kosmetu\nTags: djeca sa Kosova, Gradska uprava, prijem


Decenijski rekord: U martu izdata 1.491 građevinska dozvola | Gde Investirati\nU martu je izdata 1.491 građevinska dozvola, što je najveći broj izdatih dozvola u jednom mesecu u poslednjih 11 godina, od kada se prati ta statistika, saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nKako je saopšteno, pre toga je najbolji rezultat postignut u martu 2007. godine, kada je izdato 965 dozvola.\n“Kao posledica toga, predviđena vrednost radova u građevinarstvu u prva tri meseca 2017. godine je za 69 odsto veća nego u istom periodu 2016. godine. Naročito je porasla predviđena vrednost radova u oblasti infrastrukture, za čak 90 odsto, što ohrabruje kao indikator povećanja javnih ulaganja. Najveća građevinska aktivnost u martu 2017. zabeležena je u beogradskoj oblasti, a zatim u Rasinskom okrugu”, navodi se u saopštenju.\nPrevious Grčka: Vlada smanjuje penzije i ukida poreske olakšice, protesti širom zemlje\nNext Rusija spremna ustupiti Vašingtonu snimak razgovora između Trampa i Lavrova\nTags građevinska dozvolaMinistarstvo građevinarstvanekretnine


Bela kuća: Pripremamo sastanak Putina i Trampa - 06.04.2018, Sputnik Srbija\nPriprema sastanka predsednika SAD Donalda Trampa s ruskim predsednikom Vladimirom Putinom se nastavlja bez obzira na novi paket sankcija Rusiji, izjavila je u... 06.04.2018, Sputnik Srbija\nDo sastanka naj verovatnije neće doći,Rusija na čelu sa predsednikom Putinom ne pregovara na takav način.Dejstva Rusije će biti odlučna.\n21:15 06.04.2018 (Osveženo: 21:41 06.04.2018)\n„Kao što je rekao predsednik, želimo dobre odnose s Rusijom, ali to će zavisiti od nekih dejstava Rusa. U međuvremenu, predsednik će i dalje zastupati strog stav prema Rusiji, dok ne vidimo realizaciju ovih promena. Nastavićemo da radimo na onome što je potrebno učiniti da bi se taj sastanak s Vladimirom Putinom održao u nekom momentu“, odgovorila je Sandersova na pitanje novinara da li nove sankcije znače odlaganje sastanka.\nRanije su Putin i Tramp u telefonskom razgovoru razmatrali organizovanje sastanka. Bela kuća je saopštila da postoji mogućnost da sastanak bude organizovan u Vašingtonu.\nSAD su u petak uvele sankcije protiv 38 fizičkih i pravnih lica iz Rusije, uključujući visoke činovnike i poznate biznismene.\n6 April 2018, 22:47


ŠKOLA SA DOMOM ZA UČENIKE OŠTEĆENOG sl-UHA I GOVORA "11.MAJ" JAGODINA, SRBIJA\nsl-ušno govorne vežbe\nU periodu od 1.do 5.oktobra održan je redovni godišnji sastanak HIPEN mreže u Francuskoj, u prelepom gradu Marselju na obalama Mediterana. Domaćin ovog sastanka bio je Institut IRSAM (Institut Royal pour Sourds et Aveugles –Kraljevski institut za gluve i slepe). IRSAM u svojoj organizaciji ima 25 ustanova u Francuskoj, 1350 dece, adolescenata, odraslih i starijih osoba sa invaliditetom i zapošljava 890 stručnjaka i pratećeg osoblja.\nNa sastanku je učestvovalo 36 učesnika iz različitih evropskih država. Direktorka naše škole Dragana Kovačević predstavila je tok i rezultate učestvovanja naše škole u projektu Saveta Evrope "Podsticanje demokratske kulture u školama", u kome učestvuju 20 srednjih škola u Srbiji. Naša škola je u prvoj godini realizovala više od 100 aktivnosti. Predstavnici Instituta Kentalis iz Holandije su nam predstavili istraživanje o obrazovanju dece migranata koji imaju oštećenje sluha. Na sastanku smo se upoznali i sa projektom "Sens net" o rešavanju problema starih osoba sa senzornim smetnjama i razvijanja metodološkog pristupa u radu sa ovom brojnom populacijom u svim evropskim državama. Predstavnici Grčke i Španije predstavili su svoj projekat elektronskog učenja i usvajanja znanja i veština za rad sa osobama sa senzornim oštećenjma. Na samom sastanku definisani su i prioriteti za pisanje predloga projekata za 2019.godinu. Naša škola se priključila HIPEN Junior programu. Ovaj projekat omogućava našim učenicima da posete druge organizacije i škole članice HIPEN-a i upoznaju učenike iz drugih evropskih zemalja, upoznaju i dožive različite kulture širom Evrope. HIPEN Junior projekati se realizuje od 2009.godine, prva članica koja je započela realizaciju bila je Škola za učenike oštećenog sluha u Klužu.\nTokom boravka u Marselju, domaćini su nas upoznali sa istorijskim i turističkim sadržajima grada: stara luka i šetalište, Muzej evropske i mediteranske civilizacije, tvrđava Sen Žan, katedrala Notr Dam de Marsej, posetili smo i radionicu za izradu čuvenog Marsejskog sapuna koji se po istoj recepturi pravi od 16.veka.\nSledeći sastanak HIPEN grupe je od 13.-17.maja 2019.godine u Češkoj, domaćin sastanka je Škola za učenike oštećenog sluha u Plzenu.\nŠKOLA SA DOMOM ZA UČENIKE OŠTEĆENOG sl-UHA I GOVORA "11.MAJ" JAGODINA


Mancevski: Film ne može da promeni stvarnost, ali može naterati srce da brže kuca\nHERCEG NOVI - Makedonski reditelj Milčo Mančevski (''Pre kiše'', ''Prašina'', ''Senke'' i ''Majke''), inače jedan od najboljih i najnagrađevanijih autora u regionu, otvorio je u utorak 31. Filmski festival u Herceg Novom.\n- Film, kažu ne može da promeni stvarnost, ali može da natera srce da brže zakuca, u to ime smo se okupili, u to ime otvaram Filmski festival u Herceg Novom, poručio je Mančevski.\nPredsednik hercegnovske Opštine i Stevan Katić istakao je da se festival i na prvom koraku u četvrtu deceniju kreće uzlaznom putanjom, napreduje i razvija se kao manifestacija od posebnog značaja za kulturu Crne Gore, koja s pravom dobija sve veći značaj u regionu i Evropi.\n- Pokazuje to činjenica da su među kreatorima ovogodišnjeg izdanja mlade snage – one generacije koje su uz Festival sazrevale, ljudi koji su dodir filma osetili upravo u Novom, poručio je Katić, pominjući, neizostavno da je ova priča počela, na inicijativu Novljanina Milana Žmukića, dugogodišnjeg direktora beogradskog Centar filma.\nMinistar kulture Crne Gore, Janko Ljumović apostrofirao je da film uspeva, uprkos hiperprodukciji digitalnih slika, brzini i gužvama savremenog komuniciranja da bude osobeni medij, koji na tankoj granici između faktičkog i oniričkog, jeste u stanju da zađe u najdublje i najintimnije delove svakog društva i da nam da priliku da se posvetimo idejama koje filmski autori kreiraju.\n- Festival u Herceg Novom je najlepša pozornica za susret i promociju kultura, zaključio je ministar Ljumović, dodajući da mu je zadovoljstvo da bude na Kanli kuli,koja je zahvaljujući filmskom festivalu od posebnog značaja za kulturu Crne Gore a s festivalom postaje i jedan osoben mentalni pejzaž, pejzaž kao željeni pogled na svet.\n''MUŠKARCI NE PLAČU'' KAO REGIONALNA PREMIJERA\nHercegnovski Filmski festival otvoren je regionalnom premijerom filma "Muškarci ne plaču", reditelja i scenariste Alena Drljevića, koji je nedavno osvojio dve značajne nagrade Cine Europa i Specijalnu nagradu žirija na 52. Međunarodnom filmskom festivalu u Karlovim varima. Priča o deset ratnih veterana iz različitih vojski iz ratova devedesetih u zabačenom planinskom hotelu su na radionici posvećenoj pomirenju tokom koje se suočavaju sa prošlošću i još snažnije sa sobom. U filmu je okupljena sjajna glumačka ekipa, odnosno Boris Isaković, Emir Hadžihafisbegović, Leon Lučev, Sebastian Kavaca, Boris Ler i Ivo Gregurević.\nOSAM FILMOVA U TAKMIČARSKOM PROGRAMU\nGlavni takmičarski program, koji potpisuje mladi Novljanin reditelj Ivan Marinović (''Igla ispod praga'') podseća da ovaj deo sadrži osam probranih filmova regionalne produkcije, koji pripadaju domenu veoma komunikativnog arthouse filma. Nove su dve selekcije Kino orjen i Kino Evropa, prva nastavlja tradiciju Hercegnovskog festivala i negovanja filmova sa prostora nekadašnje Jugoslavije i daje presek najzanimljivijih stilskih i žanrovskih iskoraka ostvarenih tokom prošlogodišnje produkcije. U toj selekciji biće dodeljena nagrada Živko Nikolić, dok selekcija Kino Evropa, nema takmičarski karakter, a predstavlja najnovije trendove i tendencije u savremenoj evropskoj produkciji.